sou · H6B310 · 2018-03-02 00:00:00 — Bakgrunden är att vi tog över det statliga regionala utvecklingsansvaret. fullföljer vi arbetet med regionbildningen genom att byta namn till Region . När vi byter namn så kommer våra e-postadresser att sluta med @istället för @. För att säkerställa att du kan kontakta oss så kommer e-postmeddelan- den till våra gamla e-postadresser att vidarebefordras till @. byter vi webbadress till . För att inga länkar ska brytas på interna och externa webbsidor så kommer vår gamla webb- adress att länka vidare till vår nya. Det gäller också alla delwebbplatser och slashadresser. I samband med namnbytet kommer vi att byta ut skyltarna till våra fastigheter. Vid bytet så tar vi tillfället i akt att producera mer tydliga och enhetliga skyltar för hela verksamheten. kommer de nya skyltarna och belysningen att vara mer energieffektiva. Arbetet påbörjas och kommer att genomföras successivt. Våra kallelser, fakturor, kuvert och annat kommunikationsmaterial ska anpassas med vår nya logotyp så det syns att det kommer från Region . För att uppnå en kostnadseffektiv förflyttning så kommer gammalt material att fasas ut. Det innebär att du fortfarande kan se foldrar eller annat kommunikationsmaterial med gamla logotyp efter namnbytet. Det är sannolikt att i princip alla landsting kommer att ha gjort detta före , den tidpunkt då vi föreslår att den formella beteckningen och de enskilda namnen ska ändras. De kommer då redan att ha tagit kostnaderna för denna förändring. I vissa län avviker det namn vi föreslår från det som själva har valt att använda. Det gäller exempelvis Västra Götalands- regionen som enligt vårt förslag ska heta Region samt Region som vi föreslår ska heta Region . Detsamma gäller vårt förslag om att ordet län ska ingå i samtliga namn. De flesta har valt en konstruktion utan detta ord, exempelvis . Dessa avvikelser innebär dock inte enligt vår bedömning en lika stor förändring som ett byte från landsting till region. Allmänna uttryck som ”regionen” behöver inte ändras alls. I övrigt bör det vara möjligt att, som anger ovan, fasa ut material successivt för en kostnadseffektiv anpassning. taget bedömer vi därför att landstingens kostnader blir mycket be- gränsade. För däremot innebär vårt huvudförslag att beteckningen Region inte längre ska användas. Där blir det alltså fråga om en återgång till det som gällde då kom- munen beslutade att byta namn. Konsekvenser i samband med valet Att beteckningen landsting ändras formellt innebär att det vid valet kommer att stå val till regionfullmäktige på valsedlarna. Om beslutet träder i kraft är förutsättningarna för m.fl. kända före valet. En ändrad beteck- ning torde därmed inte innebära några ökade kostnader. 8.3Landstingens, kommunernas och befolkningens synpunkter vid ändringar i landstingsindelningen Ekonomiska konsekvenser för landstingen Vårt förslag innebär att berörda landsting som ett led i beredningen av ett yttrande eller en ansökan om ändrad landstingsindelning ska inhämta synpunkter från sina medlemmar, om det inte är uppen- bart obehövligt. Detta innebär en ny lagstadgad uppgift för landstingen. Visser- ligen ligger det redan i landstingens uppgifter att föra en dialog med medlemmarna inför olika typer av beslut, särskilt beslut av denna karaktär. Det blir dock nu fråga om en uppgift som framgår direkt i lag. Berörda landsting ska inhämta synpunkter från sina medlemmar som ett led i den egna beredningen, och som ett underlag för reger- ingens och ställningstagande i frågan. Förfarandet kommer inte att aktualiseras särskilt ofta men när det aktualiseras kan det komma att bli fråga om särskilda kostnader. När det gäller den nya bestämmelsen om inhämtande av syn- punkter från landstingsmedlemmarna går det inte att förutsäga hur ofta det kommer att ske. har frågor om ändrad landstings- indelning sällan aktualiserats. Kostnaderna kommer vidare att vara beroende av på vilket sätt landstingen väljer att inhämta synpunkterna och om de redan har