sou · H6B319 · 2018-03-06 00:00:00 — En sådan gemensam ingång ska i första hand ha i uppgift att hålla ihop samverkan kring utbildning och forskning och behöver inte ha i uppgift att bedriva utbildning och forskning. Det är viktigt för integreringen av forskning i utbildningarna, inte bara att ta del av själva forskningsresultaten utan i lika hög grad att utbildas i att forska. Det är inte minst viktigt att den verksamhetsförlagda delen av utbildningen (VFU) även innehåller utbildning i att medverka i praktiknära forskning och förbättringsarbete som lärare eller förskollärare. Utredningen vill också lyfta behovet av en mer systematisk samverkan mellan lärosäten och skolhuvudmän kring studenternas självständiga arbete (examensarbetet) på lärar- och förskollärarutbildningarna där praktiknära forskning och förbättringsarbete på vetenskaplig grund bör stödjas. Utredningen kan konstatera att RUC (motsvarande) är en etablerad ingång på lärosätena för skolhuvudmännen (se kapitel 5). Genom det nationella finns det också en etablerad kontaktyta för alla lärosäten med RUC. Utredningen bedömer att RUC eller motsvarande funktion är en relevant ingång till lärosäten för aktörer med intresse att samverka inom FoU och förbättringsarbete i skolan. Det förutsätter dock en utveckling av RUC till att även omfatta samverkan kring forskning. Det är viktigt att ingången har en stark ställning inom lärosätet och att det finns en genomtänkt samverkansstrategi från lärosätets ledning. Utredningen rekommenderar lärosäten att ha en gemensam ingång för samverkan kring lärar- och förskollärarutbildningar och relaterad forskning. Tydligare forskningsintegrering av lärar- och förskollärarutbildningarna Utredningen menar att det finns ett stort behov av att tydligare forskningsintegrera utbildningen och den verksamhetsförlagda delen av utbildningen (VFU) inom lärar- och förskollärarprogrammen. Under VFU bör lärarstudenterna, tillsammans med lärare och skolledare, få kunskaper om och färdigheter i det systematiska kvalitetsarbetet och se hur forskningsmetoder, t.ex. aktionsforsknings- Utredningens slutsatser och rekommendationer modeller som learning study och lesson study, utgör arbetssätt för att förbättra elevernas lärande och också ett sätt att ta ansvar för såväl den egna som den kollegiala kompetensutvecklingen (professionsutvecklingen). Utredningen kan också konstatera att det saknas en struktur för hur användningen av praktiknära forskningsresultat kan bidra i att utveckla och förbättra lärarutbildningen. En sådan struktur är en förutsättning för att kunna föda in forskningsresultat i utvecklingen av lärar- och förskollärarutbildningarna och tydliggöra integrering av forskning, även den praktiknära forskningen, och utbildning. Utredningen rekommenderar lärosäten att tydligare forskningsintegrera utbildningen och den verksamhetsförlagda delen av utbildningen (VFU) inom lärar- och förskollärarprogrammen. Premiering av samverkan i forskning och utbildning Utredningen menar att den praktiknära forskningen skulle stärkas om samverkan gavs ett större utrymme som merit vid anställningar på lärosäten. För den enskilde forskaren måste det finnas incitament att medverka i sådan forskning. Utredningen vill därför understryka att det är mycket angeläget att lärosätena använder den möjlighet som redan finns att själv bestämma vilka bedömningsgrunder som ska tillämpas vid anställning och befodran av en professor, lektor eller annan lärare. Utredningen rekommenderar lärosäten att premiera samverkan i forskning och utbildning. Utbildning för att vara verksam i en skola på vetenskaplig grund Generellt gäller att endast den som har legitimation som lärare eller förskollärare och är behörig för viss undervisning får bedriva undervisningen. Vad som krävs för att vara behörig att bedriva viss undervisning i skolväsendet regleras i förordningen (2011:326) om behörighet och legitimation för lärare och förskollärare där det bl.a. framgår vilken högskoleexamen