sou · H6B381 · 2018-12-04 00:00:00 — Den na- referensramen för kvalifikationer; SeQF beskriver kunskaper, färdigheter och kom- petenser på åtta nivåer. Regeringen har fastställt vilken nivå som examen på gymnasienivå (4), från yrkeshögskola (5–6) och högskola (5–8) motsvarar. Aktörer som utfärdar kvalifikationer utanför det offentliga utbildningssystemet kan ansöka hos Myndigheten för om att få sina kvalifikationer nivåplacerade i SeQF. Med kvalifikation avses ett dokumenterat resultat av lärande som exempelvis utbildningsbevis, certifikat eller diplom. YA-delegationens verksamhet 2014–2015 fullt verktyg för rekrytering och förkortning av tid i utbildning be- höver fler valideringsmodeller utvecklas. De modeller som finns måste också implementeras så att de kommer till användning. Ny anställningsform för kompetensförsörjning kräver uthållighet De flesta partsorganisationer som har tecknat yrkesintroduktions- avtal har behövt bygga upp stödstrukturer och branschanpassat stödmaterial för arbetsplatslärande. YA-delegationen har under alla år framhållit att samtliga inblandade i en YA-anställning måste känna att lärandet på arbetsplatserna håller en hög kvalitet. Att bygga upp en bra verksamhet med kvalitetssäkrat lärande på arbetsplatserna tar tid och måste få ta tid. Parterna är positiva till anställningsformen och arbetar med att utveckla former och innehåll. De flesta branscher i har ingen tradition av lärlingsliknande anställ- ningsformer. En utmaning för parterna har varit att få arbetsgivare att välja att anställa på yrkesintroduktionsavtal i stället för till ex- empel nystartsjobb, som är mer känt. Budskapet, som fortfarande behöver kommuniceras, är att yrkesintroduktionsanställningar är en långsiktig insats som bidrar till företagens kompetensförsörjning och inte en kortsiktig arbetsmarknadsåtgärd. Strukturer för arbets- platslärande behöver utvecklas för att finnas på plats när det blir sämre konjunkturer. Utvecklingsarbetet måste vara långsiktigt. efterlyste branscherna en regional stödstruktur för lä- rande på arbetsplatser. YA-delegationen har inte fått kännedom om vilka arbetsgivare som anställt på YA konstaterades att YA-delegationen behövde arbetsgivares kontaktuppgifter för att kunna utföra centrala uppdrag i direktivet. Arbetsförmedlingens tolkning av sekretessreglerna gjorde att YA- delegationen inte fick tillgång till dessa uppgifter, vilket har försvårat arbetet avsevärt under hela YA-delegationens verksamhetstid då YA-delegationens verksamhet 2014–2015 problemet inte har fått en tillfredställande lösning. Arbetsförmed- lingen har en rutin som säger att de centrala arbetstagarorganisa- tionerna ska få kopior av besluten. Den rutinen slutade tidigt att fun- gera. Det gör det omöjligt för de flesta branscher att bevaka att avtalen följs och gör det svårt att sprida goda exempel. YA är ett relativt snabbt sätt för arbetsgivare att få in kompetens Den formella utbildningen täcker inte branschernas be- hov av kompetens. Det gäller såväl kvantitativt som inriktningar. YA-delegationen ser att YA är ett sätt att relativt snabbt lära upp ungdomar och nyanlända till anställningsbarhet inom olika yrken och för att få långtidsarbetslösa tillbaka in i arbetslivet. Främjandemedel för YA behöver återinföras YA-delegationen önskar att de så kallade främjandemedlen för YA återinförs. Arbetsgivarna har fortfarande låg kännedom om anställ- ningsformen och uppsökande verksamhet behövs. Dessutom har nya branscher tillkommit efter det att främjandemedlen för YA upp- hörde. Satsningen bör vara långsiktig. YA-delegationen önskar att regeringen fortsätter att stödja bransch- ernas arbete med att utveckla förutsättningarna för arbetsplats- lärande genom statsbidrag för YA. Det ekonomiska stödet för handledare behöver vara högre Det ekonomiska stödet för handledare skulle behöva vara högre. En handledare som ska lära upp en nyanställd behöver avsätta mycket tid, särskilt om den nyanställde är nyanländ eller har varit