uppbyggda strukturer för dialog med medbor- garna. Eftersom det inte är möjligt att förutsäga i vilken omfattning bestämmelsen kommer att tillämpas eller hur undersökningen kom- mer att gå till i praktiken är det svårt att bedöma vilka närmare ekonomiska konsekvenser förslagen kan få för landstingen. Vår bedömning är dock att det bland annat kommer att handla om kostnader för den arbetstid som måste läggas ner. Både tjänste- män och förtroendevalda kommer att behöva frigöra tid från andra arbetsuppgifter. Tjänstemännen kommer att behöva ta fram under- lag, förbereda möten och samrådsformer, bearbeta resultat och sam- manställa redogörelser. Kostnader kan också uppkomma för skrift- ligt informationsmaterial och annan typ av kommunikation. demokratiutredning lämnade i betänkandet Låt fler forma framtiden (SOU 2016:5) förslag på att fullmäktige i kommuner och landsting skulle verka för att medlemmarna har förutsättningar att delta och framföra synpunkter inför beslut. Utredningen tar som exempel upp en medborgardialog som genomfördes i om utveckling. Genom seminarier och torgmöten kunde medborgarna ge förslag på hur i skulle utvecklas. När de direkta kost- naderna för dialogen beräknades kostade aktiviteten drygt 74 000 kro- nor, exklusive den arbetstid som lagts ned. För en medborgardialog som ska genomföras i ett helt län torde kostnaderna bli betydligt större, för vissa län kanske mer än det tiodubbla. Kostnaderna för att genomföra medborgarpaneler och enkät- undersökningar skiljer sig betydligt såväl mellan kommuner och landsting som mellan olika landsting. Kostnaderna för att etablera och använda en webbpanel beror på antalet frågor som ställs och an- talet individer som är med i panelen. tar som exempel bland annat som har etablerat en webbpanel som kostade att sätta igång. Detta gjordes genom brevutskick. Panelen består av cirka 5 000 deltagare. Kost- naderna för fyra årliga enkätomgångar, publiceringsfärdiga rapporter och uppdateringar för att kompensera för löpande bortfall är enligt utredningen sammanlagt . De flesta landsting har redan en omfattande demokratifrämjande verksamhet och för dem skulle vårt förslag inte behöva innebära särskilt stora extra kostnader. Vårt förslag innebär inte några nya bestämmelser om krav på folkomröstningar. I den mån folkinitiativ aktualiseras i fråga om ändrad landstingsindelning kommer det att ske enligt de regler om folkinitiativ som redan gäller i kommunallagen. Sådana folkomröst- ningar kan alltså inte betraktas som några nya kostnader i förhål- lande till dagens situation. Vi föreslår att de extra kostnaderna för landstingen finansieras genom en höjning av anslag 1:1 inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner med . Vår bedömning är att vårt förslag till gemensam indelning för statliga myndigheter kommer att innebära sådana effektiviseringar inom stats- förvaltningen att de kan finansiera dessa kostnader. Vi vill också understryka att förslaget får konsekvenser för reger- ingskansliets handläggning av indelningsärenden. Om det handlar om en landsomfattande reform och landstingen har en remiss som ska besvaras måste remisstiden vara väl tilltagen så att det är realistiskt möjligt för landstingen att genomföra hörandet av befolkningen. Konsekvenser för det kommunala självstyret Förslaget innebär en påverkan på det kommunala självstyret efter- som landstingen blir skyldiga att som ett led i beredningen av ett yttrande eller en ansökan om ändrad landstingsindelning inhämta synpunkter från sina medlemmar, om det inte är uppenbart obehöv- ligt. Skälen för att införa denna bestämmelse finns i avsnitt 5.8.3. De skäl som anförs där anser vi är tillräckliga för att motivera in- skränkningen i det kommunala självstyret. Vi har valt att utforma bestämmelsen på så sätt att landstingen själva kan bestämma på vilket sätt synpunkterna ska inhämtas. På så sätt blir förslaget mindre ingripande än om det också hade reglerats hur inhämtandet av syn- punkter ska gå till. Det uppdrag som vi föreslår att regeringen ska ge till kommer att innebära vissa kostnader. Vi har utformat våra förslag på så sätt att förvaltningsanslaget för respektive länsstyrelse kommer att minskas med ett lika stort belopp som de för över till landsting eller samverkansorgan. Detta innebär att förslaget inte får några konsekvenser för länsstyrelserna utöver viss minskad administration. När det gäller landstingen kom- mer dessa att få motsvarande belopp i statsbidrag som de får från . Förslaget bedöms därmed inte heller medföra några konsekvenser för landstingen. 