som krävs för att undervisa i en viss skolform. Utredningen menar att det behöver finnas en ordning för att regelbundet se över målen för en yrkesexamen när förutsättningarna Utredningens slutsatser och rekommendationer för en verksamhet ändras och denna ändring medför nya krav på professionen. Regleringen av en skola på vetenskaplig grund och de nya lärarexamina beslutades . Enligt utredningens uppfattning är det nu tydligt att examensbeskrivningarna behöver ses över med hänsyn till den utveckling som skett inom skolan och lärarprofessionen. Utredningen rekommenderar därför regeringen att överväga en översyn av examensbeskrivningarna för lärar- och förskollärarexamina. För att finna särskilt motiverade studenter till lärar- och förskollärarutbildningarna vill utredningen peka på den möjlighet som redan finns att lokalt besluta om urvalsgrunder till antagning och rekommenderar lärosätena att använda sig av denna möjlighet.10 Utredningen kan konstatera att den största delen av lärar- och förskollärarkåren genomgick sin utbildning innan bestämmelsen om att utbildningen i skolväsendet ska vila på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet infördes. Det är därför mycket viktigt att det finns möjligheter att genomgå utbildning på avancerad nivå och forskarnivå och möjligheter till kollegialt lärande. Lärosätena behöver utveckla utbildningar på avancerad nivå som möter de behov som verksamma inom lärarprofessionen har och som utgår från deras erfarenheter. 10 eller högskola kan fördela upp till en tredjedel av platserna till en utbildning utifrån kriterier som de själva beslutat om (s.k. alternativt urval). Grunden för det här urvalet kan vara ett utbildningsspecifikt urvalsprov, specifik arbetslivserfarenhet eller andra sakliga omständigheter. Efter tillstånd från Universitets- och högskolerådet (UHR) kan eller högskolan tillsätta en större andel av platserna på lokalt beslutade urvalsgrunder. (Utbildning som leder till konstnärlig examen får enligt högskoleförordningen (1993:100) fördela samtliga platser på grundval av urvalsgrunder som högskolan beslutat om.) Utredningens slutsatser och rekommendationer 11.2.3Rekommendationer för att skapa utrymme för samverkan i det dagliga arbetet Lärosäten rekommenderas att inom ramen för forskares och lärares arbetsuppgifter skapa utrymme för samverkan kring såväl praktiknära forskning som lärar- och förskollärarutbildningar. Huvudmän inom skolväsendet rekommenderas att inom ramen för lärares och förskollärares arbetsuppgifter skapa utrymme för samverkan kring såväl praktiknära forskning som lärar- och förskollärarutbildningar. Inom en anställning som lärare i skolväsendet eller högskolan kan arbetstiden, i teorin, delas mellan flera arbetsuppgifter: undervisning, verksamhetsutveckling och forskning. Hur arbetstiden faktiskt fördelas mellan olika uppgifter är en fråga för arbetsgivaren och arbetstagaren utifrån de avtal och regelverk som gäller. Utredningen har sett exempel på följande modeller: En modell är att man har anställning som lärare i högskolan eller i skolan och söker medel hos en extern forskningsfinansiär för att bedriva forskning. Om medelsansökan beviljas kan man ansöka om tjänstledighet för forskning. En annan modell är att en del av arbetstiden är avsatt för forskning. Utrymmet för kompetensutveckling kan också tas i anspråk för forskning. En tredje modell är att man är anställd i högskolan eller skolan och har kortare eller längre uppdrag hos den andra parten, uppdrag som kan vara koncentrerade till eller utspridda . För den som har sin huvudsakliga sysselsättning utanför högskolan är det möjligt att anställas för en begränsad tid som adjungerad lärare på ett lärosäte. Förutsättningarna för en sådan anställning regleras framför allt i kollektivavtal och genom särskilda beslut av lärosätet. Ytterligare en möjlighet är att vara anställd på deltid hos två olika arbetsgivare . Utredningen rekommenderar lärosäten att inom ramen för forskares och lärares arbetsuppgifter skapa utrymme för samverkan kring såväl praktiknära forskning som lärar- och förskollärarutbildningar. Utredningen rekommenderar huvudmän inom skolväsendet att inom ramen för lärares och förskollärares arbetsuppgifter skapa utrymme Utredningens slutsatser och rekommendationer för samverkan kring såväl praktiknära forskning som lärar- och förskollärarutbildningar. 