sou · H6B357 · 2018-06-28 00:00:00 — Indikationer finns dock på att barn som läser för de yttre resultat läsningen förväntas ge, tenderar att få ut mindre av sin läsning. Belägg finns också för att läsare som är motiverade av yttre faktorer är mer benägna att läsa ytligt än de läsare som har en inre motivation. Generellt har de båda typerna av motivation kommit att associeras med olika inlärningsstrategier och typer av lärande – inre motivation med ”djupinlärning” och yttre motivation med ”ytinlärning”. Studier pekar emellertid på att yttre motivation kan fungera som medel för att uppnå inre motivation.33 har utifrån forskning inom fältet reading engage- ment sammanställt sju regler för att skapa läsmotivation hos elever.34 Till de väsentliga faktorer som skapar läsmotivation hos unga hör: •litteraturens upplevda relevans för det egna livet, •tillgång till ett större läsmaterial, •generöst med tid till läsning, •valfrihet i urvalet, •möjlighet till social interaktion kring det lästa, •möjlighet att framgångsrikt ta sig an krävande texter, och •incitament som reflekterar värdet av läsning.35 32Guthrie och Wigfield (2000). 33Se exempelvis och (2004). 34Gambrell (2011). 35Se vidare (2015). Detta avsnitt avser framför allt litteraturundervisningen i gymnasie- skolan men rekommendationerna går att tillämpa oavsett åldersgrupp. Forskningen om litteraturundervisningen i skolan rymmer frågorna om varför, vad och hur.36 Om litteraturundervisningens varför-fråga, det vill säga hur litteraturläsningen på olika sätt kan motiveras eller legitimeras i skolan och utanför skolan har skrivit i böckerna Varför läsa litteratur? : om litteraturundervisningen efter den kulturella vändningen samt Den goda boken: samtida föreställningar om litteratur och läsning.37 menar bland annat att skolan domi- neras av en instrumentell syn på litteraturläsning, i det att litteratur- läsning ofta legitimeras med hänvisning till andra värden än littera- turen själv.38 När det gäller litteraturundervisningens vad- och hur-fråga finns i antologin på undantag? Unga vuxnas fiktionsläsning i dagens Sverige39 ett antal rekommendationer om unga vuxnas läsning. Rekommendationerna gäller särskilt litteraturundervisningen i skolan, men även läsforskningen, bibliotekens roll samt bokens och fiktions- läsningens framtid i det digitala samhället.40 I det följande återges kort- fattat några av rekommendationerna från antologins författare , , och . understryker att den litterära tolkningskompe- är en viktig förutsättning för att en text ska kunna utnyttjas till självreflektion eller omvärldsorientering, men den är också viktig för läslusten. Hans slutsats är därför att: •en läsare som saknar grundläggande tolkningskompetens upplever litterära texter som förbryllande och läsningen som frustrerande. 36För en inventering av den didaktiska forskningen om litteraturläsningen i skolan se exem- pelvis (2006). Se även (2007). 37Persson (2007), (2012). 38För några senare bidrag till frågan om litteraturstudiets legitimering med fokus särskilt på skolans läromedel se (2015) och (2015). Se även Ulfgard (2015) och Graeske (2015). 39Pettersson m.fl. (2015). 40För fler aktuella forskarperspektiv på litteraturundervisning se till exempel Olin-Scheller och (2016), och (2015), (2015), och Olin- Scheller (2015), (2009b). En strävan att avlägsna detta hinder, det vill säga att förbättra kompetensen särskilt hos de minst erfarna läsarna, utgör därför en väsentlig del av litteraturundervisningen. Vidare pekar på en viktig distinktion vad gäller läsför- ståelse. För att uppskatta och uppleva en litterär text som en meningsfull och intresseväckande helhet räcker det inte med en förståelse i rent kognitiv bemärkelse. Därför är det viktigt att upp- fatta denna distinktion mellan en mer grundläggande förståelse och förståelse som fördjupning och uppskattning. Litteraturundervis- ningen i gymnasieskolan kan, menar , förbättras genom en ökad medvetenhet om tolkningskompetensens utvecklingsnivåer. Det