8.6Övriga konsekvenser av våra förslag Utöver det som redovisas under de särskilda rubrikerna ovan bedömer vi inte att våra förslag får några konsekvenser för den kommunala självstyrelsen, sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet, små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags. 9.1Förslaget till lag om ändring i lagen (1979:411) om ändringar i indelning i kommuner och landsting Bestämmelsens första stycke har ändrats på så sätt att ordet lands- ting har ersatts av ordet regioner, ordet landstingsindelningen har ersatts av ordet regionindelningen och uttrycket ett landsting har ersatts av en region. I paragrafen har ett nytt tredje stycke införts. Enligt bestämmelsen ska, vid prövning av fråga om ändring i lands- tingsindelningen, särskild hänsyn tas till önskemål och synpunkter från den eller de regioner samt den eller de kommuner som närmast berörs av ändringen. Om en sådan region motsätter sig en indelnings- ändring får beslut om ändringen meddelas endast om det finns sär- skilda skäl. Befolkningens önskemål och synpunkter ska beaktas. Våra överväganden finns i avsnitt 5.8.3. Paragrafen är ny. Enligt bestämmelsen gäller att berörda regioner, som ett led i beredningen av ett yttrande eller en ansökan om änd- rad regionindelning, ska inhämta synpunkter från sina medlemmar om det inte är uppenbart obehövligt. Våra överväganden finns i av- snitt 5.8.3. I övrigt har det i författningens rubrik och ett antal paragrafer, liksom i 2 kap. 1 §, gjorts följdändringar med anledning av vårt för- slag om ändrad landstingsbeteckning (se nedan avsnitt 9.14 angå- ende följdändringar). Ändringarna i lagen träder i kraft . 9.2Förslaget till lag om ändring i kommunallagen (2017:725) Bestämmelsen har ändrats på så sätt att det i stället för att är indelat i kommuner och landsting anges att är indelat i kommuner och regioner. Det har vidare i bestämmelsen införts dels en definition av kommuner med innebörden att kommuner är kommuner på lokal nivå, dels en definition av regioner som innebär att regioner är kommuner på regional nivå. I bestämmelsens sista mening har ordet landsting ersatts med ordet region. Våra över- väganden finns i avsnitt 4.1.10. Ett antal följdändringar har gjorts i lagen med anledning av försla- get i 1 kap. 1 § om ändrad landstingsbeteckning (se nedan av- snitt 9.14 angående följdändringar). Ändringarna i lagen träder i kraft . 9.3Förslaget till förordning om vissa förvaltningsmyndigheters regionala indelning I paragrafen anges att förordningen innehåller bestämmelser om vissa förvaltningsmyndigheters regionala indelning. I bestämmelsen anges att de förvaltningsmyndigheter under reger- ingen som anges i bilagan till förordningen ska ha en regional indel- ning. Vidare anges vilka län indelningen ska omfatta. Våra över- väganden finns i avsnitt 3.3, 3.5 och 3.6. I bilagan anges vilka myndigheter som ska ha den indelning som framgår av 2 §. Våra överväganden finns i avsnitt 3.3 och 3.4. Förordningen träder i kraft . 9.4Förslaget till förordning om ändring i förordningen (2007:907) med instruktion för Rådet för Europeiska socialfonden i Paragrafen har ändrats på så sätt att det förts in en hänvisning till förordningen om vissa förvaltningsmyndigheters regionala indel- ning i stället för att det anges på vilka orter det inom myndigheten ska finnas regionala enheter för handläggning av ärenden som avser socialfondsprogrammet. Våra överväganden finns i avsnitt 3.3, 3.4 och 3.5. Ändringarna i förordningen träder i kraft . 