sou · H6B383 · 2018-12-11 00:00:00 — 9Förordning (2007:1030) med instruktion för Arbetsförmedlingen, med ändring t.o.m. för- ordning (2017:1166). Myndigheter och andra aktörer Arbetsförmedlingen samverkar även med andra myndigheter, kom- muner och landsting. Alla tjänster är avgiftsfria.10 I regleringsbrevet anges bland annat mål och återrappor- teringskrav beträffande nyanlända. Potentialen i ett ökat antal nyan- lända i arbetskraften ska tas tillvara och arbetsmarknadsetableringen ska förbättras. Det anges även att inskrivna utan fullständig gym- nasieutbildning, särskilt i etableringsuppdraget för nyanlända, i högre utsträckning ska påbörja reguljära studier. Studierna kan be- drivas såväl inom ramen för ett arbetsmarknadspolitiskt program eller en etableringsplan, som utanför dessa. Arbetsförmedlingen är en av landets största myndigheter med drygt 14 500 anställda.11 Cirka två tredjedelar av de anställda defi- nieras som tolkanvändare12, där verksamhetens karaktär ställer stora krav på effektiva tolktjänster i mötet med arbetssökande och andra berörda. Flera åtgärder riktas mot nyanlända med bristfälliga kunska- per i svenska. Exempel på en sådan åtgärd gäller etableringsuppdraget och den samverkan som sker med , Migrations- verket, , och Kommuner och Landsting, SKL, att driva projektet och information. Målsättningen bör enligt regeringen vara att minst hälften av alla nyanlända som går igenom etableringsprocessen genomgår en enklare process via en Mötesplats.13 arbetar myndigheten även med ökad digital självservice och service på distans via telefon inom Arbetsförmed- lingen Direkt. Här kan sökande få hjälp med inskrivning, behovs- kartläggning, rådgivning och matchning. Även arbetsgivare kan få hjälp att hitta sökande och lämpliga kandidater.14 Arbetsförmedlingen utgör en av största användare av tolk- tjänster, motsvarande . Tolk- tjänster utförs traditionellt på plats, vilket 2015 utgjorde cirka 80 pro- cent av samtliga tolktjänster. Distanstolkning via telefon ökar dock 10Ibid., samt , . 11Arbetsförmedlingen, årsredovisning 2017, s. 137. 12Arbetsförmedlingen, underlag till utredningen, . 13Arbetsförmedlingen, årsredovisning 2017. 14SOU 2018:43, s. 175. Myndigheter och andra aktörer snabbt i omfattning, i vissa regioner är distanstolkning numera helt dominerande. Arbetsförmedlingen har etablerat egna ramavtal för tolkförmedlingstjänster, som svarar mot myndighetens behov. Dessa avtal lyfter bland annat fram den tolkkategori som utbildats i egen regi, genom arbetsmarknadsutbildning till kontakttolk, som jämställd med övriga grundutbildade tolkar. Det innebär att Arbetsförmed- lingen avropar egenutbildade tolkar i större utsträckning än övriga statliga myndigheter.15 Ett särskilt systemstöd introducerades för att hantera avrop från förmedlingsorgan enligt avtalet med vänte- tider, bekräftelser, fakturering och uppföljning. Systemstödet ger tekniskt stöd för hela avropsprocessen och ger möjlighet att ta ut statistik, kontrollera ekonomi och avvikelsehantering. Felaktigheter uppges för närmare en tredjedel av inkomna fakturor, vilka tidigare kontrollerats manuellt. Avrop av tolktjänster hanteras av berörda handläggare med stöd av lokala tolksamordnare.16 Arbetsförmedlingen utvecklade ett digitalt kartlägg- ningsverktyg, , där asylsökande kan registrera sin utbild- ning och yrkeslivserfarenhet på sitt eget språk, för att sedan direkt få det översatt till ett CV på svenska. Verktyget finns tillgängligt på svenska, engelska, persiska, arabiska, somaliska och tigrinska samt i en särskild version för arbetsgivare. Myndigheten har också tagit fram filmer på sex olika språk och översatt Yrkes- guiden för att ge asylsökande information om det stöd som kan erbjudas. Hanteringen av personuppgifter visade sig komplicera användningen av verktyget, som ännu inte kunnat driftsättas fullt ut. Arbetsförmedlingen har –2016 ökat andelen medarbetare med utländsk bakgrund från . anställdes drygt 430 personer med anställningsstödet moderna beredskapsarbeten för kortare eller . Många av dessa personer finns i direktservice där de ger stöd till arbetssökande som talar andra språk än svenska och engelska.17 Språkstöd kanaliseras regelbundet genom kundtjänstens s.k. språklinjer. Det gäller arabiska, engelska, persiska, somaliska och tigrinska. 