långtids- arbetslös. Att handledarrollen fungerar på ett bra sätt är strategiskt för kvalitetssäkringen av YA-anställningar. Ett högre handledarbi- drag skulle ge en tydligare signal på att handledare har en viktig och strategisk roll i arbetsplatsens kompetensförsörjning. YA-delegationens verksamhet 2014–2015 YA är en kompetensförsörjningsåtgärd – inte en arbetsmarknadsåtgärd Det har hänt att YA anställningar har blandats ihop med arbetsmark- nadsåtgärder, även av handläggare på Arbetsförmedlingen. Arbets- givare med behov av kompetensförsörjning enligt YA-modellen har därmed inte fått kännedom om och förstått upplägget i den utsträck- ning som hade varit önskvärd. Rutinen som medför att individen som får en YA-anställning måste skriva in sig som arbetssökande hos Arbetsförmedlingen ger en felaktig signal om att YA är en arbets- marknadsåtgärd. Arbetsförmedlingens huvudkontor har svårt att nå ut med nyheter så som nya eller förändrade avtal till de lokala arbets- förmedlarna vilket kan innebära att arbetsgivare får felaktig in- formation och nekas stöd. Stöd för arbetsplatser som anställer nyanlända YA-delegationen såg tidigt ett ökat behov av att stötta arbetsplatser som anställer personer som inte har svenska som modersmål. Mo- deller för hur arbetsgivare kan kombinera YA med sfi behöver syn- liggöras och valideringsmodeller bör finnas tillgängliga på olika språk. Det skulle kunna gagna såväl arbetsgivare som arbetssökare om branscherna och arbetsförmedlare informerar om, och aktivt ut- nyttjar, möjligheten att låta en arbetsmarknadsutbildning, -åtgärd eller praktik övergå till en YA-anställning. Begränsningen av lärandedelen försvårar för arbetsgivare När fördelningen arbete/lärande i en YA-anställning består av lärande innebär § 10 i förordningen30 att endast 10 pro- cent går att förlägga till det formella utbildningssystemet. YA-dele- gationen föreslår att regeringen undersöker om denna begränsning går att ta bort. Det skulle kunna gynna både arbetssökande och ar- betsgivare om en större del av arbetstiden kan användas till formell utbildning, där så behövs. 30I Förordning om stöd för yrkesintroduktionsanställningar SFS 2013:1157, § 10 anges att om utbildning och handledning sammantaget uppgår till av arbetstiden får utbildningen inte utgöras av vissa utbildningar, till exempel utbildning på gymnasialnivå eller utbildning i svenska för invandrare. YA-delegationens verksamhet 2014–2015 Öppna upp och förenkla YA YA-delegationen anser att YA-modellen kunde göras tillgänglig för fler, så att anställningsformen skulle kunna användas för omställning i högre grad. Aktör med ansvar för att främja nya avtal YA-delegationen har rekommenderat regeringen att utse en aktör med ansvar för att främja nya avtal och att skulle kunna vara denna aktör. YA-delegationen rekommenderar regeringen att säkerställa att YA- delegationens handledarutbildning fortsatt kan användas och ut- vecklas efter arbetslivets behov. YA-delegationens verksamhet 2014–2015 Enligt Förordning om stöd för yrkesintroduktionsanställningar (A 2013:1157), som utfärdades och trädde i kraft , avses med yrkesintroduktionsanställ- ningar, anställningar som omfattas av ett centralt kollektivavtal om yrkesintroduktion och som innehåller en andel med utbildning eller handledning. I och med att regeringen fattade beslut om ett förtydligande i Förordningen om stöd för yrkesintroduktionsanställningar,31 fick även arbetsgivare med hängavtal möj- lighet att kunna beviljas stöd till yrkesintroduktionsanställningar. Noteras kan dock att alla centrala organisationer inte godkänner hängavtal för YA-anställningar. Det har inte funnits någon utsedd central aktör som har haft i uppdrag att främja nya kollektivavtal om yrkesintroduktionsanställ- ningar. Trots detta har nya avtal tillkommit successivt. Men för att en arbetsgivare ska kunna få ekonomiskt stöd för att anställa på nya eller förändrade yrkesintroduktionsavtal måste Arbetsförmedlingen centralt få information om att nya avtal