sou · H6B357 · 2018-06-28 00:00:00 — Barns och ungas läsning – ett ansvar för hela samhället SOU och Ds kan köpas från Juridiks kundservice. Beställningsadress: Juridik, Kundservice, 106 47 Ordertelefon: Webbadress: /offentligapublikationer För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Svara på remiss – hur och varför Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ). En kort handledning för dem som ska svara på remiss. Häftet är gratis och kan laddas ner som pdf från eller beställas på /remisser Layout: Kommittéservice, Tryck: , 2018 Till statsrådet och chefen för Regeringen beslutade att tillkalla en kommitté i form av en delegation med uppdraget att, inom ramen för satsningen Hela läser med barnen, samla alla aktörer – skola, kultur och föreningsliv, t.ex. idrotten – runt insatser för läsning i och utanför skolan (dir. 2016:78). Syftet med uppdraget är att bidra till att ge alla barn och ungdomar mer likvärdiga förutsättningar för en fullgod läsförmåga och lustfyllda läsupplevelser. Som delegationens ordförande förordnades fr.o.m. den 22 septem- ber 2016 , stadsbibliotekarie . Som övriga ledamöter förordnades fr.o.m. : , teaterchef , , docent universi- tet, , författare och journalist, , fotbollstränare, , förbundssekreterare , , författare. entledigades som ledamot fr.o.m. . , illustratör och för- fattare, förordnades som ledamot fr.o.m. . Delegationen har antagit namnet Läsdelegationen. Som sekreterare i delegationen anställdes (fr.o.m. ), (fr.o.m. ) och (fr.o.m. ). Som delegationens experter förordnades fr.o.m. ämnesrådet och departementssekreteraren samt fr.o.m. departementssekre- teraren . Härmed överlämnar Läsdelegationen betänkandet Barns och ungas läsning – ett ansvar för hela samhället (SOU 2018:57). Vikten av läsning ....................................................... Läsning – en grundläggande färdighet ................................... Bakgrund till delegationens arbete......................................... Läsförståelse och läsvanor....................................... Insatser inom läsområdet ........................................ Små barns språkutveckling...................................... Läsning i skolan ....................................................... Skolbibliotek och läsning ........................................ Läsning på fritidshem .............................................. Läsning på lov .......................................................... Bibliotek och läsfrämjande...................................... 1.4.8Uppföljning av och samverkan kring barns och ungas läsning ..................................................... Definition av läsning ............................................... Delegationens uppdrag och arbete ............................... Barns och ungas syn på läsning.............................................. Möten och studiebesök .......................................................... Referensgrupper från skola, bibliotek Studiebesök för att ta del av läsfrämjande Delegationens utåtriktade arbete........................................... Mötesplatser för samtal om läsning ....................... Folkbildningsinsatser om läsning........................... Digitala kanaler för att nå fler ................................ Små barns språkutveckling ......................................... 3.1Yrkesgrupper som arbetar med små barns Reglering och ansvar .............................................................. Forskning om tidig språk- och lässtimulans......................... Vikten av att börja ......................................... 3.4Samverkan mellan aktörer för små barns Samverkan mellan bibliotek och barnhälsovård .... Samverkan mellan bibliotek och förskola.............. 3.5Några aktuella statliga insatser gällande små barns Läsfrämjande insatser i förskolan........................... Läslyftet i förskolan ................................................ 3.6Förslag och bedömningar gällande små barns Läsning i skolan ........................................................ 4.1Läsinsatser ska anpassas till elevers olika förutsättningar 4.2 Reglering och ansvar ............................................................... 4.4Rekommendationer utifrån forskning gällande läsning 4.5 Några aktuella statliga insatser gällande läsning i skolan...... Insatser gällande förskoleklassen............................ i läs- och skrivutveckling ......................................... 4.5.3Ett nationellt skolutvecklingsprogram om nyanlända och flerspråkiga barns och elevers Nationella centrum för språkutveckling ................ Utredningsförslag om språkutveckling.................. 