handlar framför allt om att koncentrera uppmärksamheten till den nivå som omfattar symbolisk innebörd, samt de enskilda berät- telsekomponenternas relevans. En annan observation som gör är att respondenterna i hans studie inte spontant läser för att fördjupa sin omvärlds- orientering eller för att utveckla sin personlighet, i stället motiveras läsning i det närmaste uteslutande av en lust till underhållning och verklighetsflykt. Som lärare gäller det därför att vara medveten om denna klyfta mellan elevernas egen spontana läsinriktning och läro- planens önskemål om omvärldsorientering och personlighetsutveck- ling. förslag är därför att: •börja med texter som erbjuder underhållning och avkoppling, för att sedan övergå till att observera sådant som kan ge reflektioner kring omvärlden och den egna personligheten. menar vidare att man som lärare bör vara medveten om en tudelning mellan personlighetscentrerade läsare, som gärna associerar till egna upplevelser, och textcentrerade läsare, som mer flexibelt anpassar sig till den enskilda texten.41 uppmärksammar på ett liknande sätt ett glapp mellan de ideal som förekommer i forskningens och styr- dokumentens formuleringar kring fiktionsläsning som en källa till självinsikt och omvärldsförståelse, och den verklighet som består i unga vuxnas inställning till fiktionsläsning. I synnerhet manliga elever från yrkesförberedande program visar på ett utpräglat motstånd mot litteraturläsning.42 påpekar bland annat att förmågan att göra kopplingar mellan en texts fiktionsverklighet och den egna livserfarenheten är avhängig den förmåga att analysera och uttala sig om litterära texter som uppövas genom läsning och litte- raturundervisning. rekommenderar ett subjektivt och personligt förhållningssätt till fiktionsläsning i undervisningen. Hon framhåller särskilt litteratursamtal i grupp som en väg till läsintresse och läslust.43 visar att ungdomarna trots alla digitala land- vinningar tydligt uttrycker att de gärna läser fiktion i bokform. De upplever stark inlevelse och identifikation med läsningen och den personliga läsupplevelsen ska därför inte dämpas i en undervisnings- situation utan ses som en tillgång.44 varnar för att litteratur- studiet inte ses som ett eget studieområde utan som ett medel för att lyckas i andra ämnen. Den enskilt viktigaste åtgärden för att bryta den utvecklingen är arbetet med litteratur i skolan, skriver han, och då särskilt genom att: 41För en diskussion om personliga respektive mer analytiska förhållningssätt till den lästa texten i svensk litteraturundervisning se (2015). 42Se vidare (2010) där begreppet ”motståndskultur” tillämpas för att beteckna pojkars negativa attityd till läsning. 43För en fördjupad diskussion om litteratursamtalets potential i skolundervisningen se (2011). 44Se även (2017) avhandling om empiriska perspektiv på läsarattityder och litterär kompetens hos svenska 18-åringar, som i likhet med flera av undersökningarna i Litteraturen på undantag redovisar en relativt positiv generell inställning till skönlitterärt läsande bland de utfrågade, dock i kombination med en upplevd brist på tid. betonar särskilt betydelsen av att elevernas läsupplevelser ges utrymme i litteraturundervisningen. Se även (2018) utvärdering av Läsrörelsens projekt som förändrar, som också har ett fokus på elevernas läsupplevelser. •läraren uppmuntrar och syste- matiskt genomför diskussioner om det lästa, inte bara räknar antalet sidor som barnen läst. 4.5Några aktuella statliga insatser gällande läsning i skolan Förskoleklassen blir obligatorisk från och med . Det innebär att skolplikten i normalfallet påbörjas det år barnet fyller . Förskoleklassens verksamhet kommer att ha samma syfte och innehåll som . har i uppdrag att redovisa vilka insatser som gjorts för att möjliggöra implementeringen av de nya avsnitten i berörda läroplaner för förskoleklass och fritidshem. har också kart- lagt och analyserat behovet av fortbildning för berörda målgrupper. Utifrån det behov myndigheten identifierat genomförs fortbildning . Viss fortbildning riktas mot förskollärare i för- skoleklass inom områdena språk och kommunikation. har haft i uppdrag att ta fram förslag till kartläggnings- material i språklig medvetenhet och matematiskt tänkande för för- skoleklassen.45 Kartläggningsmaterialet ska vara forskningsbaserat och konstrueras med utgångspunkt från läroplanerna. Det ska även finnas en progression mellan kartläggningsmaterialet i förskoleklassen och de nationella bedömningsstöden i årskurs 1 i svenska och svenska som andraspråk. 