15Arbetsförmedlingen, underlag till utredningen, . Myndigheter och andra aktörer det gäller de nationella minoritetsspråken kan service inte alltid garanteras. Det finns arbetsförmedlare som talar finska, meänkieli och samiska, men det kan inte alltid säkerställas under kundtjänstens öppettider.18 Tryckt material, filmer och webbsidor på olika språk tas också fram. En ny yrkesroll i form av kundresurs har utvecklats . Kundresurser arbetar med matchning och coaching på flera olika språk. Denna typ av stöd anknyter även till det framtida arbets- sätt som kan komma att utvecklas för språkstöd och tolkning inom de servicekontor som Statens servicecenter nu utvecklar i ett hundra- tal kommuner. Där samverkar Arbetsförmedlingen med främst För- säkringskassan, och . Former för framtida flerspråkig service genom egna medarbetare diskuterades i en bredare krets myndigheter inom ramen för det sär- skilda regeringsuppdrag som avrapporterades våren 2018.19 Det visade sig här att den avgränsning som myndigheterna drog mellan myndighetsutövning och andra typer av arbetsuppgifter, som infor- mation och vägledning, var avgörande för hur arbetet kunde effekti- och finna nya former. Egna språkresurser användes främst i dessa senare typer av uppgifter. Behov fanns också av att utveckla former för att fastställa den egna personalens språkkompetenser.20 Arbetsförmedlingen uppger sig tidigare ha övervägt att komplet- tera upphandlade tolktjänster med anställning av egna tolkar. Det har då främst avsett mer frekvent förekommande språk och i sam- band med uppbyggnad av callcenter eller liknande distanslösningar. Frågan uppges dock inte vara aktuell för närvarande.21 Arbetsmarknadsutbildning utgör en av de åtgärder som genomförs på uppdrag av Arbetsförmedlingen. Med arbetsmarknadsutbildning avses en yrkesinriktad utbildning som ska underlätta för den enskil- de att få eller behålla ett arbete och som motverkar att det uppstår 18SOU 2018:43, s. 175. 19Arbetsförmedlingen (2018). Effektiviserad användning av tolktjänster. Återrapport av reger- ingsuppdrag om effektivare tolkanvändning och utvecklad flerspråkig service, . 21Arbetsförmedlingen, information till utredningen, . Myndigheter och andra aktörer Arbetsförmedlingen upphandlar förberedande och grundläggande utbildningar till kontakttolk främst hos ett antal studieförbund som t.ex. . Bland leverantörerna finns även enskilda företag som arbetar med etablering av nyanlända, svenska för invandrare och asylboenden.22 Arbetsförmedlingens ramavtal medger att uppdrag till utbildade tolkar också förmedlas till tolkar som genomgått myndighetens arbetsmarknadsutbildning till kontakttolk. Det sker också i betydande omfattning. Så är inte fallet hos statliga myndigheter som tillämpar Kammarkollegiets ramavtal. Tolkar med arbetsmarknadsutbildning hänförs i detta avtal till kategorin övrig tolk. Dessa förhållanden har betydelse för såväl sysselsättning som arvodering av tolkar med arbetsmarknadsutbildning. Myndigheten fungerar som serviceorganisation till landets domstolar och ansvarar för övergripande samordning och gemensamma frågor inom domstolarna och ett antal mindre nämnd- myndigheter. Främst avser arbetet personalutveckling, verksamhets- stöd, utbildning, information, föreskriftsarbete, råd och anvisningar och att svara för att verksamheten bedrivs på ett effektivt och till- gängligt sätt. Domstolarna är oberoende och självständiga i förhållande till riksdag, regering och andra myndigheter. I finns tre typer av domstolar – allmänna domstolar, allmänna förvaltningsdomstolar samt specialdomstolar. De senare avgör tvister inom olika special- områden, som t.ex. Arbetsdomstolen. Domstolar är en betydande tolkanvändare