sou · H6B38 · 2018-02-20 00:00:00 — Uppdrag: Samverkan 2018 Delegationen för unga och nyanlända till arbete SOU och Ds kan köpas från Juridiks kundservice. Beställningsadress: Juridik, Kundservice, 106 47 Ordertelefon: Webbadress: /offentligapublikationer För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Svara på remiss – hur och varför Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ). En kort handledning för dem som ska svara på remiss. Häftet är gratis och kan laddas ner som pdf från eller beställas på /remisser Layout: Kommittéservice, Tryck: , 2018 Regeringen beslutade att tillsätta en delegation för större genomslag för arbetsmarknadspolitiska insatser mot ungdomsarbetslösheten på lokal nivå (A 2014:06), med uppdraget att främja statlig och samverkan och utveckling av nya samverkansformer (dir. 2014:157). Delegationen antog namnet Delegationen för unga till arbete, förkortat Dua. beslutade regeringen om tilläggsdirektiv till delegationen. Delegationen uppdrogs därmed att främja utarbetandet och genomförandet av lokala överenskommelser om samverkan mellan kommuner och Arbetsförmedlingen i syfte att minska ungdomsarbetslösheten, att besluta om bidrag för att främja dessa överenskommelser, samt att följa upp arbetet kopplat till de lokala överenskommelserna (dir. 2015:68). beslutade regeringen om ytterligare tilläggsdirektiv till delegationen (dir. 2017:20). Uppdraget utökades genom detta till att även omfatta samverkan om nyanlända. Delegationen beslutade mot den bakgrunden att anta namnet Delegationen för unga och nyanlända till arbete (Dua). Delegationens uppdrag ska enligt det senast beslutade tilläggsdirektivet slutredovisas . förordnades att vara ordförande i delegationen fr.o.m. . Som ledamöter förordnades fr.o.m. : avdelningschefen , kommuner och landsting (SKL); avdelningschefen , Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor; tillförordnade generaldirektören , Svenska ; enhetschefen , ; avdelningsdirektören , ; förbundsordföranden , för ungdomsorganisationer (LSU); generaldirektören , Arbets- förmedlingen; verkställande direktören , samt överdirektören , . Ledamoten entledigades fr.o.m. . Från förordnades avdelningschefen , , som ledamot. förordnades , nationell samordnare för unga som varken arbetar eller studerar, som ledamot. Ledamoten entledigades fr.o.m. . Från förordnades generaldirektören , Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor, som ledamot. Ledamoten entledigades fr.o.m. . Från förordnades försäkringsdirektören , , som ledamot. Ledamoten entledigades fr.o.m. . Från förordnades generaldirektören , , som ledamot. Som sakkunnig förordnades fr.o.m. ämnesrådet , . förordnades departementssekreteraren , , och departementssekreteraren , , som sakkunniga. Som experter förordnades fr.o.m. kanslirådet , ; departementssekreteraren , ; departementssekreteraren , ; samt departementssekreteraren , . Från förordnades departementssekreteraren , , som expert. Experterna och entledigades fr.o.m. . Från förordnades departementssekreteraren , , samt departementssekreteraren , , som experter. Experten entledigades fr.o.m. . Från förordnades departementssekreteraren , , som expert. Experten entledigades fr.o.m. . Experten entledigades fr.o.m. . förordnades ämnesrådet Eeva Seppälä, , som expert. Från förordnades departementssekreteraren , , som expert. Delegationen överlämnade rapporten mot ungdomsarbetslösheten till statsrådet . överlämnade delegationen delbetänkandet Uppdrag: samverkan – Steg på vägen mot en fördjupad samverkan för unga arbetslösa (SOU 2017:19). Härmed överlämnar delegationen delbetänkandet Uppdrag: Samverkan 2018 – Många utmaningar återstår (SOU 2018:12). Redovisning av Duas verksamhet Delegation och kansli ............................................................. Duas verksamhet 2017 .............................................. 