4.5.2Läslyftet – kompetensutveckling i läs- och skrivutveckling fick i uppdrag att genomföra fortbildning för lärare i läs- och skrivutveckling (Läslyftet) med fokus på det kolle- giala lärandet.46 Målet med fortbildningen är att ge lärare vetenskapligt väl underbyggda metoder och beprövade arbetssätt för att utveckla 45Regeringen (2017c). 46Regeringen (2013a). elevernas läs- och skrivförmåga med syfte att förbättra elevernas läs- förståelse och skrivförmåga. utvidgades målgruppen till att även omfatta förskollärare och skolbibliotekarier och förlängdes satsningen till 2019.47 Läslyftet har därefter förlängts till 2020 och har även tillförts ytterligare medel.48 Läslyftet bygger på att deltagarna fördjupar sina kunskaper om språk, läs- och skrivutveckling genom att samtala med kollegor om forskning och undervisning samt pröva nya arbetssätt i undervis- ningen. Samtalen leds av en handledare som också är lärare eller för- skollärare. Satsningen utvärderas löpande av . Från starten till och med /18 har cirka 28 800 lärare deltagit i sats- ningen. Utvärderingen visar att en stor majoritet av lärarna anser att Läslyftet haft störst effekt på deras insikter och engagemang i språk-, läs- och skrivutvecklingsfrågor och på kollegialt lärande.49 Ungefär hälften av lärarna menar att satsningen bidragit till att de förändrat sin undervisning, främst genom att de använder olika texter och textsamtal mer medvetet i undervisningen. En av fyra lärare bedömer att Läslyftet ”i stor utsträckning” förbättrat elevernas språk, läs- och skrivförmågor. I utvärderingen om de webbmoduler (utbildnings- material på webben) som specifikt rör gymnasieskolan framkommer bland annat att modulerna generellt ger ett gott stöd till lärarna för implementering av föreslagna metoder och arbetssätt.50 Innehållet i och utformningen av de totalt 14 modulerna motsvarar i hög grad de övergripande intentionerna med Läslyftet. Vidare framgår av utvärde- ringen att modulerna tillgodoser behoven av fortbildning hos fler lärargrupper, framför allt i gymnasieskolan, men även förskollärare, lärare i svenska som andraspråk och lärare i gymnasiesärskolan. reviderar kontinuerligt befintliga moduler, bland annat utifrån utvärderingarna. 47Regeringen (2016a). 2017/18:1. 49Carlbaum m.fl. (2016). 50Roe och (2017). 4.5.3Ett nationellt skolutvecklingsprogram om nyanlända och flerspråkiga barns och elevers lärande erbjuder ett nationellt skolutvecklingsprogram med syfte att skapa bättre förutsättningar att erbjuda nyanlända och flerspråkiga barn och elever utbildning av hög och likvärdig kvalitet. erbjöds flera insatser inom det språkutvecklande området. In- satserna innebar såväl uppdragsutbildningar som ger högskolepoäng, som stödmaterial för verksamma lärare. Inom skolutvecklingspro- grammet finns också bedömningsstödet Bygga svenska. Bedömnings- stödet är till för lärare som undervisar nyanlända elever i svenska och svenska som andraspråk. 