sou · H6B378 · 2018-10-31 00:00:00 — •tillsammans med studentkårerna utveckla formerna för in- resande studenters inflytande, •aktivt informera inresande studenter om studentinflytandets möjligheter och studentkårernas verksamhet, både före stu- denternas ankomst till och vid introduktionen till studierna men även , •verka för ökade möjligheter för engelsktalande studenter att ta sig an uppdrag som studentrepresentant och förtydliga vill- koren för deltagande i olika forum liksom möjligheterna till språkstöd, •erbjuda studentkårerna stöd i översättningen av deras styrdoku- ment såsom stadga, verksamhetsplan och policydokument, och •tydliggöra förväntningar på och villkor för kårernas åtaganden om stöd till inresande studenter. Internationella studenters rättsliga ställning och möjlighet till inflytande Universitet och högskolor spelar en viktig roll för att stärka student- inflytandet för inresande studenter. Tillsammans med studentkårerna kan lärosätena utveckla formerna för hur inresande studenter bättre kan vara involverade i utbildningarnas och lärosätets utveckling. En grundläggande förutsättning är att de inresande studenterna, som kan komma från länder där motsvarande strukturer helt saknas, är att de får kännedom om hur studentinflytandet fungerar och kårernas roll i detta. Studentkårernas funktion och möjligheterna med student- inflytande bör lyftas fram redan när en sökande börjar intressera sig för och lärosätet. Att studentkåren ingår i mottagningsverk- samheten är närmast självklart men det är minst lika viktigt att studenterna förstår kårens roll längre fram under utbildningen när problem kan uppstå eller studenten behöver stöd på olika sätt. Genom att i en språkpolicy tydliggöra när kunskaper i svenska krävs och när andra språk fungerar vid möten underlättar lärosätet för kåren att utse studentrepresentanter som kan fullgöra sitt upp- drag. En stor majoritet av svenska studentkårer använder svenska som arbetsspråk och ytterst få av dem har själva möjlighet att i någon större utsträckning översätta interna dokument. I den mån lärosätet har möjlighet att stötta kåren med översättning underlättas kårens inkludering av inresande studenter. På motsvarande sätt leder mer översättning av dokument inom lärosätet till att fler inresande stu- denter och personal kan delta i arbetet. Många lärosäten samarbetar med studentkårerna för att säker- ställa en bra mottagning av och stöd till inresande studenter, men i vissa fall är de ekonomiska villkoren och förväntningarna på kårernas medverkan oklara. Utredningen vill därför uppmuntra lärosätena att tydliggöra förväntningarna på kårernas insatser för att åstadkomma så goda förutsättningar som möjligt för inresande studenter att delta i studentinflytandet. Internationella studenters rättsliga ställning och möjlighet till inflytande 9.4.5Utredningens rekommendationer till myndigheter •Svenska institutet och Universitets- och högskolerådet bör informera om studentinflytandets roll och möjligheter i de kanaler som riktar sig till blivande studenter. •Universitets- och högskolerådet bör beakta behovet av att inkludera sådana termer som används av studentkårerna inom arbetet med studentinflytande i rådets svensk-engelska ordlista. Både studentkårer och den nationella studentorganisationen har mycket begränsade resurser att utveckla särskilda insatser för inresande studenter. har i rapporten lyft fram att många studentkårer har en svag ekonomisk situation och har föreslagit förstärkning. Den ekonomiska situationen beror delvis på ett minskat antal medlemmar. Det totala antalet medlemmar i kårerna har sedan kårobligatoriets avskaffande sjunkit från omkring 330 2006 till omkring 136 2016 (, 2017c). Även förenade studentkårers omsättning har minskat sedan kårobligatoriet avskaffa- des vilket försvårar erfarenhetsutbyte studentkårer emellan. Som utredningen betonar inledningsvis är studentinflytande och studentkårernas arbete ett handgripligt exempel på demokrati och medbestämmande. Det kan till och med vara en aspekt som lockar till studier i . Utredningen rekommenderar därför att såväl som Universitets- och högskolerådet informerar om studentinflytandets roll och möjligheter i de kanaler som riktar sig till blivande studenter. En utmaning för de studentkårer som vill använda sig av engelska i sin verksamhet är att översätta de begrepp som är typiska för studentinflytande från svenska till engelska. Universitets- och hög- skolerådet ansvarar för en svensk-engelsk ordlista som riktar sig till högre utbildning. Genom att i samverkan med studentkårerna se över behovet av att inkludera sådana termer som används av stu- dentkårerna inom arbetet med studentinflytande i ordlistan kan ett konkret verktyg till stöd för kårerna skapas. Internationella studenters