2.1Stöd till och dialog med kommuner och Dialog med andra aktörer....................................................... Hanteringen av statsbidrag..................................................... Kommunikation och konferens ............................................. Forskning och uppföljning..................................................... Samverkan om nyanländas etablering i arbetslivet – uppdrag och nuläge ................................................ Närmare om uppdraget .......................................................... Överenskommelse med modell för samverkan ..................... Erbjudande till kommunerna att teckna överenskommelse om fördjupad samverkan ......................... Överenskommelser om nyanlända ........................................ Fortsatt arbete avseende samverkan om nyanlända................. 3.6Faktorer som påverkar förutsättningarna för en Samverkan om ungas etablering i arbetslivet – nuläge och resultat.................................................. Ungdomsarbetslösheten har minskat.................................... Andelen unga som varken arbetar eller studerar minskar (NEET) ...................................... 4.1.2Andelen unga som varken arbetar eller studerar (UVAS) är dubbelt så hög bland Färre unga inskrivna hos Arbetsförmedlingen...... Samband mellan samverkan och Uppföljning av samverkan ur ett kommunperspektiv ......... 4.5Fördjupad analys av behovet av stöd för samverkan 4.6 Resultat av statsbidrag och lärprojekt ................................... 4.6.2Lärprojekten – kunskap om och goda exempel på insatser och samverkansformer ......................... 4.7 Sammanfattande bedömning av samverkan om unga........... Utgångspunkter för betänkandets bedömningar Många utmaningar återstår..................................................... 5.2Bedömningar och förslag i delbetänkandet Uppdrag: Samverkan 2017...................................................... Detta har hänt sedan Uppdrag: Samverkan 2017.................. Ungas etablering i arbetslivet ..................................... En utmaning i flera led............................................................ 6.2Kunskap om arbetslivet i skolan en förutsättning för 6.3Stöd som inte utgår ifrån individens behov är fortfarande ett problem ........................................................ 6.4Bedömningar och förslag avseende ungas etablering Förbättra övergången från skola till arbetsliv ...... 6.4.2Säkra stödet till unga som lämnar Avveckla jobbgarantin för ungdomar och möjliggör kommuninsatser............................ Matchning genom utbildning .................................... 7.1Utbildning är nyckeln till fast förankring Utbildningspolitik som arbetsmarknadspolitik … ........... … leder till gränsdragningsproblematik .............................. 7.4Svårtolkade regelverk om upphandling påverkar möjligheterna till rätt utbildning.......................................... 7.5Delegationens bedömningar och förslag avseende matchning genom utbildning............................................... Säkra individens tillgång till rätt utbildning ........ Nyanländas etablering i arbetslivet ............................ Utbildning – en avgörande utmaning.................................. Unga nyanländas gymnasiestudier ...................................... Nyanlända kvinnor med kort utbildning ............................ 8.7Delegationens bedömningar avseende samverkan om nyanländas etablering på arbetsmarknaden......................... 8.7.2Säkra flexibilitet i utbildning och insatser för att möta behoven................................................... 8.7.3Förbättra möjligheterna för unga nyanlända att fullfölja en gymnasieutbildning ...................... med kort utbildning .............................................. 8.7.5Säkra företagens medverkan och de lokala jobbspåren.............................................. Utgå från individens behov i valet av insatser ..... Förbättrad uppföljning och digitalt verksamhetsstöd .... Systemverktyg för uppföljning på gång … ......................... … nästa steg ett gemensamt verksamhetsstöd ................... 