sou · H6B371 · 2018-09-05 00:00:00 — Första stycket ändras på så sätt att särskild utbildning för vuxna tas bort. Ändringen är en följd av att särskild utbildning för vuxna inte längre ska vara en egen skolform inom skolväsendet utan i stället ska ingå i skolformen vuxenutbildning. Paragrafen behandlas i avsnitt 9.2. I paragrafen finns bestämmelser om avstängning från viss utbildning med praktiska inslag. Första stycket ändras på så sätt att särskild utbildning för vuxna tas bort. Ändringen är en följd av att särskild utbildning för vuxna inte längre ska vara en egen skolform inom skolväsendet utan i stället ska ingå i skolformen vuxenutbildning. Paragrafen behandlas i avsnitt 9.2. Paragrafen reglerar rektors och lärares rätt att omhänderta föremål. Tredje stycket ändras på så sätt att särskild utbildning för vuxna tas bort. Ändringen är en följd av att särskild utbildning för vuxna inte längre ska vara en egen skolform inom skolväsendet utan i stället ska ingå i skolformen vuxenutbildning. Paragrafen behandlas i avsnitt 9.2. Paragrafen innehåller bestämmelser om gemensam antagningsorga- nisation. I första stycket tas begreppet särskild utbildning för vuxna bort och ersätts med begreppet särskild utbildning. Ändringen är en följd av att särskild utbildning för vuxna inte längre ska vara en egen skol- form inom skolväsendet utan i stället ska ingå i skolformen kom- munal vuxenutbildning. Paragrafen behandlas i avsnitt 9.2. Paragrafen innehåller bestämmelser om gemensam antagningsorga- nisation. I första stycket tas begreppet särskild utbildning för vuxna bort och ersätts med begreppet särskild utbildning. Ändringen är en följd av att särskild utbildning för vuxna inte längre ska vara en egen skol- form inom skolväsendet utan i stället ska ingå i skolformen kommu- nal vuxenutbildning. Paragrafen behandlas i avsnitt 9.2. Paragrafen anger vilka bestämmelser som kapitlet innehåller. Ett tillägg görs i första stycket andra strecksatsen av innebörd att strecksatsen även omfattar bestämmelser om vuxen- utbildning som särskild utbildning på grundläggande nivå. Ett tillägg görs i första stycket tredje strecksatsen av innebörd att strecksatsen även omfattar bestämmelser om vuxenutbild- ning som särskild utbildning på gymnasial nivå. Paragrafen behandlas i avsnitt 9.2. Paragrafen innehåller övergripande mål för den kommunala vuxen- utbildningen. I första stycket konstateras att vuxenutbildning utgör en bas för det nationella och regionala arbetslivets kompetensförsörjning och en grund för fortsatt utbildning. Tillägget innebär ingen ändring i sak vad avser målet för vuxenutbildning utan avser enbart att förtydliga att den kommunala vuxenutbildningen, liksom den utbildning som ges inom gymnasieskolan, är en bas för arbetslivets kompetensförsörjning såväl nationellt som regionalt samt en grund för fortsatta studier. När det gäller vuxenutbildning kan det finnas fortsatt utbildning på flera olika nivåer. Paragrafen har utformats med hänsyn till detta. I tredje stycket anges vilka som ska prioriteras när resurserna är begränsade. Prioriteringen av de som fått minst utbildning när det gäller vuxenutbildning på gymnasial nivå tas bort. Ändringen är en följd av att den målgrupp som tidigare prioriterades, nämligen de som fått minst utbildning, i och med införande av reglerna om rätt till utbildning även på gymnasial nivå i 20 kap. 19–19 b skollagen i huvudsak omfattas av denna rätt. En ny prioriteringsregel förs in med innebörden att den som har störst behov av utbildning ska prio- riteras. Ändringen syftar till att möjliggöra för vuxen- utbildning att uppnå de övergripande mål som anges som paragrafens syfte. Paragrafen behandlas i avsnitt 4.1, 5–5.1.1 och 5.2.2. Paragrafen reglerar innehållet i vuxenutbildning. Ändringen i andra stycket innebär att vuxenutbildning, förutom på grundläggande och gymnasial nivå och som svenska för invandrare, även ska tillhandahållas som särskild utbildning för vuxna på grundläggande och gymnasial nivå. Ändringen