rättsliga ställning och möjlighet till inflytande 9.5.1Studenters rättigheter och skyldigheter beror på legal status De rättigheter och skyldigheter som studenter har enligt högskole- förordningen bygger på att studenten är antagen: ”Med student avses i denna förordning den som är antagen till och bedriver hög- skoleutbildning, och med doktorand en student som är antagen till och bedriver utbildning på forskarnivå, allt i den utsträckning inte annat anges särskilt” (1 kap.4 § högskoleförordningen). Även studenter som studerar inom ramen för en gemensam examen anses vara studenter då det av högskoleförordningen fram- går att en studerande som har antagits till en del av en utbildning av ett annat lärosäte, som anordnar den delen av utbildningen, ska anses vara student som är antagen av högskolan när han eller hon bedriver studier där (1 kap. 18 § andra stycket 1). Rättigheter och skyldigheter som är kopplade till studentstatusen i högskoleförordningen gäller bland annat rätten till studentinfly- tande, hälsovård, kursvärdering och överklagande liksom möjlig- heten för lärosätet att vidta disciplinära åtgärder (se avsnitt 9.5.2 nedan). Studentstatusen påverkar också rätten att vara medlem i kår/nation, liksom rätten till studentbostäder och studentrabatter. Regleringen innebär att personer som formellt inte har antagits till studierna inte heller formellt är att betrakta som studenter vid tillämpningen av högskoleförordningen. Det berör utbytesstudenter, som är studen- ter vid sitt hemmalärosäte, och studenter inom beställd utbildning, som antagits vid ett annat lärosäte. Det leder till att dessa personer inte har samma formella rättigheter eller skyldigheter som övriga studenter. Det kan också leda till att studentkårer inte accepterar dem som medlemmar. I praktiken har detta inte varit ett stort problem. De flesta utbytes- studenter har hanterats som antagna studenter och på nationell nivå har det inte uppmärksammats några fall där problem skulle ha upp- stått. Av principiella skäl finns det dock anledning att tillerkänna utbytesstudenter motsvarande rättigheter och skyldigheter. Vidare har förväntningarna ökat på lärosätena att studenter inom beställd utbildning ska behandlas som övriga studenter. Internationella studenters rättsliga ställning och möjlighet till inflytande spektiv kan det vara en högst rimlig förväntan, särskilt om man kom- mer som internationell student eller studerar vid det lärosäte som genomför utbildningen. Begreppet utbytesstudent återfinns dels i förordningen (2010:543) om anmälningsavgift och studieavgift vid universitet och högskolor som en kategori tredjelandsstudenter som inte ska betala anmäl- nings- och studieavgift, dels i bilaga 1 till regleringsbrev för budget- avseende universitet och högskolor (Avräkning av helårs- studenter och helårsprestationer m.m.). Därutöver saknas reglering på nationell nivå. Utbytesstudenter är emellertid en vedertagen kate- gori studenter vid universitet och högskolor och det finns väletable- rade processer för att hantera in- och utresande utbytesstudenter. uppmärksammade utbytesstudenternas situa- tion i rapporten inom och deras rätts- säkerhet (, 2002). beskrev i rappor- ten frågor av betydelse för utbytesstudenters rättsliga ställning och återgav hur lärosätena hanterar antagning av Erasmusstudenter. Nästan samtliga lärosäten uppgav att det sker en formell antagning av de in- resande studenterna, men att antagningen skiljer sig från gängse antagningsprocess. Bland annat tillämpas inte urvalsreglerna efter- som utbytesstudenterna har givna platser. För att komma tillrätta med problemet med utbytesstudenternas rättsliga ställning föreslog följande skrivning i hög- skoleförordningen: ”Den som har accepterats för deltagande i grund- läggande högskoleutbildning enligt ett avtal med en utländsk högskola om studentutbyte ska anses vara antagen till högskoleutbildning.” Regeringen gjorde i propositionen Ny värld – ny högskola (prop. 2004/05:162) bedömningen att utbytesstudenters ställning i förhållande till högskolan och till övriga studenter bör ses över i syfte att stärka deras rättssäkerhet. Regeringen har dock inte lämnat några förslag i frågan. En svårighet med förslag är att det bortser från att antagning förutsätter urval om inte alla behöriga sökande till en utbild- ning kan tas emot. Eftersom utbytesstudenter inte antas genom att Internationella studenters rättsliga ställning och möjlighet till inflytande ställas mot andra studenter inom den utbildning de ska gå, skulle anta- gandet av utbytesstudenter stå i strid med gällande urvalsbestämmelser. Student inom beställd utbildning Beställd utbildning regleras endast mycket kortfattat i reglerings- brev till universitet och högskolor (se avsnitt 10.1). Det har lett till skilda slutsatser