sou · H6B315 · 2018-02-28 00:00:00 — Förslagen förhandlas i rådet och parlamentet. nåddes en överenskommelse mellan rådet och Europaparla- mentet om ett av lagförslagen i paketet; direktivet om byggnaders energiprestanda.17 kom även fram till en gemensam inriktning (rådets förhandlingsposition) om för- slagen till uppdatering av förnybarhetsdirektivet, förslaget till ny styrningsförordning och förslagen till elmarknadsdirektiv och för- ordning.18 har även enats om gemensam inriktning (rådets för- handlingsposition) om förslagen till uppdatering av förnybarhets- direktivet, energieffektiviseringsdirektivet, förslaget till ny styrnings- förordning och förslagen till elmarknadsdirektiv och förordning. röstade om förnybarhetsdirek- tivet, energieffektiviseringsdirektivet och styrningsförordningen. El- marknadslagstiftningen förväntas också behandlas färdigt . Den uttalade förhoppningen är att samtliga lagstiftningsförslag ska vara färdigförhandlade . vidtar alltså förhandlingarna med parlamentet och efter det återstår det att se i hur stor utsträckning kommissionens vision kommer uppfyllas när lagstiftningen väl införs i medlemsländerna. 3.3.2EU-mål för energieffektivisering till 2030 är en av energiunionens fem dimensioner Målet genomförs främst genom en revidering av energieffektiviseringsdirektivet EU:s kommande mål för energieffektivisering föreslås genomföras genom en revidering av energieffektiviseringsdirektivet.19 Förslaget har en utökad syftesbeskrivning där det framhålls att dämpad efter- 17KOM 2016 (765) slutlig. (2017). 19KOM 2016 (761) om ändring av direktiv /27/EU om energieffektivitet (EED). Mål och ramverk för energisystemets utveckling i EU och frågan på energi är en av de fem dimensionerna i strategin för energi- unionen.20 Dessutom konstateras att en förbättrad energieffektivitet kommer gynna miljön, minska utsläppen av växthusgaser, förbättra försörjningstryggheten genom att minska beroendet av energiimport från länder utanför unionen, sänka energikostnaderna för hushåll och företag, bidra till att lindra energifattigdom och leda till ökad sysselsättning och ekonomisk verksamhet i hela ekonomin. En sådan utveckling är enligt syftesbeskrivningen i linje med unionens åtagan- den inom ramen för energiunionen och med den globala klimat- agenda som upprättats genom . Förslaget till revidering av energieffektiviseringsdirektivet inne- bär att ambitionsnivån för EU:s mål för energieffektivisering höjs till lägre energitillförsel jämfört med prognos. Parlamentet har i förhandlingarna om förslaget fört fram förslag om ytterligare skärpningar. Energieffektiviseringsmålet föreslås enbart vara bindande på EU- nivå. För medlemsstaterna föreslås däremot att krav ställs på att de integrerade energi- och klimatplanerna ska innehålla redovisningar av respektive lands nationella bidrag till EU:s 2030-mål. Kraven på nationell energibesparing föreslås förlängas till perioden –2030 med samma besparingstakt som i nuvarande period, energi- sparkrav föreslås till viss del ska kunna uppfyllas genom åtgärder för småskalig produktion av förnybar el och värme i bygg- nader. Kravet på nationell energibesparing föreslås som tidigare kunna uppfyllas genom ett kvotpliktsystem, med alternativa åtgärder eller genom en kombination av kvotpliktsystem och alternativa åtgärder. Revideringen av direktivet om Byggnaders energiprestanda (EPBD) syftar även till att bidra till EU:s långsiktiga energi- och klimatmål. En central del av det reviderade direktivet21 handlar om hur kraven på långsiktiga renoveringsstrategier för byggnadsbeståndet i hela EU nu ska skärpas. Strategierna ska antas nationellt och ta sikte på en hög energieffektiviseringsnivå och låga växthusgasutsläpp . 20Preambel ett KOM 2016 (761) om ändring av direktiv /27 om energieffektivitet (EED). 