11.2.4Rekommendationer om ett utökat uppdrag till •öka förvaltningsanslag för att institutet ska kunna möta behovet av systematiska översikter inom skolväsendets område. •anslå medel till institutet ska kunna intensifiera sitt arbete med att bygga upp en databas med information om kunskapsluckor. •uppdra åt att utveckla och ansvara för en nationell webbplats för att underlätta för verksamma inom skolväsendet att medverka i och ta del av praktiknära forskning. Vikten av systematiska översikter inom skolväsendets område Utredningen kan konstatera att det finns många aktörer med uppdrag att sprida forskningsresultat inom skolväsendets område . För en verksamhet som ska vila på vetenskaplig grund vill utredningen understryka att det är en förutsättning att det finns en funktion som kan sortera, kritiskt granska och metodiskt värdera relevanta forskningsresultat utifrån vetenskaplig kvalitet och väga samman den kunskap som finns i övergripande, praktiskt användbara kunskapssammanställningar. En sådan funktion är en förutsättning för en systematisk kunskapsuppbyggnad inom ett område. Utredningen menar att det är nödvändigt att stärka en systematisk kunskapsuppbyggnad inom skolväsendets område. Utredningen rekommenderar därför regeringen att öka förvaltningsanslag för att institutet ska kunna möta behovet av systematiska översikter inom skolväsendets område. Utredningens slutsatser och rekommendationer Behov av att systematiskt identifiera kunskapsluckor av relevans för skolan Utredningen vill understryka vikten av att systematiskt identifiera forskningsbehov på nationell nivå. Det behövs en databas över vetenskapliga kunskapsluckor inom skolväsendets område. Det är nödvändigt för den systematiska kunskapsuppbyggnaden och för att identifiera områden där det är angeläget med praktiknära forskning eller systematiska översikter. En sådan databas kommer att kunna ligga till grund för beslut om både systematiska översikter och riktade utlysningar. social utvärdering (SBU) har en motsvarande databas (/kunskapsluckor). Utredningen rekommenderar därför regeringen att anslå medel till institutet ska kunna intensifiera sitt arbete med att bygga upp en databas med information om kunskapsluckor. En nationell webbplats för att underlätta medverkan och deltagande i praktiknära forskning För att stödja och utveckla förutsättningarna för att bedriva praktiknära forskning anser utredningen att bör få i uppdrag att ta fram och driva en nationell webbplats till stöd för lärarnas, förskollärarnas och skolledarnas medverkan i praktiknära forskning och för att underlätta kontakt mellan skolan och lärosäten. En nationell webbplats för den praktiknära forskningen kan t.ex. innehålla: •Information om vilka olika forskningsfinansiärer som finns för den praktiknära forskningen och deras utlysningar. •Information om relevanta internationella och nationella konferenser. •Tillgång till kvalitetssäkrade forskningsresultat. •Information om praktiknära forskning ur ett processperspektiv för att underlätta genomförandet av praktiknära forskning, t.ex. Utredningens slutsatser och rekommendationer information om vad som gäller för forskning som involverar barn och forskning i skolan. •Ingång för att lämna förslag på hur arbetet med praktiknära forskning kan underlättas. En liknande webbplats drivs av för den kliniska forskningen inom ramen för uppdraget Kliniska Studier (). Utredningen rekommenderar regeringen att uppdra åt att utveckla och ansvara för en nationell webbplats för att underlätta för verksamma inom skolväsendet att medverka i praktiknära forskning. 