är en följd av att sär- skild utbildning inte längre ska vara en egen skolform inom skolväsen- det utan i stället ska ingå i skolformen vuxenutbildning. Andra stycket är nytt. Stycket definierar vad som avses med sär- skild utbildning. Paragrafen motsvarar delvis nuvarande 21 kap. 2 § första stycket. Tredje stycket är nytt. Paragrafen motsvarar nuvarande 21 kap. 2 § fjärde stycket. Fjärde stycket är nytt. Stycket innebär att kommunen har möj- lighet att tillhandahålla vuxenutbildning som särskild utbildning även för personer som inte har en utvecklingsstörning eller omfattas av reglerna i 29 kap. 8 § under förutsättning att de inte därigenom begränsar tillgången på särskild utbildning för de perso- ner som omfattas av paragrafens tredje och fjärde stycke. Ett sådant beslut om att erbjuda en vuxen särskild utbildning ska fattas av rektor. Inför ett sådant beslut ska en specialpedagogisk bedömning göras. Paragrafen behandlas i avsnitt 9.2. Paragrafen reglerar syftet med vuxenutbildning. Andra och tredje stycket är nytt. Stycket motsvarar nuvarande 21 kap. 4 §, med den ändringen att särskild utbildning för vuxna benämns särskild utbildning i enlighet med definitionen i 3 § andra stycket. Ingen ändring i sak är avsedd. Paragrafen behandlas i avsnitt 9.2. Paragrafen reglerar formerna för vuxenutbildning. Paragrafen ändras på så sätt att begreppet komvuxarbete införs i stället för gymnasiearbete och gymnasiesärskolearbete inom den kommunala vuxenutbildningen. Formerna för särskild utbildning förs in i paragrafen som i denna del, med viss redaktionell ändring, motsvarar nuvarande 21 kap. 5 §. Tredje stycket är nytt och anger formerna för vuxen- utbildning som särskild utbildning på gymnasial nivå. Stycket mot- svarar nuvarande 21 kap. 5 § andra stycket. Paragrafen behandlas i avsnitt 7.2 och 9.2. Paragrafen innehåller bestämmelser om kursplaner och ämnesplaner. Andra stycket är nytt och reglerar kursplaner och ämnesplaner för vuxenutbildning som särskild utbildning. svarar nuvarande 21 kap. 5 a § första stycket. Tredje stycket är ändrat så att föreskriftsrätten i nuvarande 21 kap. 5 a § andra stycket förs in i stycket. Paragrafen behandlas i avsnitt 9.2. Paragrafen innehåller bestämmelser om avgifter. Andra stycket är ändrat så att bestämmelsen även omfattar kom- munal vuxenutbildning som särskild utbildning på grundläggande och gymnasial nivå. Paragrafen behandlas i avsnitt 9.2. Paragrafen innehåller bestämmelser om rätt att fullfölja utbildningen. Tredje stycket är ändrat så att reglerna om rätt att fullfölja utbild- ningen även omfattar särskild utbildning på grundläggande nivå och särskild utbildning på gymnasial nivå. finns motsvarande regler i 21 kap. 9 §. Paragrafen behandlas i avsnitt 9.2. Paragrafen innehåller bestämmelser om kommunens ansvar. Första stycket är ändrat så att bestämmelsen även omfattar kom- munal vuxenutbildning som särskild utbildning på grundläggande nivå. Paragrafen behandlas i avsnitt 9.2. Paragrafen innehåller krav på behörighet för att delta i utbildning på grundläggande nivå. Paragrafen ändras på så sätt att särskild utbildning läggs till i paragrafen. Första stycket andra punkten ändras till att omfatta också de krav som ställs avseende särskild utbildning. Paragrafen kommer därmed att omfatta även de regler som finns i nuvarande 21 kap. 11 §. Paragrafen behandlas i avsnitt 9.2. Paragrafen innehåller bestämmelser om utbildning på ett annat språk än svenska. Paragrafen ändras på så sätt att särskild utbildning läggs till i para- grafen. Paragrafen kommer därmed att omfatta även de regler som finns i nuvarande 21 kap. 12 §. Paragrafen behandlas i avsnitt 9.2. Paragrafen innehåller bestämmelser om ansökan. Paragrafen ändras på så sätt att särskild utbildning läggs till i para- grafen. Tillägget motsvarar delvis de bestämmelser som finns i nuvarande 21 kap. 7 §. Paragrafen behandlas i avsnitt 9.2. Paragrafen innehåller bestämmelser om interkommunal ersättning. Paragrafen ändras på så sätt att särskild