4.5.6Läsa, skriva, räkna – garanti för tidiga Bedömningar gällande läsning i skolan.................................. Skolbibliotek och läsning ........................................... Reglering och ansvar ............................................................... Skollagen och bibliotekslagen................................. folk- och skolbiblioteksmanifest ............ Myndigheter med uppdrag som rör utredningar som berört skolbibliotek..................... 5.3Skolinspektionens tillsyn och kvalitetsgranskningar 5.5Utvecklingsbehov gällande skolbibliotek: definition Aktuell forskning om skolbibliotek .................................... Några aktuella statliga insatser gällande skolbibliotek....... Den nationella biblioteksstrategin ....................... Utvärdering av skolbiblioteken............................ Förslag gällande skolbibliotek och läsning ......................... Läsning på fritidshem .............................................. Reglering och ansvar ............................................................. Fritidshemmet i läroplanerna ............................... Ansvar för fritidshemmet ..................................... 6.1.4Lärarutbildningen – med inriktning mot arbete i fritidshem ................................................. Statistik om fritidshemmet .................................................. Utmaningar i fritidshemmen ............................................... Möjligheter till läsning i fritidshemmen.............................. Några aktuella statliga insatser gällande fritidshem ........... Personalförstärkning i fritidshemmen ................. Insatser med anledning av förtydligande av fritidshemmets uppdrag ................................... Förslag och bedömningar gällande fritidshem ................... Läsning på lov ......................................................... Vikten av läsning på lov........................................................ Läsfrämjande insatser på lov med olika mål ........................ Läslov vecka 44 ...................................................... Några aktuella statliga insatser gällande läsning på lov ...... Statsbidrag för läsning på lov ................................ Insatser för att stärka läslovet............................... 7.3.4Statsbidrag för kostnadsfria aktiviteter Förslag och bedömning gällande läsning på lov.................. Bibliotek och läsfrämjande ....................................... Reglering och ansvar ............................................................. 8.1.3Myndigheter med uppdrag kring Medier och utlåning .............................................. Folkbibliotekens läsfrämjande verksamhet ......................... Bibliotekens uppsökande arbete ........................... Biblioteken och de nationella minoriteterna ....... 8.4Läsfrämjande inom den regionala 8.5Bibliotekariers kompetens inom det läsfrämjande 8.6Några aktuella statliga insatser gällande bibliotek Satsning på stärkta bibliotek ................................. 8.7Förslag och bedömning gällande bibliotek Vikten av läsande förebilder................................................. Vikten av manliga läsande förebilder ................... Läsfrämjande initiativ med fokus på förebilder .................. 9.2.1Föräldrar och andra vuxna som läsande Kompisar som läsande förebilder......................... 9.2.3Idrottsutövare och idrottsledare som Författare som läsande förebilder ........................ 9.3 Vikten av vuxnas läsning ...................................................... Vuxna som tillhör de nationella minoriteterna ... 9.4 Bedömningar gällande läsande förebilder ........................... 10 Uppföljning av och samverkan kring barns och ungas läsning .................................................... 10.1 Vikten av uppföljning och samverkan................................. 10.2 Uppföljning av det läsfrämjande arbetet i och utanför skolan .............................................................. De nationella målen för litteratur- Uppföljning av elevernas läsförståelse ................. Uppföljning av det läsfrämjande arbetet 10.3 Bedömning gällande uppföljning av barns och ungas läsning .................................................................. 10.4 Samverkan över sektorsgränser och på alla nivåer .............. Fördelar med samverkan....................................... Samverkan på olika nivåer..................................... Förslag gällande samverkan kring barns och ungas läsning .................................................................. Grundutbildning för yrkesgrupper som arbetar med barns och ungas läsning ................................................ Forskning och kunskapsspridning....................................... Uppföljningar som leder till utveckling .............................. Finansieringsformer för läsfrämjande verksamhet ............. Barns och ungas läsintresse och den digitala tekniken ....... Konsekvenser av förslagen........................................ Konsekvenser för staten och statliga myndigheter............. Konsekvenser för huvudmännen ......................................... 12.3.1 Konsekvenser för enskilda huvudmän ................. 12.3.2 Konsekvenser för statliga skolhuvudmän ............ 12.3.3 Konsekvenser för barn och unga .......................... 12.4.1Konsekvenser för sysselsättning och service i olika delar av landet ............................................. 12.4.2Konsekvenser för jämställdheten mellan pojkar och flickor och kvinnor och män.............. 12.4.3Konsekvenser för de integrationspolitiska i den Europeiska unionen...................................... Bilaga 2 Rapport om läsförmåga, läsvanor och läsintresse bland barn och ungdomar i ............................. Barns och ungas reflektioner kring läsning................. Syftet med Läsdelegationens uppdrag har varit att bidra till att ge alla barn och ungdomar likvärdiga förutsättningar för en fullgod läs- förmåga och lustfyllda läsupplevelser. Prioriterad målgrupp för arbetet har varit barn och unga mellan 0–. Även vuxna har varit en målgrupp men då främst i egenskap av läsande förebilder för barn och unga. I delegationens uppdrag har det ingått att kartlägga och följa ut- vecklingen inom det läsfrämjande området. Vi har genomfört ett stort antal möten med olika aktörer och gjort ett flertal studiebesök runt om i landet. Vi har även genomfört flera möten med barn och unga där vi har samtalat om läsning. Vidare har vi genomfört olika arrangemang, i egen regi eller i samarbete med andra, i syfte att skapa utrymme för samtal om läsning och möjlighet till erfarenhetsutbyte mellan aktörer från verksamheter i och utanför skolan. Vi har även genomfört några folkbildningsinsatser kring läsning, såsom den mindre kampanjen #visaläsningen och informationsinsatsen Ge tid för läsning! Det finns många exempel på framgångsrika insatser på läsningens område i och utanför skolan. Vi har dock identifierat ett antal områden med ytterligare utvecklingspotential, av särskild vikt för barns och ungas läsning. Det är inom dessa områden som vi har valt att lämna våra förslag respektive bedömningar. Våra förslag och bedömningar gäller alla barn och unga, oavsett förutsättningar och Vi vill också betona att det finns många vägar till läsning. Det är därför av största vikt att det finns förståelse och kompetens inom respektive verksamhet för att barn och unga utvecklar sin läsning på många olika sätt. Mot bakgrund av stora skillnader mellan landets förskolor med av- seende på tillgång till litteratur och pedagogisk verksamhet kring litteratur, föreslår vi att det ska framgå av läroplanen för förskolan att förskolan ska sträva efter att utveckla barnens intresse för litteratur. Vidare föreslår vi att personalen i förskolan i högre utsträckning än ges möjlighet att delta i Läslyftet och att ska ta fram stödmaterial om hur man kan arbeta med litteratur i förskolan. Samverkan kring små barns språkutveckling För att höja den nationella standarden på samverkan mellan aktörer kring små barns språkutveckling bör med sin kunskap långsiktigt stödja kommuner som i samverkan med BVC, folk- bibliotek och förskolor arbetar med små barns språkutveckling och även verka för att fler kommuner påbörjar en samverkan kring små barns språkutveckling. Arbetet bör ske tillsammans med och . Alla elevers rätt till en fullgod läsförmåga Alla elever, oavsett förutsättningar och behov, ska ges möjlighet att utveckla en fullgod läsförmåga. Det är av stor vikt att tidigt och syste- matiskt kartlägga och identifiera om elever har läs- och skriv- svårigheter för att tidigt kunna sätta in adekvata stödinsatser. Elever med läs- och skrivsvårigheter eller läsnedsättning kan även behöva särskilda läromedel eller lärverktyg, till exempel talböcker eller punkt- skriftsböcker. Att arbeta språkutvecklande i alla ämnen är positivt för alla elever men särskilt viktigt för nyanlända elever och elever med annat modersmål än svenska. Vad gäller arbetet med skönlitteratur är det av betydelse att lärare systematiskt genomför diskussioner om det lästa och även agerar läsande förebilder för eleverna, bland annat genom att berätta om vad de själva läser. Läslyftet ska revideras utifrån aktuell forskning och verksamhetens behov Läslyftet är en uppskattad kompetensutveckling inom läs- och skrivutveckling och har bidragit till att man i skolan börjat diskutera undervisningen mer systematiskt. Läslyftets moduler bör kontinu- erligt revideras utifrån ny forskning och eventuella nya behov i verksamheten. Ett område som bör lägga ytterligare fokus på är hur man i skolan kan skapa läsintresse, eftersom flera undersökningar visar att barns och ungas läsintresse