är tecknade eller om villkor i befintliga avtal har förändrats. Därefter måste informationen nå ut till de lokala arbetsförmedlare som hanterar ärenden som rör YA. Detta har varit en problematisk rutin, som har varit svår att lösa på ett tillfredställande sätt. YA-delegationen har en separat ingång på sin webbplats med kortfattade och lättillgänglig information avsedd för arbetsför- medlare. Där finns också en översikt över samtliga yrkesintroduk- tionsavtal i form av en matris.32 2.4YA-anställningarna – kvantitativ utveckling Den statistik över antalet YA-anställningar, som finns tillgänglig är Arbetsförmedlingens statistik över hur många YA-anställningar som beviljas ekonomiskt stöd. Det finns ett mörkertal i detta, då YA-delegationen känner till att vissa arbetsgivare använder sig av 31Förordning (2014:947) om ändring i förordningen (2013:1157) om stöd för yrkesintroduk- tionsanställningar. 32Översikt över centrala kollektivavtal rörande yrkesintroduktionsanställningar, se bilaga 6. YA-delegationens verksamhet 2014–2015 upplägget i yrkesintroduktionsavtalen utan att söka det ekonomiska stödet från Arbetsförmedlingen. Det kan finnas olika anledningar till detta, till exempel att den nyanställde faller utanför målgruppen som täcks av förordningen eller att arbetsgivaren befarar att admi- nistrationen kan bli betungande. Enligt statistik från Arbetsförmedlingen har 4 29533 YA-anställ- ningar beviljats ekonomiskt stöd varav 3 412 män och 883 kvinnor. 1 938 av de som YA-anställdes var arbetslösa och 3 597 saknade branscherfarenhet. –1 024 personer anställdes av arbetsgivare med färre än 9 anställda, –1 469 av arbetsgivare med 10–49 anställda, –711 av arbetsgivare med 50–249 anställda och –1 088 av arbetsgivare med fler än 250 anställda.34 Det senaste året35 har 801 YA-anställningar beviljats stöd. Av dessa var 697 personer födda i , 23 i och 81 personer i ett utomeuropeiskt land. Den offentliga sektorn stod för 41 anställningar och den privata sektorn stod för 760 YA-anställningar. Beträffande avtalsområden har el-branschen36 beviljats stöd för 391 YA-anställningar, VVS för 46 YA-anställningar, bygg37 för 32 YA- anställningar och ”tillverkning” för 217 YA-anställningar . 34Arbetsförmedlingen saknar uppgift om hur många anställda som arbetsgivaren har i tre fall. 36Avtal enligt Arbetsförmedlingens statistik: EIO (Installatörsföretagen) och samt elektrikeravtalet ETG. 37Avtal enligt Arbetsförmedlingens statistik: Byggindustrier, Maskinentrepre- nörerna, Svenska och . YA-delegationens verksamhet 2014–2015 De senaste två åren38 har i snitt cirka 70 YA-anställningar beviljats stöd. Som synes beviljas många stöd (Volvosteget) och (elbranschen). har antalet pågående YA-anställningar med stöd legat ganska runt 700 beviljade beslut. YA-dele- gationen konstaterar därmed att antalet YA-anställningar visserligen YA-delegationens verksamhet 2014–2015 har blivit betydligt färre än regeringen ursprungligen förväntade sig men också att YA-anställningar är en framgångsrik modell som leder till anställning. efter avslutad YA-anställning var i arbete och i arbete utan stöd. Som syns i tabell 2.1, så har YA-anställningar de högsta siffrorna när det gäller andel till arbete efter avslutad subventionerad anställning 2015–2017. Källa: Arbetsförmedlingen; datalager. Korrigerad Tabell 22 i Arbetsförmedlingens årsrapport . 3Utveckling av förutsättningar för kvalitet i arbetsplatslärandet YA-anställningar har vissa likheter med lärlingsutbildning. En ar- betsgivare som anställer på yrkesintroduktionsavtal har dock inget stöd från det formella utbildningssystemet i form av styrdokument eller personligt kontakt med en lärare. De formella kraven för att en arbetsgivare ska få det ekonomiska stödet för en YA-anställning är att en utbildningsplan upprättas och att en handledare utses. Det finns inget krav i förordningen på att handledaren behöver ha gått en handledarutbildning. Arbetsgivaren ska efter YA-perioden rapportera till Arbetsför- medlingen