utbildning läggs till i para- Tillägget motsvarar delvis de bestämmelser som finns i nuvarande 21 kap. 7 §. Paragrafen behandlas i avsnitt 9.2. Paragrafen innehåller bestämmelser om huvudmannens ansvar för att tillhandahålla utbildning. Paragrafen ändras på så sätt att särskild utbildning läggs till i para- grafen. Tillägget motsvarar, med redaktionella ändringar 21 kap. 13 §. Paragrafen behandlas i avsnitt 9.2. Paragrafen innehåller bestämmelser om information. Paragrafen ändras på så sätt att särskild utbildning läggs till i para- grafen. Tillägget motsvarar 21 kap. 14 §. Paragrafen behandlas i avsnitt 9.2. Paragrafen innehåller bestämmelser om utbildning. Paragrafen ändras på så sätt att särskild utbildning läggs till i para- Tillägget motsvarar 21 kap. 15 §. Paragrafen behandlas i avsnitt 9.2. Paragrafen innehåller bestämmelser om behörighet. Första stycket ändras så att behörighet avseende särskild utbild- ning förs in i bestämmelsen. Motsvarande bestämmelser om behö- righet finns i nuvarande 21 kap. 16 § första stycket. Bestämmelsen i första stycket punkten två, att den är behörig som saknar sådana kunskaper som utbildningen syftar till att ge, kommer att få en ökad betydelse då reglerna om urval förändras. Regeln syftar till att förhindra att en elev genomgår samma utbildning . Någon förändring i sak avses inte. Ett nytt tredje stycke förs in. Stycket motsvarar, med viss redak- tionell ändring, 21 kap. 16 § andra stycket. En följdändring görs i femte stycket där det nya tredje stycket, tillsammans med de tidigare bestämmelserna i första och andra stycket undantas när det gäller intagna i kriminalvårdsanstalt. Paragrafen behandlas i avsnitt 9.2. Paragrafen innehåller bestämmelser om ansökan. Första stycket ändras så att ansökan om att delta i utbildning som särskild utbildning på gymnasial nivå förs in i bestämmelsen. Mot- svarande bestämmelser om ansökan finns i nuvarande 21 kap. 7 §. Paragrafen behandlas i avsnitt 9.2. Paragrafen innehåller bestämmelser om mottagande av sökande till utbildning. Första stycket ändras så att bestämmelsen förutom utbildning på gymnasial nivå även omfattar särskild utbildning på gymnasial nivå. Motsvarande bestämmelser om mottagande, med en viss språklig ändring, finns i nuvarande 21 kap. 7 § tredje stycket. Paragrafen behandlas i avsnitt 9.2. Paragrafen innehåller bestämmelser om antagning till utbildning. Första stycket ändras så att bestämmelsen förutom utbildning på gymnasial nivå även omfattar särskild utbildning på gymnasial nivå. Motsvarande bestämmelser om antagning, med en viss språklig ändring, finns i nuvarande 21 kap. 7 § fjärde stycket. Paragrafen behandlas i avsnitt 9.2. Paragrafen innehåller bestämmelser om betyg. Första stycket är ändrat. Ändringen innebär att tillämpningsområdet för bestämmelsen utökas till att även omfatta vuxen- utbildning som särskild utbildning. Ändringen är en följd av att sär- skild utbildning för vuxna inte längre ska vara en egen skolform inom skolväsendet utan i stället ska ingå i skolformen vuxen- utbildning. Begreppet komvuxarbete införs i paragrafen i stället för gymnasie- arbete inom den kommunala vuxenutbildningen. Vidare införs i stycket bestämmelser om komvuxarbete. Motsvarande bestämmelse, med en redaktionell ändring vilken innebär att gymnasiesärskolearbete ska benämnas komvuxarbete, finns i nuvarande 21 kap. 18 §. Ett nytt andra stycke införs vilket motsvarar, med en redaktionell ändring, nuvarande 21 kap. 18 § andra stycket. Stycket anger att det i stället för betyg inom särskild utbildning som motsvarar tränings- skolan ska utfärdas ett intyg om att eleven har deltagit i en kurs som denne har avslutat. Tredje stycket som är nytt, motsvarar tidigare andra stycket, änd- ras till följd av att gymnasiearbetet inom vuxenutbildning ska ersättas med ett komvuxarbete. Paragrafen behandlas i avsnitt 7.2 och 9.2. I paragrafen finns bestämmelser om betygsbeteckningar. Första stycket är ändrat. Ändringen innebär att en ny betygsskala införs för