inom staten och dominerar avropsmässigt bland de myndigheter som använder Kammarkollegiets statliga ramavtal för tolkförmedlingstjänster. Därtill direktupphandlas tolktjänster i viss omfattning, med stor variation i volym mellan enskilda domstolar. Kostnadsökningen för tolktjänster inom domstolarna har varit betydande . redovisades kostnader om cirka 125 mil- joner kronor för tolktjänster, vilket är en tredubbling sett i ett 22Arbetsmarknadsutbildning anordnades i form av förberedande kontakttolkut- bildning samt utbildning till kontakttolk. För ytterligare detaljer se kapitel 5. Myndigheter och andra aktörer Den samlade verksamheten inom och Domstolar omfattar cirka 6 900 anställda och en årlig omsättning på cirka 6 miljarder kronor.23 Effektivare tolkverksamhet i domstolarna Antalet mål och ärenden där tolk behöver anlitas har ökat . Tillgången på kvalificerade tolkar har dock inte ökat i mot- svarande grad. Det har fått till följd att det ur domstolarnas perspektiv råder brist på tolkar på många håll i landet. Det gäller i synnerhet rätts- tolkar och auktoriserade tolkar. har därför –2017 tillsammans med personal från olika domstolar arbetat i projektform med ett särskilt regeringsuppdrag för att stödja en effektivare användning av tolkar i domstol. Uppdraget har bland annat omfattat utveckling och utbyggnad av videotekniken vid domstolarna, så att den ger förut- sättningar för simultantolkning på distans. I uppdraget ingick även att utveckla och erbjuda utbildningar för att stärka medarbetarnas kunskaper om tolkning och tolkanvändning.24 Det övergripande målet för hittillsvarande arbete har varit att ge stöd till domstolarna i att hantera bristen på kvalificerade tolkar. Tolkanvändningen ska därför effektiviseras och arbetet göras mer enhetligt. Ytterligare mål är att bidra till att domstolarna i större utsträckning anlitar så kvalificerade tolkar som möjligt för att stärka rättssäkerheten i de mål där tolktjänster krävs. Inom ramen för utvecklingsarbetet har yrkesföreningen tolkarna medverkat. De har bland annat bidragit med att testa och utvärdera olika tekniska lösningar för simultantolkning på distans. genomfördes dialogmöten med bland andra tolkför- medlingar, , , Migrations- verket, och Försäkringskassan.25 23www.domstol.se/Om-Sveriges-Domstolar/, , samt underlag till utredningen . 24Ju2015/00831/DOM. 25Domstolsverket (2018). Årsredovisning 2017 för Domstolar. Myndigheter och andra aktörer Stödet till domstolarna har utvecklats för att höja andelen kvalifi- cerade tolkar, lyfta aktören tolk i och utanför rättssalen och för att åstadkomma en effektivare användning av tolktjänster som följd av regeringsuppdraget. Paketet omfattar tre delar, •gemensamma riktlinjer för domstolarna för anlitande av tolkar, •e-utbildning för all berörd domstolspersonal i frågor som rör tolk- användning i domstol, samt •teknisk lösning för simultantolkning med stöd av videokonfe- rensteknik. Nya riktlinjer och e-utbildning färdigställdes . Riktlin- jerna betonar bland annat att uppgift som tolksamordnare bör över- vägas vid varje domstol, för att koordinera arbetet, fånga upp avvikelser och upprätthålla kontakter med andra domstolar i tolk- frågor. Positiva erfarenheter finns redan från de domstolar som inrättat sådan samordningsfunktion. Riktlinjerna kommer vid behov att uppdateras ytterligare. Redan tidigare fanns videoteknik utbyggd vid domstolarna i betydande omfattning, videotolkning dominerar av geografiska skäl stort vid domstolarna i . Den nya video- konferenstekniken med separata ljudslingor för simultantolkning testades under utvecklingsarbetet vid ett tiotal domstolar . sker successiv installation av tekniken vid landets domstolar. Inledningsvis sker detta vid migrationsdomstolarna och de domstolar som planerat för ny- eller ombyggnad av befintlig utrustning. Fullt utybyggt berör systemet landets cirka 700 förhandlingssalar. I samband med teknikanpassningen kommer domstolarnas personal även att erbjudas utbildning i den nya