9.3Uppföljningen brister för unga med 9.4Delegationens bedömningar avseende förbättrad uppföljning och digitalt verksamhetsstöd ........................... Fortsätt utvecklingen av digital samverkan ......... Förlängt uppdrag för Dua ......................................... Syftet med Dua ..................................................................... Duas särskilda roll som stödfunktion.................................. Arbetsförmedlingen och kommunerna som Behovet av fortsatt stöd i samverkan................................... Delegationens förslag avseende ett förlängt uppdrag 10.5.1 Förläng Duas uppdrag .................... Bilaga 4 2015:502 .......................... Bilaga 5 Sammanfattning av beviljade statsbidrag och inkomna överenskommelser ................................. Delegationen för unga och nyanlända till arbete, Dua, har i uppdrag att främja samverkan om unga, och om nyanlända, mellan och kommuner för att bidra till minskad ungdomsarbetslöshet och effektivisering av nyanländas etablering i arbetslivet. Verksamheten ska bedrivas i nära samråd med Arbetsförmedlingen och målet är att nya arbetsformer som utvecklas ska integreras i Arbetsförmedlingens ordinarie verksamhet. Inom ramen för sitt uppdrag ska Dua fördela statsbidrag till kommuner och främja att lokala överenskommelser om samverkan mellan kommuner och Arbetsförmedlingen ingås och genomförs. Delegationen ska redovisa sitt arbete till regeringen. överlämnades delbetänkandet SOU 2017:19 Uppdrag: Samverkan – Steg på vägen mot fördjupad lokal samverkan för unga arbetslösa (nedan kallad Uppdrag: Samverkan 2017). Delegationens uppdrag ska slutredovisas . Delegationen har , i samråd med Arbetsförmedlingen, några kommuner och kommuner och landsting (SKL) utvecklat en mall för överenskommelse om fördjupad samverkan om nyanländas etablering på arbetsmarknaden. Dua har också tagit fram ett stödmaterial. genomförde Dua tillsammans med Arbetsförmedlingen 25 dialogkonferenser i alla Arbetsförmedlingens marknadsområden med företrädare för kommuner och företrädare för Arbetsförmedlingen på lokal och regional nivå. Fram till hade 64 överenskommelser om fördjupad samverkan från 97 kommuner kommit in. Ytterligare 150 kommuner väntas inkomma med överenskommelser . Delegationen har –beviljat i statsbidrag till kommuner, varav 91 miljoner avsedda för att i samverkan om nyanlända fördjupa och bredda samarbetet med företag. På initiativ av Dua har ett systemverktyg med maskin-till-maskin- lösning tagits fram tillsammans med Arbetsförmedlingen och SKL. Det gör det möjligt att följa upp insatser i samverkan. tas systemet i bruk, först för målgruppen unga, därefter är ambitionen att få med nyanlända och därefter övriga individer som kommuner och Arbetsförmedling samverkar om. Initialt har 200 kommuner sökt statsbidrag för att ansluta sig till verktyget. Dua har tillsammans med Arbetsförmedlingen och bedrivit forskningsprojekt om samverkan med kommuner och med företag. Forskarnas rapport, Samverkan för ungas etablering, återfinns i en särtryckt bilaga till detta betänkande, och sammanfattas i kapitel 4. Resultat av samverkan om nyanlända och unga Överenskommelserna och samverkan om nyanlända skiljer sig från de om unga, bl.a. genom att de innehåller en sammanhängande process för individen, lägger större fokus på arbetsgivarnas kompetensförsörjning och närmare samverkan med företag samt inrättande av lokala jobbspår. De lokala jobbspåren ska vara kopplade till konkreta arbetsplatser och innehålla olika former och kombinationer av utbildning och insatser för att motsvara arbetsgivarnas kravprofiler. Jobbspåren ska leda till en anställning och arbetsgivarna kan medverka redan från början, även i urvalsprocessen av deltagarna. I de överenskommelser om nyanlända som inkommit till Dua är det något vanligare att de lokala jobbspåren återfinns hos offentliga arbetsgivare även om också privata arbetsgivare är väl representerade. Det är