den kommunala vuxenutbildningen på grundläggande nivå och i svenska för invandrare. Ändringen innebär att betygsskalan utgörs av tre nivåer, Väl god- känt, Godkänt och Icke godkänt varav två nivåer, Väl godkänt och Godkänt utgör godkända resultat. Ett nytt andra stycke införs som reglerar betygsskalan för kom- munal vuxenutbildning som särskild utbildning på grundläggande nivå. I stället för betyget Icke godkänt, som införs för delar av den kommunala vuxenutbildningen, ska för den elev som inte uppnår betyget Godkänt inom särskild utbildning ett intyg utfärdas om att eleven har deltagit i kursen. Ändringen innebär att den nuvarande bestämmelsen avseende intyg i 21 kap 19 § sista meningen skollagen förs in i paragrafen. Även fortsättningsvis kommer beteckningen A, B, C, D, E eller F utgöra betygsskala på gymnasial nivå. Ett nytt fjärde stycke förs in. Stycket motsvarar, med viss språklig ändring, 21 kap 19 § och reglerar betygsskalan för vuxen- utbildning som särskild utbildning på gymnasial nivå. Paragrafen behandlas i avsnitt 6 och 9.2. Paragrafen innehåller bestämmelser om kunskapskrav. Paragrafen ändras på så sätt att bestämmelser om kunskapskrav för vuxenutbildning som särskild utbildning förs in i paragrafen. Ändringen är en följd av att särskild utbildning inte längre ska vara en egen skolform inom skolväsendet utan i stället ska ingå i skolformen vuxenutbildning. Bestämmelsen i paragrafen om särskild utbildning motsvarar, med viss språklig och redaktionell ändring, nuvarande bestämmelse i 21 kap. 20 §. Paragrafen behandlas i avsnitt 9.2. Paragrafen innehåller bestämmelser om undantag från kunskapskrav. Första stycket är ändrat på så vis att nuvarande bestämmelse i 21 kap. 20 a § om att en utvecklingsstörning endast får beaktas om det finns synnerliga skäl förs in i stycket. Paragrafen behandlas i avsnitt 9.2. Paragrafen innehåller bestämmelser om prövning. Första stycket är ändrat på så vis att en ny rätt att genomgå prövning införs för den som vill ha betyg från vuxenutbildning som särskild utbildning. Vidare ändras benämningen på nuvarande gym- nasiearbete och gymnasiesärskolearbete till komvuxarbete. Paragrafen behandlas i avsnitt 7.2 samt 9.2. I paragrafen anges inom vilka utbildningsområden som uppgifter får överlämnas på entreprenad. Ändringen innebär att skolformen särskild utbildning för vuxna tas bort. Ändringen är en följd av att särskild utbildning för vuxna inte längre ska vara en egen skolform inom skolväsendet utan i stället ska ingå i skolformen vuxenutbildning. Paragrafen behandlas i avsnitt 9.2. Paragrafen reglerar överlämnande av vissa uppgifter som innefattar myndighetsutövning. Andra stycket ändras på så sätt att särskild utbildning för vuxna tas bort. Ändringen är en följd av att särskild utbildning för vuxna inte längre ska vara en egen skolform inom skolväsendet utan i stället ska ingå i skolformen vuxenutbildning. Paragrafen behandlas i avsnitt 9.2. Paragrafen reglerar samverkan mellan kommuner och landsting. Första stycket ändras på så sätt att särskild utbildning för vuxna Ändringen är en följd av att särskild utbildning för vuxna inte längre ska vara en egen skolform inom skolväsendet utan i stället ska ingå i skolformen vuxenutbildning. Paragrafen behandlas i avsnitt 9.2. Paragrafen reglerar utbildning för intagna i kriminalvårdsanstalt. Ändringen innebär att skolformen särskild utbildning för vuxna Ändringen är en följd av att särskild utbildning för vuxna inte längre ska vara en egen skolform inom skolväsendet utan i stället ska ingå i skolformen vuxenutbildning. Paragrafen behandlas i avsnitt 9.2. Paragrafen innehåller bestämmelser om överklagande av beslut av en kommun eller ett landsting hos . Ändringen är en följd av att särskild utbildning för vuxna inte längre ska vara en egen skolform inom skolväsendet utan i stället ska ingå i skolformen vuxenutbildning. Eftersom beslut av en kommun eller ett landsting om mottagande ska regleras i 20 kap. 13 och 14 §§ i stället för i nuvarande 21 kap. 