tekni- ken. Tekniken ställer särskilda krav även på tolkarna och deras arbetssätt. De nya anläggningarna beräknas vara på plats i samtliga förhandlingssalar senast 2021.26 Särskilda tolkrum inrättas nu på olika domstolar i landet, dit tol- kar kan inställa sig för att genomföra simultantolkning med den nya tekniken. Sådana tolkrum har inrättats i Attunda tingsrätt, och i Förvaltningsrätten i . Myndigheter och andra aktörer har vidare utarbetat enhetliga mallar för beställ- ning av tolk och för reklamation av tolkuppdrag och tolkförmed- lingstjänster. Materialet är tillgängligt på en överblickbar sida i Dom- stolsverkets intranät.27 har även inrättat en ytterligare ersätt- ningsnivå i tolktaxan för utbildade tolkar, upptagna i Kammmar- kollegiets register över tolkar med godkänd utbildning (se kapitel 13). Inom Försvarsmakten bedrivs utbildning av militärtolkar för att möta verksamhetens behov i vissa avgörande språk. När så krävs nyttjas också externa tolkar. Utbildningen av tolkar sker vid För- svarsmaktens underrättelse- och säkerhetscentrum, som utgör ett gemensamt funktions- och för Försvarsmakten. Flygvapnets och arméns underrättelseskolor samt Försvarets tolk- skola sammanfördes 1998 till ett nytt förband i . Utbildningen omfattar tre terminer och präglas av högt ställda krav ur en rad olika perspektiv. Tolkskolans verksamhet beskrivs närmare i kapitel 6. uppdrag omfattar främst beslut och utbetalning av ersättningar från socialförsäkringen, som många människor är beroende av för att klara sin försörjning. Rättssäkerhet, service och produktivitet utgör viktiga fokusområden i myndighetens arbete.28 har ytterligare en rad uppgifter och ska bland annat ge information till berörda om socialförsäkringen och de öv- riga förmåner och ersättningar som myndigheten ansvarar för, an- svara för kvalificerad kunskapsuppbyggnad inom området och ha ett samlat ansvar inom sitt verksamhetsområde för frågor som har betydelse för nyanlända invandrares etablering i samhället. I myn- dighetens instruktion anges särskilt att konsekvenserna för barn ska analyseras vid beslut och andra åtgärder som rör barn. 28Försäkringskassan (2018). Myndigheter och andra aktörer syn ska då tas till barnets bästa enligt kon- vention om barnets rättigheter. har vidare omfat- tande samverkansuppgifter med myndigheter, kommuner och lands- ting, bland annat inom rehabiliteringsområdet.29 Myndighetens tolkanvändning skedde med stöd av Kam- markollegiets statliga ramavtal, beställning gjordes genom portalen . sker avrop genom direktupphandling baserat på avtal mellan myndighe- ten och ett antal leverantörer av tolkförmedlingstjänster. Myndig- hetens årliga kostnader är inte så omfattande jämfört med andra delar av staten. Totalt ligger myndighetens kostnader för tolktjäns- ter relativt stabilt på cirka 4,5–årligen.30 för gemensamma försäkringsfrågor lämnar i ökad utsträckning service på andra språk än svenska. Stödet tillhandahålls per telefon och kundforum med hjälp av ett 70-tal handläggare. Uppdraget omfattar mer generell service, vägledning och information. Samtal på engelska, arabiska och polska besvaras via inkommande telefonlinjer, gäller det andra språk bokas samtal via myndighetens hemsida. Det gäller ett tiotal språk, bland annat de nationella minoritetsspråken finska, samiska och meänkieli.31 erhöll i likhet med en rad andra myndigheter ett särskilt regeringsuppdrag kring effektivare tolkanvändning och utvecklad flerspråkig service. Myndigheten konstaterar i sin avrapportering att allmän information ges om socialförsäkringens olika förmåner och bidrag på webbsida, genom självbetjänings- tjänster och sociala medier på ett flertal andra språk än svenska. Möj- ligheter finns också att prata med handläggare på olika språk. Beho- vet av tolktjänster uppkommer i samband med att besvarar frågor, ger information om socialförsäkringen och då det 29Förordning (2009:1174) med instruktion för . 30Försäkringskassan, underlag till utredningen, . 