vanligt att utrikes födda som varit i landet med behov som liknar nyanländas, eller andra grupper som bedöms ha behov av den samverkan som utvecklas, har inkluderats i målgruppen. Fler delar av kommunernas verksamheter är involverade i utvecklingen av överenskommelserna om nyanlända än det var för Även inom Arbetsförmedlingen involveras fler delar av verksamheten, främst är det arbetsgivararbetet som tillkommit. finns i 287 kommuner lokala överenskommelser med Arbetsförmedlingen om att minska ungdomsarbetslösheten. Dua har följt upp resultaten gällande samverkan om unga genom att föra dialog med kommuner och Arbetsförmedlingen, kompletterat med årliga enkäter till kommunerna och tagit del av de analyser som Arbetsförmedlingen, på uppdrag av Dua, gjort . Uppföljningen visar att samverkan mellan kommuner och Arbetsförmedlingen har förbättrats i majoriteten av kommunerna, att unga kommer i studier eller arbete snabbare, eller får en insats tidigare. Detta har skett som många kommuner och Arbetsförmedlingen har tagit emot ett stort antal nyanlända, varav många är unga. I Duas analys av resultaten av Arbetsförmedlingens ungdomsuppdrag framkommer att i de kommuner som har den mest omfattande samverkan är också resultaten, här räknade som övergång till arbete hos unga inskrivna, som bäst. I Arbetsförmedlingens analys, gällande nyanlända inom etableringsuppdraget, konstateras att en god samverkan med kommunen om individen, och med privata arbetsgivare om kompetensförsörjningsbehoven, har positiv påverkan på resultatet. Utifrån bl.a. dessa underlag bedömer delegationen att den samverkan som utvecklats och utökats bör ha bidragit till den minskade ungdomsarbetslösheten. Läget på arbetsmarknaden är i stort sett detsamma som när Dua lämnade sitt delbetänkande . Tillväxten är stark och sysselsättningen ökar. blir gapet mellan de som står nära och de som står längre från arbetsmarknaden allt större och behovet av att snabbt vidta åtgärder för att skapa en mer inkluderande arbetsmarknad är stort. Det återstår därmed utmaningar för samverkan inom ett antal områden, många lyftes redan i delbetänkandet 2017. I arbetet med sina bedömningar och förslag har delegationen utgått från följande: •Alla unga och nyanlända ska ges möjlighet att arbeta eller studera. Det stöd som erbjuds genom samverkan ska utgå från individens behov och förutsättningar. •En väl fungerande samverkan mellan kommun och Arbetsförmedling är särskilt viktig när det gäller att rusta individer som har svårigheter att etablera sig i arbetslivet. Samverkan måste vara ett naturligt tillstånd för de samverkande parterna. •Samverkan är ett medel, inte ett mål. Samverkan måste för att kunna motiveras vara resultatinriktad. En väl fungerande uppföljning av den verksamhet som sker i samverkan är nödvändig. •En väl fungerande samverkan mellan stat och kommun förutsätter att det finns utrymme och stöd för att anpassa den arbetsmarknadspolitiska verksamheten till lokala och regionala förhållanden. •Arbetsförmedlingen och kommunerna ska erbjuda de arbetsgivare som vill och vågar rekrytera brett och otraditionellt ett ändamålsenligt stöd. Delegationens bedömningar och förslag Konjunkturläget måste utnyttjas. Det är nu det finns utrymme att vidta strukturella åtgärder och att utveckla verksamheterna med fokus på att öka effekterna av arbetsmarknadspolitiken på lokal nivå. De- legationens bedömningar och förslag redovisas här tematiskt och i korthet. Flera av de åtgärder delegationen bedömer behöver genomföras tar tid för att ge effekt. Andra kan ge goda effekter snabbt. Ungas etablering i arbetslivet och matchning genom utbildning Antalet unga som varken arbetar eller studerar har minskat, delvis tack vare bättre samverkan kring unga. Samverkan för unga som varken arbetar eller studerar har fortfarande brister. Många unga nyanlända har svårigheter att etablera sig på arbetsmarknaden, det gäller särskilt dem som inte fullföljer sina gymnasiestudier. Unga med funktionsnedsättning har, trots