7 § innebär ändringen i första stycket nionde punkten att en hänvisning görs till 20 kap. 13 och 14 §§ och att hänvisningen till 21 kap. 7 § tas bort. Ändringen i första stycket tionde punkten innebär att hänvisningen till nuvarande 21 kap. 9 § andra stycket tas bort. Beslutet av en kom- mun eller ett landsting att särskild utbildning ska upphöra kommer i stället regleras i 20 kap. 9 § andra stycket. Ändringen i första stycket elfte punkten innebär att hänvisningen till nuvarande 21 kap. 9 § tredje stycket tas bort. Beslut av en kom- mun eller ett landsting att på nytt bereda särskild utbildning kommer i stället att regleras i 20 kap. 9 § tredje stycket. Paragrafen behandlas i avsnitt 9.2. Paragrafen innehåller bestämmelser om begränsningar av rätten till utbildning. Ändringen innebär att skolformen särskild utbildning för vuxna tas bort. Ändringen är en följd av att särskild utbildning för vuxna inte längre ska vara en egen skolform inom skolväsendet utan i stället ska ingå i skolformen vuxenutbildning. Paragrafen behandlas i avsnitt 9.2. Paragrafen innehåller bestämmelser om talerätt. Ändringen innebär att skolformen särskild utbildning för vuxna tas bort. Ändringen är en följd av att särskild utbildning för vuxna inte längre ska vara en egen skolform inom skolväsendet utan i stället ska ingå i skolformen vuxenutbildning. Paragrafen behandlas i avsnitt 9.2. Ikraftträdande bestämmelserna innebär att lagen träder i kraft . Bestämmelserna om komvuxarbete och om betyg ska tillämpas på kurser, delkurser och komvuxarbeten som påbörjas efter sista . Särskilt yttrande av sakkunnig utbildning för vuxna (komvux) är av stor betydelse för individers möjlighet att utbilda sig och för vissa grupper nödvändigt för att öka förutsättningarna för att kunna etablera sig på arbets- marknaden. Utredningen har haft i uppdrag att se över en rad specifika frågor kring bland annat kvalitet och flexibilitet inom komvux och förutsätt- ningarna för en väl fungerande särskild utbildning för vuxna (särvux). Utredaren har på ett förtjänstfullt sätt ökat kunskapen inom dessa områden. Utredaren har dock tagit ett bredare grepp än vad direktiven anger och sett över bland annat hur komvux kan öppnas upp för nya grupper och spela en annan roll i samhällets kompetensförsörjning. Med detta som utgångspunkt har utredaren lämnat förslag om ett nytt mål för komvux och ändrade urvalsgrunder som bland annat syftar till att bredda antagningen. Analysen av konsekvenserna av en breddad antagning bedömer jag utelämnar viktiga aspekter. Att ingen rang- ordning föreslås mellan urvalsgrupperna medför exempelvis en risk att arbetslösa som behöver utbildning för att etablera sig på arbets- marknaden inte prioriteras framför de som kan anses ha en starkare ställning på arbetsmarknaden. Detta riskerar att vara negativt ur ett samhällsekonomiskt perspektiv. Vidare har konsekvensanalysen genomförts i ett sent skede vilket innebär att möjligheterna till en tillfredsställande analys av konse- kvenser och ställningstaganden överlag varit begränsade. , F. W., Mörtvik, R., , SG., Long-term scarring effect of neither working nor studying, Article in 39(5) 2018. Var finns jobben? Perspektiv på etableringsuppdraget. Var finns jobben? Bedömning till och med . Situationen på arbetsmarknaden för perso- ner med funktionsnedsättning 2017. Arkivlagen (1990:782). Arkhede, S., , H., , red. (2015). Svenska demo- kratitrender 1986–2015. , , Rapport 2017. Sysselsättning och social rättvisa – en nationell registerstudie om 12 269 unga vuxna med intellektuell funktions- nedsättning. Akademin för hälsa och välfärd Doktorsavhandling, no 19. , K., Krevers, B. (2017). Prioriteringar över kommunala förvaltningsområden – ett utvecklingsarbete i kommun. Delegationen för unga och nyanlända till arbete. Större genomslag för arbetsmarknadspolitiska insatser mot ungdomsarbetslöshet på lokal nivå. Tilläggsdirektiv till Delegationen för unga till arbete. Ny indelning av län och landsting. Översyn av LSS och