att den YA-anställde har fått lärande som överensstäm- mer med utbildnings-/handledningsplanen. Arbetsförmedlingen har inte i uppgift att kontrollera kvaliteten i lärandet. I och med att anställningsformen bygger på kollektivavtal så har arbetsgivare och fackförbund ett gemensamt ansvar för kvalitetssäk- ring av lärandet. Vissa branscher har genomarbetade instruktioner för arbetsgivarna om vad de YA-anställda behöver lära sig under an- ställningen. För att förbättra förutsättningarna för kvalitet i arbetsplatsläran- det har YA-delegationen bland annat tagit fram en webbaserad hand- ledarutbildning, stöd för planering, genomförande och uppföljning av lärandet i form av checklistor, mallar, och andra dokument samt reportage med goda exempel.1 1Ett urval av YA-delegationens reportage från arbetsplatsbesök, se bilaga 9. 3.1Stöd till arbetsplatslärande genom webb och handledarutbildning Att utveckla en webbplats och en handledarutbildning var något som ledamöterna i tidigt enades om. Arbetsgivarnas primära behov av lättillgänglig, pålitlig och flexibel information var något som delegationen valde att prioritera. Skriftligt stöd som är lättillgängligt via webbplatsen och en webbaserad handledarutbild- ning bedömdes vara den rätta kanalen för att nå arbetsgivare. utvecklades webbplatsen med separata delar särskilt riktade till ar- betsgivare, handledare och arbetsförmedlare. lanserade YA-delegationen, på adressen /ya, den webbplats som varje statlig kommitté har möjlighet att få utan kostnad. Därutöver såg YA-delegationen ett behov av en extern användarvänlig webbplats. En utgångspunkt skulle vara att webbplatsen inte skulle komma i konflikt med parter- nas egen information, speciellt med tanke på avtalens olika innebörd. YA-delegationen såg ett behov av strategisk rådgivning kring vilken typ av informations- och kommunikationsmaterial som borde prioriteras utifrån beslut om målgrupper, budskap och kanaler. Kommunikationsbyrån fick i uppdrag att ta fram en förstudie inför en kommande webbplats. Att yrkesintroduktionsanställningar är en anställningsform och inte en arbetsmarknadspolitisk åtgärd borde genomsyra kommunika- tionen och kommunikationsplaneringen ansåg flera intervjupersoner. De såg också ett stort värde i att YA-delegationens uppdrag och arbete var branschöverskridande. Vidare ansåg intervjupersonerna att YA- delegationen borde försöka att utgöra ett nav, en knutpunkt kring arbetsplatslärande. Man ansåg att det fanns ett stort behov av en samlad och tydlig information om arbetsplatslärande vid yrkesintroduktions- anställningar och om vad YA-delegationen gör. Med detta som bakgrund beslöt YA-delegationen att skapa en webbplats som skulle fokusera på generell kunskap kring arbets- platslärande vid yrkesintroduktionsanställningar. Webbplatsen skulle informera om anställningsformen, om YA-delegationens uppdrag samt låta ungdomar, handledare och arbetsgivare från olika arbets- platser berätta om hur de ser på anställningsformen. Webbplatsen skulle kunna tillhandahålla olika typer av guider, manualer, mallar och liknande för att underlätta för arbetsgivarna vid till exempel planering och uppföljning av arbetsplatslärandet. Webbsidan skulle, förutom generell information och länkar till olika branscher och relevanta myndigheter, även beskriva hur pro- cessen kan se ut när man organiserar arbetsplatslärandet i en yrkes- introduktionsanställning. I första hand skulle webbplatsen rikta sig till arbetsgivare och handledare som ville få information och stöd kopplat till yrkesintroduktionsanställningar och det tillhörande ar- betsplatslärandet. Rörande branschspecifika och avtalsmässiga frågor skulle webbplatsen hänvisa till parterna. En utgångspunkt var att webbplatsen skulle vara responsiv, alltså att den skulle fungera lika bra på en dator som på en läsplatta eller en smart- mobil. Webbstrukturen skulle vara användarvänlig och tydlig. 