högkonjunkturen, också svårt att etablera sig på arbetsmarknaden. och hälsoproblematik, särskilt avseende psykisk ohälsa, uppmärksammas inte . En extra utsatt delgrupp här är nyanlända unga. Övergången från skola till arbetsliv fungerar inte tillfredsställande. Det får konsekvenser. Unga etablerar sig allt senare i arbetslivet som det blir svårare att tillgodose arbetsmarknadens behov av kompetens. Också vuxenutbildningen, som är en nyckelfaktor för att möta behov av kompetens på arbetsmarknaden, behöver i högre grad anpassas. Utbud och tillgänglighet behöver förbättras och en ökad flexibilitet är nödvändig. Detta gäller inte minst unga nyanlända och unga med funktionsnedsättning. Delegationen lämnar därmed följande bedömningar och förslag: 1.Samverkan för ungas övergång från skola till arbetsliv behöver utvecklas och ges fastare strukturer. Regeringen bör överväga att i skollagen förtydliga skolans uppdrag att förbereda elever inför arbetslivet. 2.Kommunerna och Arbetsförmedlingen bör, inom ramen för sina uppdrag, säkerställa att unga, som när de fyller varken arbetar eller studerar, ges möjlighet att få det stöd och de insatser som de behöver. Ytterst är det regeringens ansvar att tydliggöra kommunernas och Arbetsförmedlingens gemensamma ansvar för att även unga som inte arbetar eller studerar får det stöd och de insatser de behöver. 3.Regeringen bör avveckla jobbgarantin för ungdomar. Dua och Arbetsförmedlingen lämnade en gemensam hemställan till regeringen om detta. 4.Regeringen bör överväga att förenkla möjligheterna för arbetssökande att – efter en arbetsmarknadspolitisk bedömning – delta i insatser, inklusive vuxenutbildning, som tillhandahålls av kommunen inom ramen för arbetsmarknadspolitiska program. Förutsättningarna bör vara att det finns en lokal överenskommelse om samverkan och att Arbetsförmedlingen och kommunen är överens om insatsens innehåll. 5.Det är viktigt att ser över antagningsreglerna för den kommunala vuxenutbildningen i sin helhet i perspektiv av vuxenutbildningens allt viktigare roll för att tillgodose kompetensbehov på arbetsmarknaden. Regelverk om upphandling svåra att tolka I många fall påverkar regelverk och bristfälliga organisatoriska strukturer möjligheterna att effektivt hantera utmaningar i samverkan. , upphandlingarnas utformning och tillämpning upplevs fortfarande på lokal nivå som hinder för effektiv samverkan. Utmaningarna accentueras när individer har behov av flexibla utbildningar och kombinationer av utbildningar och andra insatser. Delegationen lämnar därmed följande bedömningar och förslag: 6.Regeringen bör uppdra åt att analysera och beskriva det utrymme som föreslagna förändringar i lagen (2016:1145) om offentlig upphandling, , innebär på arbetsmarknads- och utbildningsområdet. 7.Arbetsförmedlingen och SKL bör tillsammans verka för att det utrymme som skapas genom föreslagna regelförändringar i faktiskt nyttjas för effektivare former för samverkan. I ett sådant arbete bör samspelet mellan reguljär utbildning och arbetsmarknadsutbildning tydliggöras. 8.Om regeringen bedömer att vissa typer av utbildningstjänster inte omfattas av upphandlingsskyldighet enligt EU:s upphandlingsdirektiv bör regeringen överväga att tydliggöra detta i lag. Nyanländas etablering i arbetslivet För Dua är det tydligt att flera av de utmaningar som identifierats i arbetet med samverkan om unga även är utmaningar i samverkan rörande nyanlända. När det gäller nyanlända finns dock ett antal ytterligare utmaningar. Det finns ett behov av att involvera fler aktörer i högre grad i samverkan, särskilt arbetsgivare. Kartläggningen av nyanländas kompetenser behöver förbättras och tydligare kopplas till arbetsgivares kompetensförsörjningsbehov. Många nyanlända behöver få stöd och insatser , som ett nytt regelverk för etablering träder i kraft. Det finns risker med de olika arbetsmarknadspolitiska ramprogram som finns för olika målgrupper. Delegationen lämnar därmed följande bedömningar: 9.Arbetsförmedlingens pågående arbete med evidensbaserad verksamhetsutveckling när det gäller nyanlända arbetssökande välkomnas och bör implementeras i myndighetens hela verksamhet. 