9.5Förslaget till förordning om ändring i förordningen (2007:996) med instruktion för Rubriken närmast före 5 a § Rubriken, som lyder organisation, är ny. Paragrafen är ny. Bestämmelsen innehåller en hänvisning till att ska följa förordningen om vissa förvaltningsmyn- digheters regionala indelning. Våra överväganden finns i avsnitt 3.3, 3.4 och 3.5. Ändringarna i förordningen träder i kraft . 9.6Förslaget till förordning om ändring i förordningen (2007:1030) med instruktion för Arbetsförmedlingen En följdändring har gjorts i paragrafen med anledning av förslaget om ändrad landstingsbeteckning (se nedan avsnitt 9.14 angående följdändringar). Paragrafen är ny. Bestämmelsen innehåller en hänvisning till att Arbetsförmedlingen ska följa förordningen om vissa förvaltnings- myndigheters regionala indelning. Våra överväganden finns i av- snitt 3.3, 3.4 och 3.5. Ändringarna i förordningen träder i kraft i fråga om 14 § och ifråga om 20 a §. 9.7Förslaget till förordning om ändring i förordningen (2007:1172) med instruktion för Kriminalvården Rubriken närmast före 9 § Rubriken, som lyder organisation, är ny. Paragrafen är ny. Bestämmelsen innehåller en hänvisning till att Kriminalvården ska följa förordningen om vissa förvaltningsmyn- digheters regionala indelning. Våra överväganden finns i avsnitt 3.3, 3.4 och 3.5. Ändringarna i förordningen träder i kraft . 9.8Förslaget till förordning om ändring i förordningen (2007:1266) med instruktion för Försvarsmakten Paragrafen är ny. Bestämmelsen innehåller en hänvisning till att Försvarsmakten ska följa förordningen om vissa förvaltningsmyn- digheters regionala indelning. Våra överväganden finns i avsnitt 3.3, 3.4 och 3.5. En följdändring har gjorts i paragrafen med anledning av förslaget om ändrad landstingsbeteckning (se nedan avsnitt 9.14 angående följdändringar). Ändringarna i förordningen träder i kraft i fråga om 16 § och ifråga om 13 a §. 9.9Förslaget till förordning om ändring i förordningen (2009:145) med instruktion för Paragrafen har ändrats på så sätt att det förts in en hänvisning till förordningen om vissa förvaltningsmyndigheters regionala indel- ning i stället för att det anges på vilka orter tjänstemän ska vara sta- tionerade för förvaltning av de regionala strukturfondsprogrammen. Våra överväganden finns i avsnitt 3.3, 3.4 och 3.5. Ändringarna i förordningen träder i kraft . 9.10Förslaget till förordning om ändring i förordningen (2010:185) med instruktion för Paragrafen har ändrats på så sätt att det förts in en hänvisning till förordningen om vissa förvaltningsmyndigheters regionala indel- ning i stället för att det anges att ska ha en regional organisation och får ha det antal regioner som verket bestämmer. Våra överväganden finns i avsnitt 3.3, 3.4 och 3.5. Ändringarna i förordningen träder i kraft . 9.11Förslaget till förordning om ändring i förordningen (2014:1102) med instruktion för Paragrafen har ändrats på så sätt att det förts in en hänvisning till förordningen om vissa förvaltningsmyndigheters regionala indel- ning i stället för att det anges att ska delas in i polisregioner. Våra överväganden finns i avsnitt 3.3, 3.4 och 3.5. Ändringarna i förordningen träder i kraft . 9.12Förslaget till förordning om ändring i förordningen (2014:1103) med instruktion för Säkerhetspolisen Rubriken närmast före 20 a § Rubriken, som lyder organisation, är ny. Paragrafen är ny. Bestämmelsen innehåller en hänvisning till att Säker- hetspolisen ska följa förordningen om vissa förvaltningsmyndigheters regionala indelning. Våra överväganden finns i avsnitt 3.3, 3.4 och 3.5. Ändringarna i förordningen träder i kraft . 9.13Förslaget till förordning om ändring i förordningen (2015:743) med instruktion för Paragrafen är ny. Bestämmelsen innehåller en hänvisning till att ska följa förordningen om vissa förvaltnings- myndigheters regionala indelning. Våra överväganden finns i av- snitt 3.3, 3.4 och 3.5. Ändringarna i förordningen träder i kraft . 