27februari 2015 lanserades webbplatsen . I takt med att innehållet på successivt utökades, blev det tydligt att webbplatsen behövde ses över för att bli mer överskådlig och mer användarvänlig. fick dessutom delegationen ett muntligt förtydligande från ansvarigt statsråd och statssekreterare att arbeta aktivt med att sprida infor- mation om och främja själva anställningsformen. Detta krävde en ny kommunikationsplan som ledde till en ny struktur och en ny design för hemsidan. Tre huvudmålgrupper identifierades för webbplatsen; arbetsgivare, handledare och arbetsförmedlare. Dessa grupper fick egna ”ingångar” som skulle göra det lättare för dem att snabbt hitta önskad information. Den reviderade webbplatsen lanserades i nov- ember 2016. Det senaste året2 besöktes webbplatsen av 46 108 användare varav 31 893 var unika (nya) användare. Webbplatsen innehåller, utöver en handledarutbildning3, repor- tage från olika arbetsplatser och information om branschernas vali- deringsmodeller. Det finns också en kort film som på ett enkelt sätt förklarar vad anställningsformen innebär. På webbplatsen finns nästan 50 egenproducerade korta filmer. De flesta i anslutning till handledarutbildningen men även filmer som förklarar vad validering 22017–10–01–. 3Se punkt 3.1.2. innebär eller främjar lärande på arbetsplatsen. Filmerna är fria att ladda ner och visa. Filmerna på webbplatsen finns även på en egen kanal på Youtube. Det senaste året4 har kanalen haft 30 053 antal vis- ningar. De fem populäraste filmerna har visats 12 495 gånger. Handledarna har en viktig roll för de YA-anställdas lärande på ar- betsplatsen. Att vara handledare kan bli ett led i en karriärutveckling för äldre erfaren arbetskraft och ett redskap i arbetet för att få till stånd en god generationsväxling. Redan från starten efterfrågade branscherna information om vad handledning innebär, handledarutbildningar samt praktiska verktyg för utbildningsplaner och dylikt. En utbildad handledare sågs av parterna som en kvalitetssäkring av anställningsformen. Ur- sprungligen var YA-delegationens förhoppning att web- baserade handledarutbildning för handledare som tar emot elever i apl (inklusive lärling) skulle gå att använda även för handledning av YA-anställda. Men handledarutbildning var anpassad den formella utbildningen och hänvisade till kursplaner, läroplaner med mera, som inte var applicerbart på YA-anställningarna. Dess- utom upplevdes omfattningen som för betungande. Särskilt mindre företag efterfrågade en mindre omfattande, användarvänlig, flexibel och praktisk handledarutbildning. Med detta i åtanke såg YA-delegationen ett behov av en hand- ledarutbildning som skulle ta maximalt att gå igenom. Handledarutbildningen byggdes upp med hjälp av korta filmer och sketchnotes.5 Handledaren skulle när som helst kunna välja att gå direkt in på en specifik del. Handledarutbildningen skulle vara responsiv, det vill säga anpassad även för datorer, läsplattor och smarta mobiler. Utbildningen skulle vara kostnadsfri och inte kräva registrering. De branscher som så önskade skulle kunna komplettera med branschspecifika delar. Den webbaserade handledarutbildnin- gen lanserades med tre moduler: Att vara hand- ledare, Förbereda arbetsplatsen samt Avsluta handledningen. 5Sketchnotes är tecknade filmer som steg för steg visualiserar det som en berättarröst säger. Handledarutbildningen kompletterades med en del som riktade sig till arbetsplatser som tar emot nyanlända Handleda en nysvensk – Om att stödja språkutveckling, skapa förståelse och motivera. YA-delegationen ansåg att handledarutbildningen inte skulle låsas till anställningsformen utan göras generell för att få ett bredare användningsområde och en vidare spridning. kontaktade med anledning att de med kort varsel behövde ta fram en webbaserad handledarutbildning inom ramen för projektet ”Praktik i staten”. YA- delegationens handledarutbildning motsvarade till stor del deras behov men behövde modifieras för att passa arbetsgivare inom staten. Arbets- givarverket fick ta del av allt underlag från YA-delegationens