11.2.5Rekommendationer för att öka medelstilldelningen för praktiknära forskning Lärosäten rekommenderas att säkerställa att medel för praktiknära forskning avsätts inom ramen för det interna resursfördelningssystemet. •säkerställa att lärosätena tilldelas medel för forskning som står i proportion till lärar- och förskollärarutbildningarnas volym. •uppdra åt lämplig myndighet att göra en översikt över befintlig finansiering för praktiknära forskning. •överväga en strategisk satsning på medel till behovsmotiverad forskning som inkluderar praktiknära forskning i nästa forskningspolitiska proposition. •fortsätta verka för att praktiknära forskning ska ingå i EU:s nästa ramprogram för forskning och innovation. Utredningens slutsatser och rekommendationer Enligt utredningens uppfattning avsätts oproportionerligt lite medel för forskning med anknytning till lärar- och förskollärarutbildningarna i förhållande till dessa utbildningars omfattning. Sambandet mellan utbildningarnas omfattning och de internt tilldelade forskningsresurserna är inte i balans. Utredningen rekommenderar därför regeringen att säkerställa att lärosätena tilldelas medel för forskning som står i proportion till lärar- och förskollärarutbildningarnas volym. Utredningen vill betona att merparten av den praktiknära skolforskningen måste bedrivas på lärosätenas basanslag. Utredningen rekommenderar därför lärosätena att säkerställa att medel för praktiknära forskning avsätts inom ramen för det interna resursfördelningssystemet. Översikt över tillgänglig finansiering av praktiknära forskning Utredningen har kunnat konstatera att det finns ett antal forskningsfinansiärer på nationell nivå, såväl statliga myndigheter (t.ex. och ) som privata fonder (t.ex. ). Därutöver finansierar universitet och högskolor praktiknära forskning, på egen hand eller i samverkan med skolhuvudmännen. Det finns också skolhuvudmän som finansierar praktiknära forskning. Slutligen kan även en region finansiera denna typ av forskning. Det är svårt att få en samlad bild över den totala finansieringen av praktiknära forskning. Utredningen menar att det finns ett behov av att samordna informationen om vilka möjligheter som finns att söka finansiering för praktiknära forskning. Utredningen rekommenderar regeringen att uppdra åt lämplig myndighet att göra en översikt över befintlig finansiering för praktiknära forskning. En sådan översikt kan också vara ett underlag för beslut om riktade resurser till den praktiknära forskningen. Utredningens slutsatser och rekommendationer Riktade utlysningar mot praktiknära forskning Utredningen menar att målet bör vara att utlysa medel för forskning som ska svara mot identifierade och prioriterade kunskapsbehov, i likhet med den kliniska forskningen. Utredningen rekommenderar regeringen att överväga en strategisk satsning på medel till behovsmotiverad forskning som inkluderar praktiknära forskning i nästa forskningspolitiska proposition. Utredningen rekommenderar regeringen att fortsätta verka för att praktiknära forskning ska ingå i EU:s nästa ramprogram för forskning och innovation. 11.2.6Rekommendation att förtydliga uppdraget till försöksverksamheten med praktiknära forskning Regeringen rekommenderas att förtydliga uppdraget till försöksverksamheten med praktiknära forskning. Utredningens uppdrag har löpt parallellt med starten av den femåriga försöksverksamhet som ska utveckla och pröva olika modeller för samverkan mellan lärosäten och skolhuvudmän kring praktiknära forskning. Försöksverksamheten ska bidra till en stärkt vetenskaplig grund i såväl lärar- och förskollärarutbildningarna som i skolväsendet. Utredningen har identifierat några prioriterade områden som kan utvecklas och prövas inom ramen för försöksverksamheten: •utveckla metoder för att initiera och precisera forskningsfrågor i samverkan mellan parter. •pröva att utveckla forskningsmiljöer såväl hos skolhuvudmän som hos lärosäten – dessa kan vara gemensamma för en eller flera skolhuvudmän