minskar. Långsiktig hållbar lärarkompetens inom läsning Skolhuvudmännen bör verka för en långsiktigt hållbar kompetens för lärare inom allt från läsinlärning och läsutveckling till litteratur- undervisning. Det är centralt att insatserna utformas så att lärare får den kompetens och de verktyg som behövs för att de ska kunna möta alla elevers olika förutsättningar och behov. Det är viktigt att arbeta med tidiga läsinsatser men även att läsundervisningen och läsningen har hög prioritet på högstadiet och i gymnasieskolan. Det är även av vikt att skolans läsundervisning svarar mot den ökade digitaliseringen i samhället. vilar läsförståelse i digitala sammanhang i hög grad på samma förmåga som traditionellt läsande. En satsning på digitalt läsande bör därför gå hand i hand med det traditionella läsandet och det traditionella läsandet bör ha ett fortsatt stort utrymme i svensk skolundervisning. Förmågan att tillgodogöra sig längre texter är också avgörande för att utveckla ett källkritiskt förhållningssätt. Frågan om bemannade skolbibliotek ska utredas Enligt skollagen ska alla elever ha tillgång till ett skolbibliotek. Skol- inspektionens regelbundna tillsyn visar att så inte är fallet. Bemannade skolbibliotek har visat sig vara en viktig resurs i den pedagogiska verksamheten men även här ser det mycket olika ut i skolorna. Vi föreslår därför att frågan om bemannade skolbibliotek ska utredas. Vi föreslår även att vad en skolbiblioteksverksamhet är ska definieras på förordningsnivå och därefter ska få i uppdrag att ta fram ett allmänt råd om hur man kan bygga upp en skolbiblioteksverk- samhet med hänsyn tagen till de olika förutsättningar och behov som skolor har. Vidare föreslås att Skolinspektionen, inom ramen för sin regel- bundna tillsyn, särskilt fokuserar på elevernas tillgång till skolbiblio- tek. Fritidshemmet ska stimulera elevernas läsning Fritidshemmen har en stor potential vad gäller att stimulera elevers läsning. För att säkerställa att alla elever får tillgång till läsning inom ramen för fritidshemmets verksamhet föreslår vi att det ska framgå av berörda läroplaner att fritidshemmet ska stimulera elevernas läsning. Vi föreslår även att ska få i uppdrag att ta fram stödmaterial om hur man i fritidshemmet kan arbeta med såväl språk- och läs- utveckling som med läsning generellt. Vidare föreslås att personalen i fritidshemmet ges möjlighet till kompetensutveckling inom området läsning. Verksamhetsbidrag ska utgå till läsfrämjande aktörer Läsfrämjande insatser på lov handlar dels om att ge olika ingångar till lustfylld läsning genom lovaktiviteter, dels att nå barn som tenderar att halka efter med läsningen under längre lovuppehåll. läsfrämjande aktörer som genomför kvalitativa och uppskattade läsfrämjande verksamheter för barn och unga, både under skoltid och lovtid. En utmaning för majoriteten av dessa aktörer är att de , eller med jämna mellanrum, måste finna ny finansiering för sina verksamheter. Vi föreslår därför att en försöksverksamhet ska införas som innebär att en eller flera läsfrämjande aktörer får ett årligt verksamhetsbidrag för insatser kring läsning på lov. Ett läsfrämjandelyft för folkbibliotekarier ska genomföras Vi föreslår att en nationell satsning ska genomföras för folkbibliote- karier, med inriktning på folkbibliotekariers läsfrämjande uppdrag gentemot barn och unga – ett läsfrämjandelyft för bibliotekarier. Läsfrämjandelyftet ska syfta till kompetensutveckling inom littera- turförmedling och läsfrämjande med ett särskilt fokus på barns och ungas läsning. Satsningen bör inledningsvis vara utformad i projekt där olika kommuner och regioner söker statsbidrag för kompetens- utvecklingen. Målet bör dock vara att införa ett nationellt läsfrämjandelyft för bibliotekarier där staten samlat tar ett större ansvar för kompetensutvecklingen för landets folkbibliotekarier, att jämföras med Läslyftet inom skolan. Föräldrar som läsande förebilder –2020 har i uppdrag att genom studie- förbunden stärka föräldrars delaktighet i sina barns lärande. Studie- förbunden bör, inom ramen för detta uppdrag, särskilt fokusera på föräldrar som läsande förebilder. Arbetet bör genomföras tillsammans med andra aktörer som arbetar med vuxnas läsning, till exempel . Läsfrämjande insatser för vuxna bör, inom ramen för sitt handlingsprogram för läsfräm- jande, genomföra ytterligare insatser för att stärka vuxnas läsning så att vuxna kan utgöra läsande förebilder för barn och unga. Inom ramen för detta arbete bör även ingå att utveckla former för hur den statliga nivån kan samverka med den kommunala och regionala nivån för att utveckla den läsfrämjande verksamheten i arbetslivet, bland annat när det gäller arbetsplatsbibliotek. Kommuner bör arbeta för att inrätta tjänster för läsfrämjande- ambassadörer som företräder