hand- ledarutbildning och utformade med hjälp av detta en likartad hand- ledarutbildning med fokus på statligt anställda. Ifebruari 2017 utökades YA-delegationens webbaserade hand- ledarutbildning med en del riktad mot arbetsplatser som tar emot långtidsarbetslösa Att handleda någon med behov av extra stöd. Ett inkluderande förhållningssätt på arbetsplatsen är en förutsätt- ning för att arbetsgivare ska lyckas med sin rekrytering och med att behålla personalen i ett läge där konkurrensen om arbetskraften ökar. valde därför att utöka handledar- utbildningen med en film om Inkludering med titeln derande förhållningssätt för att attrahera och behålla personal.6 Då det har funnits en viss efterfrågan om att kunna gå handledar- utbildningen i form av fysiska träffar gav YA-delegationen sekre- tariatet i uppdrag att ta fram en studiehandledning till handledarut- bildningen. Studiehandledningen publicerades och gav förslag på ett upplägg för en studiecirkel med tillhörande reflek- tionsfrågor. Samtliga filmer i handledarutbildningen textades för att öka tillgängligheten. YA-delegationen beslutade även att ta fram en funktion i handledarutbildningen som skulle göra det möjligt för handledarna att få ett intyg på genomgången utbildning. Denna funktion stod klar . Handledarutbildningen är framtagen tillsammans med parterna för att passa arbetsplatser. Den är generell, konkret och anpassad för handledare som tar emot nyanställda eller praktikanter. Upplägget är lätt att ta till sig i form av korta filmer samt praktiska checklistor /for-handledare/filmer, Förbereda arbetsplatsen, Film 42. Inkludering (Text och innehåll: ). Den webbaserade utbildningen används av arbetsgivare och handledare men även av utbildningsanordnare i samband med fysiska handledarutbildningar. Handledarutbildningen är fortsatt den mest besökta sidan på YA- delegationens webbplats. Det senaste året7 har 25 604 användare (återkommande) varav 17 015 unika (nya) användare besökt någon av delarna i handledarutbildningen. Med tanke på att 801 YA-anställ- ningar har beviljats stöd , är det uppenbart att handledarutbildningen används även för handledning av andra grupper än YA-anställda. YA-delegationen anser att handledarutbildningen fyller en viktig funktion och bör leva vidare och utvecklas även efter . Flera av parterna som ingick i YA-delegationen framförde tidigt att de såg att utvecklande av regionala stödstrukturer för arbetsplats- lärande och för YA-anställningar skulle vara en viktig framgångs- faktor för anställningsformen. har branscherna haft möjlighet att ansöka om statsbidrag hos för att utveckla sådana regionala stödstrukturer ”regional samverkan för att stödja lärande på arbetsplatser”. De flesta branscher som sökt statsbidrag har ändå valt att använda dessa för att utveckla kompetensprofiler och valideringsmodeller. Något som de länge upplevt varit eftersatt.8 Mot bakgrund av det upplevda behovet av regionala stödstrukturer gav YA-delegationen sekretariatet i uppgift att genomföra en pilotförsöksverksamhet med några regionala så kallade YA-stödjare i tre regioner. Att bygga upp regionala strukturer för alla delar av landet krävde en finansiering, som inte rymdes i YA-delegationens budget. YA-stödjarnas uppdrag skulle vara att stötta lärandet på arbetsplatser som anställt, eller stod i begrepp att anställa, på yrkesintroduktions- avtal. Diskussioner fördes om stödjarna skulle vara branschspecifika eller om de skulle fungera som generella stödjare och arbeta mot samt- liga branscher. En viktig utgångspunkt var att YA-stödjarna inte skulle 8Se punkt 3.3. beröra branschernas specifika yrkesintroduktionsavtal, då tolkning- arna av dessa ligger på branscherna själva och alla frågor runt detta där- för måste hänvisas till dessa. YA-delegationen rekommenderade sekretariatet att tillsätta en extern arbetsgrupp, vilket också gjordes. Arbetsgruppen bestod av representanter från TMF (Trä- och Möbelföretagen), SRY (Service- branschens ), FU () och VO-College.