och ett eller flera lärosäten. •utveckla finansieringsmodeller där alla parter bidrar. •utveckla former för fördelning av arbetstid och arbetsuppgifter där en lärare eller förskollärare kan bidra i arbetet hos såväl skolhuvudmannen som ett lärosäte. Utredningens slutsatser och rekommendationer •utveckla former för fördelning av arbetstid och arbetsuppgifter där en forskare eller lärare på ett lärosäte kan bidra i arbetet hos såväl lärosätet som en skolhuvudman. •utveckla modeller för att skala upp forskningsprojekt till att omfatta fler skolor eller ett större område. •utveckla modeller för hur forskningsresultat tillgängliggörs i olika miljöer. •synliggöra olika inriktningar inom praktiknära forskning vid lärosätena för att underlätta för skolhuvudmännen att nationellt finna rätt samverkanspart. •utveckla den verksamhetsförlagda delen av lärar- och förskollärarutbildningarna (VFU) så att den förbereder den blivande läraren eller förskolläraren i att använda och förstå hur systematiskt kvalitetsarbete och forskning kan användas för förbättring av praktiken i skolan eller förskolan. •utveckla rollen för handledare inom den verksamhetsförlagda delen av lärar- och förskollärarutbildningarna (VFU) till att omfatta ledning av FoU-projekt, seminarier etc. som en del i att bygga forskningsmiljöer i skolverksamheten. Utredningen rekommenderar regeringen att förtydliga uppdraget till försöksverksamheten inom ovanstående områden. Regeringen får överväga om försöksverksamheten själv får avgöra inom vilken eller vilka av de fyra noderna som olika områden ska utvecklas och prövas. Försöksverksamheten ska också följa upp och utvärdera de områden som har utvecklats och prövats. ska de kunna integreras i den ordinarie verksamheten. Utredningen kan konstatera att samverkan utvecklas . Man behöver därför ta hänsyn till att samverkan har kommit olika långt hos dem som medverkar i försöksverksamheten. Det är viktigt att områden där samverkan redan är väl utvecklad utmanas att utvecklas vidare inom ramen för försöksverksamheten. Utredningen ser att det finns ett värde i att försöksverksamheten utvecklar en samverkan med i institutets arbete med att identifiera kunskapsluckor. Utredningen menar att försöksverksamheten har stor betydelse för att bidra till en långsiktig samverkan mellan parterna på alla Utredningens slutsatser och rekommendationer Utredningen vill lyfta fram verksamhetens möjlighet att öka forskningsintegreringen inom lärar- och förskollärarutbildningarna, etablera praktiknära skolforskning som forskningsfält och bidra till att öka kvaliteten av lärandet i utbildningssystemet. Utredningen ska redogöra för konsekvenser av sina förslag enligt vad som följer av 14–15 a §§ kommittéförordningen (1998:1474). Därutöver ska konsekvenser för lärosäten med examenstillstånd för lärar- och förskollärarutbildning och för offentliga och enskilda skolhuvudmän och deras lärare och förskollärare analyseras och redovisas. Redogörelsen ska även innehålla en beskrivning av vilka konsekvenser de förslag som lämnas har ur ett barnrättsperspektiv. Utredningen kan konstatera att lärosäten med lärar- och förskollärarutbildningar och skolhuvudmän samverkar kring praktiknära forskning. Därför finner utredningen det lämpligt att presentera områden som det är önskvärt att parterna prioriterar för att stärka utveckling av samverkan kring praktiknära forskning. Utredningen har i kapitel 11 lämnat ett antal rekommendationer som intresserade lärosäten och skolhuvudmän kan välja att följa. Dessutom har utredningen lämnat rekommendationer till regeringen i syfte att stärka den praktiknära forskningen. 