vad gäller studenternas rättsliga status. har på uppdrag av universitets- och hög- skoleförbund utrett frågor gällande beställd utbildning och redogör för detta i rapporten utbildning – för deltagare eller studen- ter? (, 2017). pekar på att det finns två olika inställningar till deltagarnas status – student eller inte student – vid det lärosäte som genomför utbildningen. har tagit fasta på var studenten är antagen (det vill säga vid det ursprungliga lärosätet) och har anfört att studentstatusen inte följer med till lärosätet där utbildningen bedrivs (beslut , reg. nr 43-417-05 och beslut , reg. nr 41-209-06). Detta synsätt bygger på att det är vid det beställande lärosätet som man är antagen och det är där poäng och prestationer registreras. Det av- speglas också i bestämmelsen i regleringsbrevet enligt vilken avräk- ningen av helårsstudenter och helårsprestationer ska ske vid det beställande lärosätet. Bland lärosätena har tagit ställning för mot- satt hållning och beslutat att antagna deltagare i beställd utbildning efter registrering ska ha status som student för att kunna omfattas av de rättigheter och skyldigheter som gäller för studenter. En student i beställd utbildning kan också vilja ha kurs- bevis/examensbevis från just det lärosäte som gett utbildningen. egen inställning är att det är rimligt att utgå från att avsikten ursprungligen var att antagningen skulle följa studenten även om delar av utbildningen förlades till annat lärosäte, inte att markera att studenten då skulle förlora sin status som student. Hans slutsats är att studenter som antagits hos beställaren också borde anses vara antagna hos utföraren. Internationella studenters rättsliga ställning och möjlighet till inflytande Utredningens förslag: Definitionen av student respektive dokto- rand flyttas från högskoleförordningen till högskolelagen, så att det i högskolelagen anges att med student avses den som är antagen till och bedriver högskoleutbildning, och med doktorand en student som är antagen till och bedriver utbildning på forskar- nivå. Med student avses även den som bedriver högskoleutbild- ning vid högskolan inom ramen för 1.ett utbytesavtal med ett utländskt lärosäte, eller 2.en överenskommelse om beställd utbildning med ett annat svenskt eller utländskt lärosäte. I högskoleförordningen framgår det att med student avses det- samma som i högskolelagen. I högskolelagen införs en upplysning om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om registrering som förutsättning för att få bedriva studier. Vidare anges det i högskoleförordningen att för att få bedriva studier ska den, som är antagen eller på annat sätt berättigad till studier vid en högskola, registreras. Det anges även att högskolan får med- dela föreskrifter om registrering. Beslut om att en student inte får registreras kan överklagas till skolan. För att tydliggöra att studenter inom beställd utbildning inte själva ska betala studieavgift framgår det i förordningen om anmäl- ningsavgift och studieavgift vid universitet och högskolor att det genomförande lärosätet ska ta ut studieavgift för en avgiftsskyldig student inom beställd utbildning av det beställande lärosätet. Status som student är viktigt både för individen och lärosätet Utredningen anser att det är viktigt att statusen för utbytesstudenter och studenter inom beställd utbildning tydliggörs och föreslår där- för ett klargörande. Det är rimligt att personer som befinner sig i samma miljö som övriga antagna studenter vid lärosätet har samma Internationella studenters rättsliga ställning och möjlighet till inflytande rättigheter och skyldigheter som dessa. Bortsett från var antag- ningen har skett studerar dessa personer under samma premisser som övriga studenter – de läser samma kurser och examineras utifrån samma krav. I den mån de befinner sig på campus interagerar de med övriga studenter. Särskilt för internationella studenter är det viktigt med en tydlig status som student. Vilka rättigheter och skyldigheter dessa studen- ter har vid sitt hemmalärosäte kan skilja sig mycket åt och att luta sig mot deras hemmaregelverk kan därför leda till mycket olika slut- satser. Svenska studenter har relativt lika rättigheter och skyldig- heter oavsett om de studerar vid ett lärosäte med statlig eller enskild huvudman. Inte desto mindre är det viktigt även för svenska studen- ter inom beställd utbildning att ha tydliga rättigheter och skyldig- heter vid det lärosäte där de bedriver studierna. Statusen har betydelse för såväl individen som lärosätet. Indivi- den behöver ha status som student för att ha tillgång till olika former av rättigheter. Lärosätet kan å sin sida inte vidta disciplinära åtgärder mot en utbytesstudent eller student i beställd utbildning som till exempel fuskar, utsätter andra studenter