assistansersättningen. Det statliga åtagandet för en väl fungerande arbetsmarknad och Arbetsförmedlingens uppdrag. Tilläggsdirektiv till Delegationen för unga till arbete. En väl anpassad vuxenutbildning. Utredningen organisationsöversyn av de statliga myn- digheterna inom skolväsendet. Planering och dimensionering av gymnasial utbildning. Dir. A 2014:06. Delegationen för unga till arbete. Rätten att sätta och utfärda betyg. En ny betygsskala. Rätt att delta i gymnasial vuxenutbildning för utveck- lingsstörda. Rätt till behörighetsgivande utbildning inom komvux. Pilotverksamhet för utformningen av ett regionalt yrkesvux. 2016/00183. 2009/C 119/02. Rådets slutsatser av om en strategisk ram för europeiskt utbildningssamarbete (”Utbildning 2020”). Nya prioriteringar för det europeiska utbildningssamarbetet. gemensamma rapport från rådet och kommissionen om genomförandet av den strategiska ramen för europeiskt utbild- ningssamarbete (Utbildning 2020). 2015/C 417/04. Livssituationen för unga vuxna med lindrig utvecklingsstörning – en kunskapsöversikt baserad på skandinavisk forskning 1998–2009. Förordningen (1992:403) om vuxenutbildning. Förordningen (2002:1012) om vuxenutbildning. Förordningen (2007:1345) om statsbidrag vid vissa studier för per- soner med funktionsnedsättning. Förordningen (2009:43) om statsbidrag för yrkesinriktad och viss teoretisk vuxenutbildning på gymnasial nivå. Förordningen (2009:130) om . Förordningen (2009:131) om utbildning inom som uppdragsutbildning. Förordningen (2011:556) med instruktion för . Förordningen (2011:1108) om vuxenutbildning. Förordningen (2011:1163) om statsbidrag för särskilt utbildnings- stöd. Förordningen (SKOLFS 2012:101) om läroplan för vuxenutbildningen. Förordningen (2015:218) om statsbidrag till folkbildningen. Förordningen (2015:545) om referensram för kvalifikationer för livslångt lärande. Förordningen (2016:937) om statsbidrag för regional yrkesinriktad vuxenutbildning. Förordningen (2017:532) om studiestartsstöd. Gymnasieförordningen (2010:2039). , , , H. (2004). Svenskt väljarbeteende under . Hälso- och sjukvårdslagen (2017:30). Högskoleförordningen (1993:100). Halvtidsutvärdering av de regionala tillväxtprogrammen. Kommunallagen (2017:725). Lagen (2010:630) om regionalt utvecklingsansvar i vissa län. Lagen (1984:1118) om vuxenutbildning. , , , A. & , C. (1990) Vuxenpeda- gogisk vardag. Om undervisning i komvux. , Rapporter från 1990:11. Namnbyte Lärvux – beslutsunder- lag till BUN. LOVUX (1971). Fakta, erfarenheter och förslag. Låt kvalitet gå före pris i vuxenutbild- ningen – en rapport om vuxenutbildningens utmaningar. Mattessich, Murray-Close & Monsey Collaboration (2001): What Makes It Work, 2nd Edition: A Review of Research Literature on Factors Influencing Successful Collaboration. Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor 2017. Nya nyanser av UVAS. Ungas övergång från gymnasiesärskolan till arbetslivet. Myndigheten för 2011. Återrapportering av regerings- uppdrag 2011. Förslag på hur yrkeshögskoleutbildningar kan göras tillgängliga för personer med funktionsnedsättning (Dnr 2011/783). Mörtvik R., Unga utanför, (2014) i , (red.). Den långa vägen till arbetsmarknaden. Om unga utanför. N2017/07839/RTS. Uppdrag att stödja regionalt kompetensförsörj- ningsarbete 2018–2020. Regeringsbeslut, , . På lik linje. (2015) Basic Skills: What Countries Stand to Gain. Offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Samverkan inom vuxenutbildningen – en kartläggningsstudie. Modell för öppna prioriteringar inom hälso- och sjukvård – ett verktyg för rangordning. 1984/85:37. 1987/88:33. Om kompetensinriktad vuxenutbildning för psykiskt utvecklingsstörda, särvux. 1990/91:18. Om ansvaret för skolan. 2000/01:72. Vuxnas lärande och utvecklingen av vuxen- utbildningen. 2005/06:148. Vissa frågor om vuxnas lärande mm. 2007/08:66. En ny betygsskala. 2008/09:199. Högre krav och kvalitet i den nya gymnasieskolan. 2009/10:89. Bäst i klassen – en ny lärarutbildning. 2009/10:165.