de nationella minoritetsspråken och som kan vara vuxna läsande förebilder för barn och unga. Uppföljning av och samverkan kring barns och ungas läsning Uppföljning av barns och ungas läsning Uppföljning är avgörande för att man ska veta om man gör rätt insatser eller om man behöver förändra något. Uppföljningen ska ställas mot de mål man har för verksamheten och utifrån resultaten på uppföljningen ska man ha möjlighet att förbättra eller förändra på- gående eller kommande insatser inom området. Uppföljning av det läsfrämjande arbetet i och utanför skolan bör vara ett ansvar för alla nivåer: nationell nivå, regional nivå, nivå och lokal nivå. Ett Läsråd ska inrättas Läsande medborgare är en för samhället gemensam angelägenhet. Frågor om språk- och läsutveckling rör följaktligen flera samhälls- aktörer. Det behövs nationell samling kring barns och ungas läsning. Vi föreslår därför att ett Läsråd ska inrättas som ska arbeta för att samla och samordna aktörer och insatser inom kultur, skola, civil- samhälle, folkbildning och näringsliv kring barns och ungas läsning i och utanför skolan. Som ett första uppdrag skulle kunna ta vid efter Läsdelegationen och följa upp delegationens förslag och bedömningar. Under arbetets gång har vi stött på ett antal större frågeställningar som vi anser behöver lyftas fram även om dessa frågor inte ingår i vårt uppdrag eller mandat. Grundutbildning för yrkesgrupper som arbetar med barns och ungas läsning Det är av stor vikt att berörda grundutbildningar säkerställer att alla som arbetar med barns och ungas läsning får relevanta kunskaper i hur barn och unga lär sig att läsa och utvecklar sin läsning. Det finns ett fortsatt behov av större longitudinella, kvalitativa och kvantitativa forskningsprojekt kring effekten av olika metoder och arbetssätt kring läsning, liksom forskning om digitaliseringens effekter på läsning samt läsning av digitala texter. Det finns även ett behov av att stärka den professionsinriktade biblioteksforskningen. Vidare finns det behov av kontinuerliga läsvaneundersökningar som ställer frågor kring olika typer av läsning och som också utgår från i vilka sammanhang läsningen sker (till exempel skola respektive fritid). Det bör även undersökas om någon form av läscentrum, motsvarande de centrum som finns i och , bör inrättas. bör i samverkan med rap- portera identifierade utvecklingsområden till regeringen utifrån den officiella biblioteksstatistiken, biblioteksplanerna och uppföljningar av de läsfrämjande statsbidragen. I arbetet med denna rapport bör KB och inhämta synpunkter från de regionala biblioteksverksamheterna. Finansieringsformer för läsfrämjande verksamhet Det finns ett generellt behov av mer permanenta och långsiktiga finansieringsformer till läsfrämjande verksamhet. Det bör därför över- vägas om läsfrämjande aktörer som arbetar på nationell nivå eller som har förutsättningar att skala upp sin verksamhet till en nationell nivå kan ges ett permanent statligt verksamhetsstöd, med krav på upp- följning och utvärdering. Barns och ungas läsintresse och den digitala tekniken Barns och ungas läsintresse är ett område där man behöver tänka nytt. Det behövs bland annat undersökas hur tekniken kan göras till en möjlighet till ökad läsning, snarare än till ett hot mot läsningen. 1 Vikten av läsning Syftet med Läsdelegationens uppdrag har varit att bidra till att ge alla barn och ungdomar bättre och mer likvärdiga förutsättningar för en fullgod läsförmåga och lustfyllda läsupplevelser. Läsdelegationen har bestått av personer med olika kompetenser kring barns och ungas läsning. I citaten nedan ger respektive delegat sitt perspektiv på läsning och vikten av läsning. Läsningen ger oss möjligheter att erövra ett rikt språk, som är en förut- sättning för att kunna navigera i en komplex värld. För att barn och unga ska erövra ett rikt språk måste de utveckla sin motivation och lust att läsa, såväl i som utanför skolan. Genom litteratur får vi tillgång till historier och berättelser som vi inte stöter på i vår vardag. Vi får empati och förståelse för andra verkligheter, andra typer av personer och andra historier. Läsning är viktigt av logiska skäl, men också för att vi blir rikare och bättre som människor när vi läser. Genom att läsa mycket blir man också bättre på att läsa vilket gör att man förbättrar sin tillgång till kunskap och information av betydelse för pri- vatliv, arbetsliv, utbildning och samhällsliv. Läskunnighet är att kunna delta i samhällsdebatten, att kunna utbilda sig och inte minst att berika sitt liv med litteratur som kan ge allt från glädje och identifikation till tröst och kampvilja. Språket är nyckeln till att få vara med, att kunna välja, att bli respekterad och kunna uttrycka sin vilja, att förstå andras . Språket är ju alter- nativet till våld.