eller anställda för trakasse- rier eller missköter sig på andra sätt. Nackdelen med att fastställa studentstatus för utbytesstudenter och studenter i beställd utbildning är att det kan uppstå gränsdrag- ningsfrågor mellan två lärosäten då individerna har studentstatus vid två lärosäten , det vill säga sitt hemmalärosäte och lärosätet där de för tillfället bedriver studier. Utredningen anser dock att det är frågor som är underordnade behovet av tydliga rättigheter och skyldigheter för studenterna och som går att reglera i överenskom- melser mellan lärosätena. Med student i högskoleförordningens mening avses enligt 1 kap.4 § den som är antagen till och bedriver högskoleutbildning. Högskole- verket föreslog i sin rapport inom och deras rättssäkerhet (, 2002) att statusen som student skulle tillerkännas utbytesstudenter genom att de skulle antas vara antagna. Med det lösningsförslaget uppkommer dock komplicerade frågor om vad antagningen inkluderar och hur urval görs. Internationella studenters rättsliga ställning och möjlighet till inflytande Utredningen föreslår i stället att det klargörs att utbytesstuden- ter och deltagare inom beställd utbildning också är studenter. Utred- ningen har övervägt om detta bör göras genom ett tillägg i hög- skoleförordningen i anslutning till 1 kap.4 §. Utredningen bedömer dock att en förändrad studentstatus bör förankras med . Det blir också tydligare att redan i högskolelagen fastställa kopp- lingen till studentrelaterade rättigheter och skyldigheter eftersom flera av dessa regleras i lagen. Utredningen föreslår därför att det i 4 kap. högskolelagen införs en paragraf, 3 a, där det framgår att med student avses den som är antagen till och bedriver högskoleutbildning, och med doktorand en student som är antagen till och bedriver utbildning på forskarnivå. Med student avses även den som bedriver högskoleutbildning vid högskolan inom ramen för 1.ett utbytesavtal med ett utländskt lärosäte, eller 2.en överenskommelse om beställd utbildning med ett annat svenskt eller utländskt lärosäte. Vad som definierar en student, liksom hur studenter antas till högre utbildning i andra länder, skiljer sig åt även om det råder stor över- ensstämmelse om att den som studerar inom högre utbildning kallas student. I samarbeten med utländska lärosäten får svenska universi- tet och högskolor förlita sig på de utländska partnerlärosätenas för- hållningsätt. Svenska lärosäten prövar alltså inte de utländska studen- ternas status, utan ett samarbete tar i stället sin utgångspunkt i de behörighetsnivåer som lärosätena lägger fast. Om beställd utbildning skulle kunna bedrivas utanför gränser uppstår frågor som har att göra med såväl statssuveränitet som logistik. Skulle det exempelvis vara möjligt att vidta disciplinära åtgärder mot en student i utlandet, baserat på svensk diskrimine- ringslagstiftning, och skulle det vara möjligt för en student att över- klaga ett sådant beslut? Skulle en student i utlandet ha rätt till studie- vägledning eller studiesocialt stöd? Mot bakgrund av svårigheterna att avgöra konsekvenserna av studentstatus för personer som befinner sig i utlandet anser utredningen att den författningsstyrda student- statusen bör begränsas till utbildning som bedrivs i . Internationella studenters rättsliga ställning och möjlighet till inflytande utbildning ges utanför gränser är det väsentligt att studen- ternas rättigheter och skyldigheter har behandlats i ett avtal mellan lärosätena i enlighet med gällande svensk och utländsk rätt. registrerad och bedriva studier En självklar förutsättning för att en person ska anses vara student är att denne bedriver studier. På grund av att högre utbildning kan läggas upp på många olika vis skiljer sig studieförhållandena åt: mängden lärarledd undervisning varierar liksom den fysiska placeringen på campus, inom verksamhetsförlagd utbildning eller på distans. När studenter arbetar med självständiga arbeten såsom uppsatser varierar också sättet som studenten bedriver utbildning på. Därför krävs en formell, extern handling som ringar in aktiviteten att bedriva studier. Enligt gällande reglering i högskoleförordningen utgör antagningsbeslutet en formell handling som definierar student- statusen. Eftersom utbytesstudenter och studenter inom beställd utbildning inte antas av den högskola där utbytet eller den beställda utbildningen äger rum, behöver deras studentstatus avgöras på något annat sätt. Utredningen föreslår därför att registrering ska utgöra en förutsättning för att utbytesstudenter och studenter inom beställd utbildning, liksom övriga studenter, ska få bedriva utbildning. Registrering är inte reglerat i högskoleförordningen . Däremot nämns det i förordningen (1993:1153) om redovisning av studier m.m.vid universitet och högskolor där