10.Arbetsförmedlingen och kommunerna måste tillsammans säkerställa att nyanländas behov av flexibel utbildning och kombinationer av utbildning och andra insatser för att möta arbetsgivarnas rekryteringsbehov tillgodoses. Detta bör ske i dialog med utbildningsanordnare, arbetsmarknadens parter och näringslivet. 11.Nyanlända unga måste ges möjligheter att fullfölja en gymnasieutbildning. En nationell aktör bör få i uppdrag att utarbeta modeller med syfte att stärka kopplingen mellan språkintroduktion och vidare studier och etablering i arbetslivet för unga nyanlända 15–. bör utlysa nationella medel för att möjliggöra utarbetandet av sådana modeller. 12.Arbetsförmedlingen och kommunerna måste i samverkan uppmärksamma den betydelse som det tillfälliga regelverket om uppehållstillstånd kan ha för individens motivation och för bedömningen av vilket stöd och vilka insatser som individen gagnas mest av. 13.Nyanlända kvinnor med kort utbildning måste särskilt uppmärksammas i den fördjupade samverkan mellan Arbetsförmedlingen och kommunerna. Det är viktigt att intentionerna med utbildningsplikten får genomslag och att den används med utgångspunkt i individens behov. Det är också viktigt att de möjligheter som extratjänster erbjuder nyttjas optimalt. 14.Privata företag bör i än större utsträckning ges möjlighet att medverka i lokala jobbspår inom ramen för den fördjupade samverkan. Det är viktigt att i arbetet med lokala jobbspår på bästa sätt använda de verktyg som finns för att underlätta arbetsgivares medverkan. 15.Arbetsmarknadspolitiska insatser bör i princip utgå från individens faktiska behov och förutsättningar, inte från administrativa kriterier som t.ex. ålder, tid i arbetslöshet, eller tid i . Re- geringen bör utreda hur man kan avveckla etableringsprogrammet för nyanlända och jobb- och utvecklingsgarantin. Förbättrad uppföljning och digitalt verksamhetsstöd har Dua arbetat för att förbättra möjligheten att följa upp samverkan på individnivå. påbörjades ett utvecklingsarbete med SKL och Arbetsförmedlingen för att få till stånd en samlad uppföljning av unga som kan svara mot behov på lokal, regional och nationell nivå. Det är det så kallade uppföljningsverktyget som beskrivs ovan. Uppföljningsverktyget blir ett stöd för lokal samverkan, men kan inte användas för att följa enskilda individer. För det krävs ett digitalt verksamhetsstöd. Uppföljningen av situationen på arbetsmarknaden för individer med funktionsnedsättning brister. Delegationen lämnar därmed följande bedömningar: 16.Uppföljningsverktyget för unga bör möjligt utvidgas till att omfatta insatser för nyanlända som görs i samverkan, inklusive vuxenutbildning. Så fort som möjligt bör alla arbetslösa som är föremål för insatser hos såväl kommun som Arbetsförmedling inkluderas. 17.Ett gemensamt digitalt verksamhetsstöd bör utvecklas för kommuner och berörda statliga myndigheter med syfte att effektivisera de samlade insatserna för arbetslösa med behov av stöd från flera olika aktörer. Dua välkomnar att eSam stödjer arbetet med att få ett sådant verksamhetsstöd på plats. Regeringen bör ge i uppdrag att initiera och hålla samman detta arbete. 18.Uppföljningen av etableringen i arbetslivet för personer med funktionsnedsättning, särskilt unga, bör förbättras i flera avseenden. Förlängt uppdrag för Dua har samverkan om unga utvecklats positivt framför allt på lokala nivå. Samverkansarbetet avseende nyanlända har utvecklats starkt men är inte lika väl etablerat även om samverkan om målgruppen här hade befintliga strukturer att bygga på. slutförs många pågående processer, andra utredningar förväntas komma med sina bedömningar och förslag, genomför större förändringar, vuxenutbildningen är under omvandling m.m. För att undersöka behovet av fortsatt stöd ställdes frågor i enkäten till kommuner och genomfördes en mindre