4.5.4Nationella centrum för språkutveckling driver ett nationellt centrum för språk-, läs- och skriv- utveckling (NCS). Syftet med verksamheten är att stimulera huvud- män och skolor att aktivt arbeta med språk-, läs- och skrivutveckling. NCS har kontakt och samverkar med 17 representanter för regionala nätverk av språk-, läs- och skrivutvecklare. De regionala nätverken i landet har olika förutsättningar och ser olika ut bland annat beroende på regionernas storlek och placering. Vissa nätverk är knutna till ett lärosäte. Inom ramen för Läslyftet har NCS erbjudit fortsatt stöd för handledare och utbildning för språk-, läs- och skrivutvecklare. Det finns även ett nationellt centrum för svenska som andraspråk (NC) som är knutet till . NC ska bland annat vara en länk mellan forskning, skola och offentlighet och bidra till förbättrade förutsättningar för arbete med språk- och kunskapsut- veckling inom alla skolformer och i alla ämnen. Utredningen skola genom mer attraktiva skolprofessioner (U 2016:06) har haft i uppdrag att lämna förslag som syftar till att ge bättre förutsättningar för lärare, förskollärare, rektorer och förskole- chefer att utföra sina uppdrag. Utredningen har även haft i uppdrag att föreslå hur lärares och förskollärares kompetens inom språk- inlärning och språkutveckling ytterligare kan stärkas. Utredningen redovisade sitt uppdrag i mars 2018.51 När det gäller den del av uppdraget som handlar om lärares kom- petens inom språkinlärning föreslår utredningen att det inte görs några förändringar av examensbeskrivningarna för de fyra lärar- och förskollärarexamina. Utredningen uppmanar i stället att varje univer- sitet och högskola med lärar- och förskollärarutbildning noga tillser att studenterna får med sig sådan kunskap och kompetens att de kan arbeta språkutvecklande i sina ämnen och att detta också omfattar ett andraspråksperspektiv. Utredningen anser även att ska uppmuntras att se till att kompetensutvecklingsinsatser i språk- utveckling som är relevanta för lärare och förskollärare i samtliga skol- former finns att tillgå. 4.5.6Läsa, skriva, räkna – garanti för tidiga stödinsatser I propositionen Läsa, skriva, räkna – garanti för tidiga stödinsatser föreslås att det i skollagen införs en garanti i förskoleklassen och lågstadiet i , specialskolan och sameskolan.52 Syftet med garantin är att en elev i behov av stöd tidigt ska få stöd utformat utifrån sitt behov. Garantin föreslås att införas från . Propositionen beslutades av . 4.6Bedömningar gällande läsning i skolan Delegationens bedömning: finns det för många elever som har en bristande läsförmåga när de slutar den obligatoriska skolan. Delegationen vill betona vikten av att alla elever, oavsett förutsättningar och behov, ges möjlighet att utveckla en fullgod läsförmåga. Läslyftet bör löpa och kontinuerligt uppdateras utifrån aktuell forskning och de behov som finns bland lärare och elever. 2017/18:195. bör lyfta fram hur man genom befintliga moduler kan samarbeta inom olika yrkesgrupper, som lärare, förskollärare, och skolbibliotekarier. Huvudmännen bör verka för en långsiktigt hållbar kompetens för lärare inom allt från läsinlärning, till läsutveckling och litte- raturundervisning. Insatserna bör utformas på så sätt att lärare ges den kompetens och de verktyg som de behöver för att de ska kunna möta alla elevers olika förutsättningar och behov. Alla elevers rätt till en fullgod läsförmåga Enligt skollagen har alla elever rätt till en likvärdig utbildning. Läs- förmågan är avgörande för hur barn och unga lyckas i skolan och även senare i livet. Lärares undervisningspraktik i allt från tidig läsinlärning till fördjupad läsförståelse är av stor vikt för elevernas lärande i alla ämnen. har Skolinspektionen i sina kvalitetsgranskningar visat att det finns flera utvecklingsområden vad gäller läs- och skriv- undervisningen i skolan, även om den senaste granskningen ger en något positivare bild än de tidigare granskningarna. Mot bakgrund av bland annat de vikande resultaten i PISA-undersökningen 2012 har en mängd insatser initierats, såväl på nationell som huvudmannanivå och lokal nivå. Delegationen föreslår därför inte några nya insatser utan vill i stället peka på vissa kompetensområden som, enligt forskningen, är av vikt för att alla elever ska ges möjlighet att utveckla en fullgod läsförmåga och där det fortfarande kan finnas utvecklings- områden inom läsundervisningen. Det bör genomföras såväl generella som riktade