det fastställs att varje hög- skola ska föra ett studieregister, 2 kap.1 §. Det framgår också i 2 kap. 6 a § att högskolan ska lämna ut uppgift till om […] en student inte har registrerat sig på utbildningen. är ett vedertaget begrepp inom högskolan och en förutsättning för att studier ska kunna följas upp i större skala. sam- arbetar samtliga statliga universitet och högskolor om det studie- administrativa systemet Ladok där studenter registrerar sig och där studieresultat förs in. På grund av digitaliseringen är det numera ofta studenterna själva som loggar in i det studieadministrativa systemet och registrerar sig. Internationella studenters rättsliga ställning och möjlighet till inflytande Samtliga studenter ska registreras För att kunna knyta studentbegreppet för utbytesstudenter och studenter inom beställd utbildning till studier vid det berörda läro- sätet genom registrering föreslår utredningen att registrering förs in som begrepp i 6 kap. högskoleförordningen. Utredningen föreslår att det tydliggörs i högskoleförordningen att för att få bedriva studier ska den, som är antagen eller på annat sätt berättigad till studier vid en högskola, registreras i den ordning som högskolan beslutar. Det inne- bär i juridisk mening ett nytt åtagande men utgör i praktiken ett fastställande av gällande praxis. Registrering ses som en förutsättning för att få påbörja studier, även om det inte har kommit till uttryck i författning, vilket inte är en tillfredsställande ordning. En upplysningsbestämmelse föreslås dessutom tas in i högskole- lagen om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestäm- mer meddelar föreskrifter om registrering som förutsättning för att få bedriva studier. Utredningen menar att registrering bör vara obligatoriskt, det vill säga att alla som avser bedriva studier ska registreras. Det innebär att det inte är möjligt att genomgå högskoleutbildning utan att vara registrerad. Det innebär också att lärosätet inte kan neka registrering om villkoren för studier i övrigt är uppfyllda. Grunderna att neka en student rätten till utbildning återfinns i andra bestämmelser. För att ringa in vem som ska registreras föreslår utredning att det ska krävas att personen är berättigad att bedriva studier. Att en person är berättigad att bedriva studier baseras i normalfallet på att hen är antagen. Det kan också baseras på avtal om utbyte eller beställd utbild- ning. Det bör alltså vara den som är antagen eller annars är berättigad till studier som ska registreras. Utredningen föreslår att studieavgifts- skyldiga studenter som inte betalar avgiften inte ska få fortsätta studierna innan avgiften är betald, se avsnitt 7.5.4. Detta föreslås regle- ras genom att studenten inte får registreras på fortsatta kurser förrän avgiften betalats. De studenterna är inte berättigade att bedriva studier förrän de betalat studieavgiften. Utredningen har övervägt om ordet registrera bör användas i reflexiv eller passiv form: registrera sig eller registreras. I praktiken är det oftast studenten som utför den aktiva handlingen, men det är Internationella studenters rättsliga ställning och möjlighet till inflytande lärosätet som är ansvarigt för att studentens uppgifter faktiskt doku- menteras. Därför föreslår utredningen att det är ordet registreras som bör användas. Hur och exakt när registreringen ska ske bör beslutas av lärosätet. Lärosätet har bland annat att ta hänsyn till anvisningarna för avräk- ning av helårsstudenter och helårsprestationer för att erhålla statlig ersättning. Konsekvensen av att en student ska registreras för att bedriva studier, är att den student som inte får registrera sig inte kan bedriva de studier som antagningen till utbildning möjliggjort. Utredningen föreslår i avsnitt 7.5.4 att ett lärosäte får besluta att en student som inte betalat studieavgiften för en kurs inte får registrera sig på den kursen förrän avgiften är betald. Det är en ingripande åtgärd gente- mot studenten och det kan diskuteras om det innebär en inskränk- ning av en civil rättighet som åsyftas i artikel 6.1 i Europakonven- tionen. Därmed borde beslutet kunna domstolsprövas. Av den anledningen föreslår utredningen en ändring i 12 kap. 2 § högskole- förordningen som innebär att ett beslut att en student inte får registreras får överklagas till . Avvägning i förhållande till den personliga integriteten Att införa krav på registrering i högskoleförordningen innebär, precis som alla former av register, en potentiell risk för den personliga integ- riteten. Det ställer också upp ett nytt formellt villkor för att få börja studera. finns dock ett krav i förordningen (1993:1153) om redovisning av studier m.m. vid universitet och högskolor på att registrera uppgifterna genom att varje högskola ska föra ett studie- register.