31Försäkringskassan, underlag till utredningen, . Myndigheter och andra aktörer gäller kommunikation i specifika ärenden. Vid generell information och vissa mer fördjupade ärenden kan andra lösningar än tolk använ- das, som flerspråkiga handläggare. Bedömningen är att det enskilda fallet sätter förutsättningarna för vilken lösning som ska användas. Behovet av tolk uppstår ofta i det direkta mötet, vilket gör det svårt att planera användningen av tolk i verksamheten. Man pekar dock på att myndighetsgemensamma lösningar för upphandling samt ökad myndighetssamverkan är viktiga. Stor tilltro sätts också till möjlig- heterna att använda artificiell intelligens och maskinella språktjänster som ersättning för vissa tolktjänster. Myndigheten arbetar med innovation, utredningar och försöksverksamhet kring detta.32 tillhandahåller vidare översatt material kring socialförsäkringen på sin webbplats på flera av de större invandrar- språken. Information om föräldraförsäkringen till dem som inte tidi- gare tagit ut ersättning ges på arabiska. Där finns även film, t.ex. om hur man skaffar mobilt bank-id, samt svar på vanliga frågor. En särskild Facebooksida på arabiska följs av ett stort antal personer. Man beräk- nar att informationen nått cirka 295 000 personer.33 verksamhet vid de s.k. Servicekontoren be- skrivs nedan närmare under verksamhet. Försäkrings- kassan samverkar i dessa kontor med och Pensions- myndigheten. Verksamheten planeras övergå i en mer enhetligt strukturerad form under administrativt huvudmannaskap av Statens servicecenter . Den högre akademiska utbildningen och forskningen inom univer- sitet och högskolor har av tradition präglats av internationalisering och gränsöverskridande kommunikation. Så har det varit sedan våra universitet växte fram ur medeltidens kloster och religionsanknutna lärosäten. Det gemensamma språket var då främst latin. Studenter, forskare och lärare vid dagens lärosäten utbyter kunskaper, idéer, dokumenterar och publicerar på en rad språk vid sidan av svenska. Forskning och utbildning ges inom olika språk, med engelskan som 32Försäkringskassan (2018). Svar på regeringsuppdrag. Rapport – Effektivare tolkanvändning och utvecklad flerspråkig service. Dnr , , Version 1.0. 33Försäkringskassan (2018). Myndigheter och andra aktörer ett av de viktigaste huvudspråken i och västvärlden. Det är därför naturligt att utbildningen av tolkar i talade språk för att möta samhällets behov vuxit fram även inom högskolan. bedriver inom ramen för Tolk- och över- sättarinstitutet vid den humanistiska fakulteten olika typer av tolk- utbildningar. Tillsyn och kvalitetsgranskning inom det högre utbild- nings- och forskningsområdet utövas på mer generell nivå av Uni- versitetskanslersämbetet, UKÄ. Myndigheten granskar kvaliteten i högre utbildning och forskning, analyserar utvecklingen, ansvarar för officiell statistik om högskolan samt bevakar att universitet och högskolor följer lagar och regler. Riktade utvärderingar mot högsko- lans tolkutbildningar har dock endast genomförts i begränsad omfattning , genom den tidigare myndigheten och högskoleämbetet, UHÄ.34 TÖI:s tolkutbildning ingick även som en begränsad del i utvärderingen av huvudområdet översättningsvetenskap 2013. Kandidatprogrammet, där tolkning ingick, fick då omdömet hög kvalitet.35 har även ett internt system för kvalitets- säkring av all utbildning. Det ingår i ett kvalitetssystem som bl.a. täcker organisation och styrning, planering, genomförande och upp- följning, antagning och examination.36 Universitets- och högskolerådet, UHR, är en central förvalt- ningsmyndighet inom sektorn, som ansvarar för uppgifter som rör service, samordning, främjande och utvecklande verksamhet samt internationellt samarbete och mobilitet inom utbildningsområdet. UHR bedömer vid behov avslutade utländska utbildningar och informerar inför högskoleutbildning. Bedömningar av andra länders utbildning baseras på internationella överenskommelser om erkän- nande av utbildning. De ansvarar också för högskoleprovet.37 34Hjertman, C. och , C. (1979). Utvärdering av tolkutbildning på högskolenivå. 