insatser och på alla nivåer: statlig nivå, huvudmannanivå och lokal nivå. Vi vill i detta sammanhang betona betydelsen av att det i skolan måste finnas förståelse, beredskap och kompetens för att elever behöver olika insatser för att uppnå en fullgod läsförmåga och bli motiverade att läsa mer. Att tidigt och systematiskt kartlägga och identifiera om elever har läs- och skrivsvårigheter för att tidigt sätta in adekvata stödinsatser kan vara avgörande för den fortsatta skolgången. I arbetet med att systematiskt kartlägga och identifiera om elever har läs- och skriv- svårigheter är det av stor vikt att det finns utbildade speciallärare och specialpedagoger. Det är även av stor vikt att alla lärare har kunskap om läs- och skrivsvårigheter, till exempel dyslexi. Detta är också något som Skolinspektionen har uppmärksammat som ett utvecklingsom- råde. Såväl den kommande garantin för tidiga stödinsatser som kart- läggningsmaterialet i förskoleklassen kan vara ett stöd i detta arbete. Elever med läs- och skrivsvårigheter kan även behöva särskilda läro- medel eller lärverktyg, till exempel talböcker eller punktskriftsböcker. Det är därför viktigt att eleverna har tillgång till det digitala Legimus53, antingen genom skolbiblioteket eller närliggande folk- bibliotek.54 Av central betydelse i detta sammanhang är Specialpeda- gogiska skolmyndigheten (SPSM), som är största kunskaps- bank inom specialpedagogik. SPSM ska verka för att alla barn, elever och vuxenstuderande med funktionsnedsättning får tillgång till en likvärdig utbildning och annan verksamhet av god kvalitet i en trygg miljö. Av central betydelse är också Myndigheten för tillgängliga medier, som aktivt ska bidra till att utveckla och öka tillgången till litteratur och information för personer med exempelvis läsnedsättning. Språkutvecklande arbetssätt i alla ämnen gynnar alla elever men det kan vara särskilt viktigt för nyanlända elever och elever med annat modersmål än svenska. Förutom att generellt arbeta språkutvecklande föreslås i propositionen Fler nyanlända ska uppnå behörighet till gymnasieskolan och kvaliteten i förskola och fritidshem ska stärkas55 ytterligare insatser för att undervisningen i ska kunna organiseras för att möta behov och förutsättningar hos elever med kort skolbakgrund och som kommer till i senare år. Delegationen vill även betona vikten av tillgång till litteratur på modersmålet och här spelar skolbiblioteket en viktig roll. För elever som tillhör de nationella minoriteterna är det av stor betydelse att de har tillgång till barn- och ungdomslitteratur på sitt nationella minori- tetsspråk. Detta lyfts bland annat fram i betänkandet Nationella minoritetsspråk i skolan förbättrade förutsättningar till undervisning och revitalisering56. I betänkandet lämnas även förslag till förbättrade möjligheter för elever att utveckla sitt nationella minoritetsspråk i skolan, bland annat föreslås införandet av ett nytt ämne – ”nationellt minoritetsspråk”. 53MTM är de svenska bibliotekens lånecentral för tillgängliga medier där det digitala biblio- teket är navet i verksamheten. 54Se även kapitel 5 Skolbibliotek och läsning. 2017/18:194. Vad gäller arbetet med skönlitteratur är det av betydelse att lärarna ges en ökad medvetenhet om tolkningskompetensens utvecklings- nivåer. Förmågan att uppleva en litterär text som en meningsfull och intresseväckande helhet hänger samman med utvecklingen av en fördjupad läsförståelse. Delegationen vill i det sammanhanget betona vikten av att lärare uppmuntrar och systematiskt genomför diskus- sioner om det lästa. Vi vill också betona betydelsen av att lärarna age- rar läsande förebilder för eleverna och gärna då även berättar om vad de själva läser.57 Kontinuerligt uppdatera Läslyftet utifrån aktuell forskning och verksamhetens behov Flera större reformer och omfattande satsningar har genomförts som sannolikt påverkat lärarnas undervisnings- praktik och elevernas resultat. har flera verksamma inom skolområdet vittnat om