9.14Följdändringar med anledning av ändrad landstingsbeteckning Vårt förslag om ändrad landstingsbeteckning medför att följd- ändringar har gjorts i ett stort antal författningar där beteckningen förekommer. Våra överväganden finns i avsnitt 4.1.10. Vi lämnar emellertid inte en kommentar till varje enskild ändring, utan be- skriver här generellt vilka slags ändringar det varit fråga om. I några fall där vi ansett att det funnits skäl har vi dock kommenterat en- skilda ändrade paragrafer under särskilda rubriker nedan. I några fall har vi behövt ersätta en beteckning med en om- skrivning. Vi har valt att inte använda adjektivformen regional med hänvisning till landstingen. Där beteckningen landstingskommunal har förekommit har vi därför valt en omformulering med substan- tivformen region. I vissa fall har vi bedömt att det är möjligt att ut- mönstra beteckningen utan att göra någon omformulering. Beteck- ningen landstingskommunal förekommer i följande bestämmelser: •rubriken närmast efter 4 b § tandvårdslagen (1985:125) •8 § lagen (1996:810) om registrering av riksdagsledamöters åta- ganden och ekonomiska intressen •8 kap. 18 § inkomstskattelagen (1999:1229) •rubriken närmast före 31 kap. 3 § offentlighets- och sekretess- lagen (2009:400) •21 § förordningen (1997:909) om handläggning av ärenden om statliga tjänstepensionsförmåner •11 § förordningen (1999:1134) om belastningsregister •4 § förordningen (1999:1135) om misstankeregister •2 § offentlighets- och sekretessförordningen (2009:641). Rubriken närmast före 31 kap. 3 § offentlighets- och sekretesslagen har även anpassats till kommunallagens (2017:725) terminologi (jfr 3 kap. 11 § kommunallagen). I de fall namnet på ett enskilt landsting förekommer i författ- ningstext har vi föreslagit att namnet ändras i enlighet med vårt för- slag i avsnitt 4.2. I övrigt framgår de ändringar vi föreslår av följ- ande tabell. I vissa fall har en ändrad beteckning inneburit att vi behövt formulera om en mening i en bestämmelse. Därutöver har vi föreslagit ändringar, som innebär att rena skrivfel eller obsoleta uppgifter korrigeras, i 117 kap. 6 § socialförsäkrings- balken, 2 § lagen om (1981:324) om medborgarvittnen, 11 § för- ordningen (1996:1357) om statlig ersättning för hälso- och sjukvård till asylsökande samt 7 § förordningen (2007:909) med instruktion för . 9.15Förslaget till lag om ändring i tryckfrihetsförordningen Paragrafen har ändrats på så sätt att beteckningen landstingsfull- mäktige har ersatts med uttrycket fullmäktige i kommunen på regio- nal nivå. Ändringen sker till följd av förslaget om ny landstings- beteckning. Det är inte fråga om en ändring i sak, utan endast en anpassning till regeringsformens terminologi. Terminologin bygger på regeringens bedömning att det inte är nödvändigt att i grundlag reglera hur de två typer av kommuner som finns ska betecknas (prop. 2009/10:80, s. 209). Paragrafen har vidare ändrats på så sätt att andra meningen i första stycket har tagits bort, vilken reglerar valet av jurymän om en kom- mun i ett län inte tillhör ett landsting. Ändringen föranleds av att det inte längre finns någon kommun för vilken bestämmelsen är tillämplig. Våra överväganden finns i avsnitt 4.3. Paragrafen har ändrats på så sätt att beteckningen landstingsstyrel- sen har ersatts med uttrycket styrelsen i kommunen på regional nivå. Vidare har beteckningen ersatts med be- teckningen fullmäktige. Vad som sägs i första stycket under kom- mentaren till 9 § gäller även denna ändring. Våra överväganden finns i avsnitt 4.3. Ändringarna i tryckfrihetsförordningen träder i kraft . Våra överväganden finns i avsnitt 4.4. 9.16Förslaget till lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen (2017:30) Paragrafen har ändrats på så sätt att dels beteckningen landsting ersatts med beteckningen region, dels den nuvarande beteckningen regioner, som avser de s.k. sjukvårdsregionerna, ersatts med beteck- ningen samverkansregioner. Ändringen är inte avsedd att innebära en förändring i sak, utan att syftar till att undvika att sjukvårds- regionerna förväxlas med landstingen när dessa betecknas regioner. Våra överväganden finns i avsnitt 4.3. Ändringarna i lagen träder i kraft . 