35UKÄ (2013). Kvalitetsutvärdering av översättning och översättningsvetenska, reg.nr. 411- 00294-13, . 36www.su.se/medarbetare/organisation-styrning/kvalitetsarbete, . 371–7 §§ förordningen (2012:811) med instruktion för Universitets- och högskolerådet, för- ordningen (2016:157) om erkännande av yrkeskvalifikationer, samt konventionen om erkän- nande av bevis avseende högre utbildning i . Se även , . Myndigheter och andra aktörer Kammarkollegiet har till uppgift att tillhandahålla service inom olika delar av det statliga verksamhetsområdet, främst avseende ekonomi, juridik, kapitalförvaltning, riskhantering och administration. Kolle- giet har också en rad andra, vitt skilda uppgifter som gäller bland annat miljö- och stiftelserätt, indelning, registrering av tros- samfund, fastställande av avgiftssatser inom begravningsområdet, fastställande av resegarantier samt bevakning av Allmänna arvsfon- dens rätt till arv och dess kapitalförvaltning. Kammarkollegiet före- träder vidare staten och för det allmännas talan efter uppdrag från Justitiekanslern samt i vissa typer av ärenden, t.ex. sådana som rör miljöintressen. Myndigheten beslutar även om en rad olika typer av ersättningar och hanterar avvecklingsfrågor m.m. Kammarkollegiets ansvar för auktorisation av tolkar och översät- tare med de tillsynsuppgifter som följer av detta anknyter till utred- ningens uppdrag. Det gör också myndighetens ansvar för att upp- handla samordnade ramavtal avsedda för andra statliga myndigheter, vilket skett inom tolkförmedlingsområdet. Verksamheten bedrivs inom särskild avdelning med benämningen Statens inköpscentral (). I uppgiften ingår stödverksamhet för inköp vid avrop från de samordnade ramavtal som myndigheten har upphandlat.38 Auktorisation av tolkar och översättare sker med stöd av förord- ningen (1985:613) om auktorisation av tolkar och översättare genom anordnandet och bedömning av skriftliga och muntliga prov tillsam- mans med anlitade språkbedömare, sakkunniga och språkassistenter. Auktorisation för tolkar sker på grundnivå (auktoriserad tolk, AT) och inom rätts- och sjukvårdsområdet även på specialistnivå (aukto- riserad rättstolk, RT, och auktoriserad sjukvårdstolk, ST). Aukto- risationerna gäller och kan därefter förnyas. Kollegiet utövar tillsyn över dem som auktoriserats och för även ett register. Ytter- ligare ett register förs över tolkar som genomgått viss tolkutbildning som faller under statlig tillsyn. Bägge registren finns sökbara på myndighetens webbplats. På kollegiet arbetar ett tiotal medarbetare inom prov- och auktorisationsverksamheten. 38Förordning (2007:824) med instruktion för Kammarkollegiet. Myndigheter och andra aktörer Samhällets behov är utgångspunkten för Kammarkollegiets be- slut om vilka språk som blir aktuella för auktorisationsprov. Kolle- giet kan dock inte auktorisera tolkar i alla språk trots att det finns både behov och intresse. Avgörande för möjligheten att auktorisera är att det aktuella språket har ett standardiserat skriftspråk och att kollegiet har tillgång till språkbedömare som har den kompetens som krävs. För att uppnå enhetlighet i besluten finns bedömar- instruktioner framtagna och kollegiet genomför även individuella utbildningar av bedömare samt håller bedömarseminarier. Skriftliga prov är anonymiserade vid rättningar.39 Auktorisationen avser att skapa skydd mot oskicklig yrkes- utövning, då det är svårt för beställare att avgöra om kvalitet på av- ropad tolkning är korrekt och därmed rättssäker.40 Kammarkolle- giets uppdrag är att med hjälp av språkexperter, samhällsvetare och sakkunniga inom juridik och sjukvård kontrollera att de tolkar som ansöker om auktorisation har de språkliga, begreppsmässiga och tolkningstekniska färdigheter som krävs. De ska också ha tillägnat sig god tolksed i sitt arbetssätt.41 Kammarkollegiet har i föreskrifter formulerat vad som skall gälla enligt sådan s.k. god tolksed.42