en viss reformtrötthet. Som nämnts tidigare pågår det en rad olika insatser inom läsområdet och enligt delegationen behöver man inte ständigt genomföra nya satsningar. Det är viktigt att lärare ges arbetsro och möjlighet att bygga vidare på sådant som redan fungerar. Läslyftet är en pågående och uppskattad kompetensutveckling inom läs- och skrivutveckling. Läslyftet har bidragit till att många lärare har börjat diskutera undervisningen mer systematiskt, kanske för att man också har fått mer tid till det. finns 40 moduler som täcker allt från tidig läsundervisning i förskoleklassen till litteraturundervisning i gymnasieskolan. För att bibehålla kvaliteten på modulerna bör de revideras utifrån ny forskning och nya behov i verksamheten. Ett område som vi anser att bör lägga ytterligare fokus på är hur man i skolan kan skapa läsintresse. Detta mot bakgrund av att flera undersökningar visar att barns och ungas läsintresse minskar. Ett annat område som vi vill betona är samverkan mellan olika yrkes- kategorier som arbetar i skolan med elevernas språkutveckling. Det vore därför önskvärt att det tydligare framgick på vilket sätt för- skollärare, lärare och skolbibliotekarier kan samverka. Detta kunde exempelvis göras genom att lyfter fram lärande exempel 57Se även kapitel 9 Läsande förebilder. från olika huvudmän och verksamheter på sin hemsida. Utöver detta instämmer vi i vad som framgår av betänkandet Med undervisnings- skicklighet i centrum om att ska uppmuntras att se till att kompetensutvecklingsinsatser i språkutveckling som är relevanta för lärare och förskollärare i samtliga skolformer finns att tillgå. Långsiktigt hållbar lärarkompetens inom läsning Staten har genomfört omfattande satsningar på lärares kompetensutveckling. Enligt skollagen ligger dock huvud- ansvaret för lärares kompetensutveckling inom bland annat läsområdet hos huvudmännen och det är därför av största vikt att huvudmännen verkar för en långsiktigt hållbar kompetens för lärare inom allt från läsinlärning och läsutveckling till litteraturundervisning. Enligt Skol- inspektionen bör rektorerna kartlägga det kompetensbehov som finns i skolorna vad gäller läsprocessen i undervisningen samt se till att kompetensutveckling sker på området. Rektorerna bör också, tillsam- mans med lärarna, följa upp elevernas läsutveckling och läsintresse. redovisades ett förslag till en nationell struktur för systematisk kompetensutveckling i ett professionsprogram för lärare, förskollärare och rektorer.58 Professionsprogrammet kan utgöra ett stöd för huvudmännen när det gäller att planera såväl kompetens som kompetensbehov i skolan. Delegationen vill återigen betona vikten av att insatserna utformas så att lärare får den kompetens och de verktyg som de behöver för att de ska kunna möta alla elevers olika förutsättningar och behov. I rektors ansvar ligger också att eleverna får tillgång till och förut- sättningar att använda läromedel av god kvalitet samt andra lärverktyg för en tidsenlig utbildning, bland annat skolbibliotek och digitala verktyg. Även Skolinspektionen lyfter fram vikten av att använda digitala verktyg i läsundervisningen. Forskning har visat att digital läs- ning kan vara ett sätt att få fler pojkar att läsa. Det är, enligt dele- gationen, av stor vikt att skapa flera vägar till läsning. Det kan handla om allt från datorspel i undervisningen till användandet av ljudböcker och talböcker. En nationell digitaliseringsstrategi för skolväsendet antogs av regeringen i oktober 2017.59 har 59Nationell digitaliseringsstrategi för skolväsendet, bilaga till regeringsbeslut I:1, . Kommuner och Landsting inlett ett arbete för att ta fram en hand- lingsplan i anslutning till strategin som kommer att utgöra ett stöd för huvudmännens arbete med digitalisering i skolan. Det är viktigt att skolans läsförståelseundervisning svarar mot den ökade digitali- seringen i samhället. vilar läsförståelse i digitala samman- hang i hög grad på samma förmåga som traditionellt läsande.