9.17Förslaget till förordning om ändring i hälso- och sjukvårdsförordningen (2017:80) Paragrafen har ändrats på så sätt att ordet landsting har ersatts med region. Vidare har paragrafen ändrats så att beteckningen region, som avser de s.k. sjukvårdsregionerna, har ersatts med samverkans- region. Namnen på de enskilda sjukvårdsregionerna har ändrats så att ordledet ”region” i slutet av namnet har strukits och att beteck- ningen Samverkansregion lagts till före namnet, som således utfor- mats på följande sätt: Samverkansregion , Samverkans- region osv. Ändringen är inte avsedd att innebära en förändring i sak, utan att syftar till att undvika att sjukvårdsregionerna förväxlas med lands- tingen när dessa betecknas regioner. Våra överväganden finns i av- snitt 4.3. Ändringarna i förordningen träder i kraft . 9.18Förslaget till lag om ändring i ellagen (1997:857) Paragrafen har ändrats på så sätt att beteckningen region ersatts med nätregion. Det är inte fråga om en ändring i sak, utan ändringen syftar endast till att undvika att begreppet förväxlas med landsting när dessa betecknas regioner. förarbetsuttalanden (se prop. 2008/09:141, s. 98–99) och befintlig praxis ska således även fort- sättningsvis tillämpas. Våra överväganden finns i avsnitt 4.3. Ändringarna i lagen träder i kraft . 9.19Förslaget till lag om ändring i lagen om kollektivtrafik (2010:1065) Paragrafen är ny. I paragrafen görs en hänvisning till den definition av region som vi föreslår ska införas i 1 kap. 1 § kommunallagen. Syftet med denna hänvisning är att särskilja begreppet region från det befintliga begreppet regional kollektivtrafikmyndighet. Våra över- väganden finns i avsnitt 4.3. Ändringarna i lagen träder i kraft . 9.20Förslaget till lag om ändring i lagen (2010:1919) om fördelning av vissa statsbidrag till regional kulturverksamhet Paragrafen har ändrats på så sätt att ett nytt tredje stycke införts. I detta stycke finns en hänvisning till den definition av region som vi föreslår ska införas i 1 kap. 1 § kommunallagen. Syftet med hän- visningen är att tydliggöra vad som avses med beteckningen region i lagen om fördelning av vissa statsbidrag till regional kulturverksam- het. Våra överväganden finns i avsnitt 4.3. Ändringarna i lagen träder i kraft . SOU 1947:30 Betänkande med förslag till lag om regionkommuner m.m. SOU 1968:47 Förvaltning och folkstyre. SOU 1978:35 Regional utvecklingsplanering, länsplanering m.m. SOU 1995:27 Regional framtid. SOU 2000:85 Regionalt folkstyre och statlig länsförvaltning. SOU 2001:89 Att tänka efter före – samråd i kommuner och landsting. SOU 2002:33 Ändrad indelning? – En översyn av reglerna för indel- ningsändringar. SOU 2004:128 En lag om indelning i län och landsting. SOU 2007:10 Hållbar samhällsorganisation med utvecklingskraft. SOU 2008:118 Styra och ställa – förslag till en effektivare stats- förvaltning. SOU 2008:125 En reformerad grundlag. SOU 2012:81 Statens regionala förvaltning – förslag till en ange- lägen reform. SOU 2016:5 Låt fler forma framtiden! SOU 2016:48 Regional indelning – tre nya län. SOU 2016:32 En trygg dricksvattenförsörjning. SOU 2017:48 Kunskapsbaserad och jämlik vård – Förutsättningar för en lärande hälso- och sjukvård. Ds 2017:20 Regionalt utvecklingsansvar i , och . Ds 2017:61 Ett enhetligt regionalt utvecklingsansvar. Ds 2017:66 Motståndskraft – Inriktningen av totalförsvaret och utformningen av det civila försvaret 2021–2025. Rapporter och annan litteratur , (1999) . Nationella underrättelsecentret (Nuc) inom den myndighetsgemen- samma satsningen mot den organiserade brottsligheten (2017) Myndighetsgemensam lägesbild om organiserad brottslighet 2018– 2019. Statskontoret 1981:8 Regionkommunen – en skiss till samlad läns- förvaltning.