12.1Konsekvenser för lärosäten med examenstillstånd för lärar- och förskollärarutbildning Utredningen riktar sex rekommendationer till lärosäten med lärar- och förskollärarutbildningar. •ha en gemensam ingång för samverkan kring lärar- och förskollärarutbildningar och relaterad forskning •premiera samverkan i forskning och utbildning •inom ramen för forskares och lärares arbetsuppgifter skapa utrymme för samverkan kring såväl praktiknära forskning som lärar- och förskollärarutbildningar. •tydligare forskningsintegrera utbildningen och den verksamhetsförlagda delen av utbildningen (VFU) inom lärar- och förskollärarprogrammen •arbeta för att attrahera motiverade studenter som är väl informerade om vad deras utbildning och framtida yrke innebär •säkerställa att medel för praktiknära forskning avsätts inom ramen för det interna resursfördelningssystemet. Rekommendationerna har organisatoriska och finansiella konsekvenser för de lärosäten som väljer att följa dem. Det handlar om strategiska beslut som måste fattas av varje lärosäte. Rekommendationerna innebär att såväl lärosätets lärar- och förskollärarutbildningar som forskning och samverkan med anknytning till dessa utbildningar prioriteras. I detta ligger att lärosätena måste se över grunden för den interna resursfördelningen så att den inte endast följer historiska fördelningar. Ett sätt att arbeta för att attrahera motiverade studenter som med större sannolikhet genomför utbildningen är att använda sig av möjligheten att besluta om lokala urvalsgrunder, t.ex. särskilda prov, för antagning till lärar- och förskollärarutbildningarna. Medel kan då behöva avsättas för att utveckla de lokala urvalsgrunderna, t.ex. utformning av relevanta och validerade särskilda prov, för antagning till lärar- och förskollärarutbildningarna. Ett sådant utvecklingsarbete kan med fördel genomföras i samverkan med andra lärosäten. Utredningen lämnar också ett antal rekommendationer till regeringen som har konsekvenser för lärosätena. En rekommendation till regeringen är att se över examensbeskrivningarna för lärar- och förskollärarexamina. Om regeringen väljer att följa den får det konsekvenser för utbildningarnas innehåll. Övriga rekommendationer till regeringen syftar till att på olika sätt öka medelstilldelningen för praktiknära forskning. Om regeringen väljer att följa dem ökar lärosätenas möjligheter att finansiera praktiknära forskning. 12.2Konsekvenser för huvudmän inom skolväsendet Utredningen riktar tre rekommendationer till huvudmän inom skolväsendet. •ha en tydlig och varaktig ingång för samverkan kring praktiknära forskning •ha ett tydligt och varaktigt stöd för att utifrån det systematiska kvalitetsarbetet kunna integrera resultat från praktiknära forskning i förbättringsarbete •inom ramen för lärares och förskollärares arbetsuppgifter skapa utrymme för samverkan kring såväl praktiknära forskning som lärar- och förskollärarutbildningar. Rekommendationerna har organisatoriska och finansiella konsekvenser för de skolhuvudmän som väljer att följa dem. Kostnaderna kommer att variera beroende på vilka rekommendationer man väljer att följa och hur man väljer att genomföra dem. Man kan t.ex. välja att genomföra dem i samverkan med andra skolhuvudmän, såväl regionalt som nationellt, och därmed dela kostnaderna för genomförandet. Det är därför svårt att göra en generell beräkning av kostnaderna. Utredningens rekommendationer till regeringen om att öka finansieringen av praktiknära forskning innebär generellt ökade möjligheter för skolhuvudmän att på olika sätt finansiera sin medverkan i denna forskning. En nödvändig förutsättning för att utredningens rekommendationer ska få gehör hos såväl kommunala som enskilda huvudmän, oavsett storlek, är att parterna, dvs. Kommuner och Landsting (SKL), och berörda fackförbund, värnar och håller fast vid den programförklaring som man tidigare enats om.1 Utredningen har också rekommenderat regeringen att överväga en reglering av skolhuvudmännens ansvar att medverka i praktiknära forskning. En sådan reglering får sägas innebära en ny 1 2011 enades Kommuner och Landsting (SKL), , , , och i en gemensam programförklaring – Forskning ger bättre resultat i skolan – om att arbeta tillsammans för en skola som vilar på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet enligt den då nya skollagen.