21KOM 2016 (765) direktiv om ändring av direktiv /31/EU om byggnaders energiprestanda (EPBD). Mål och ramverk för energisystemets utveckling i EU och Nationella planer ska tas fram med målnivåer 2030 och 2040 till- sammans med mätbara indikatorer som till exempel visar renover- ingstakten eller tak på energiåtgången per kvadratmeter. Vilka fak- tiska styrmedel som ska följa av renoveringsplanerna är upp till respektive medlemsland att besluta om. Definitionen av vad som ingår i en installationssystem utökas till att även inkludera laddinfrastruktur för elfordon och krav på att husets parkeringsplatser ska vara förberedda för laddning av elbilar ska nu gälla för nya och renoverade flerbostadshus enligt det reviderade direktivet. Dessutom ska kommissionen ta fram ett förslag till frivilligt system med en ”smarthetsindikator” för byggnader som ska synlig- göra i vilken utsträckning byggnaden är förberedd för att interagera med de boende, byggnadens installationer och elnätet till exempel genom efterfrågestyrning. De två sistnämnda områdena är betydelsefulla för att möjliggöra en ökad aktivitet hos mindre aktörer. Kraven på långsiktiga reno- veringsstrategier för byggnadsbeståndet kan dessutom vara relevant för analysen om kvotpliktsystem för energieffektivisering (se vidare kapitel 7). 3.3.3EU-mål för förnybar energi till 2030 är endast bindande på EU-nivå men föreslås understödja en ökad egenproduktion av el hos mindre aktörer Den Europeiska kommissionen föreslår att förnybarhetsmålet till 2030 ska vara bindande på EU-nivå, men till skillnad från målet , föreslås ingen ansvarsfördelning mellan medlemsländerna. Enligt förslaget ska medlemsstaterna ändå gemensamt säkerställa att EU-målet till 2030 uppnås. Detta genom att fastställa nationella bidrag i enlighet med kriterierna i det styrningssystem som kommis- sionen föreslår.22 Medlemsstaternas nationella bidrag till 2030 får inte, enligt kom- missionens förslag, vara lägre än respektive nationellt mål . Om de gemensamma bidragen inte når upp till EU-målet eller om medlemsstaternas lägsta nivå inte hålls, ska kommissionen anta 22 KOM 2016 (759). Mål och ramverk för energisystemets utveckling i EU och åtgärder i enlighet med bestämmelserna i förordningen om ett styr- ningssystem. Rådet delar kommissionens förslag till målkonstruk- tion. har däremot föreslagit att det bindande EU-målet kompletteras med nationell ansvarsfördelning. Förnybarhetsmålet föreslås i övrigt huvudsakligen genomföras genom en revidering av förnybartdirektivet.23 I det reviderade direktivet införs förutom den nya målnivån även ett antal åtgärder som syftar till att främja en utveckling i enlighet med målsättningen till 2030. Stort fokus läggs på transport- och värmesektorerna men i direktivet återfinns även förslag avseende exempelvis stödsystem för elproduktion som har betydelse för mindre aktörer. Det här är förslag som diskuteras i förhandlingarna och som kan komma att förändras när lagstiftningen väl beslutas, se ovan. På området egenproduktion av el föreslås bland annat att med- lemsstaterna ska se till att de som framställer förnybar el för egen- konsumtion kan konsumera och sälja vidare eventuellt överskott av produktionen utan att de blir föremål för oproportionerligt betungan- de åtgärder och avgifter som inte avspeglar kostnaderna. Vidare ska medlemsstaterna enligt förslaget se till att samman- slutningar för framställning av förnybar el (mikronät eller mindre energisamhällen) kan bedriva produktion, konsumtion, lagring och försäljning av förnybar el utan att de blir föremål för oproportio- nerligt betungande åtgärder och avgifter som inte avspeglar kost- naderna. 3.3.4Förslagen till förändrad elmarknadsdesign speglar behovet av mer aktivitet bland mindre aktörer I ”ren energi-paketet” ingår alltså även förslag till lagstiftning om förändrad elmarknadsdesign. Kommissionens förslag går i riktning mot att kunden ska kunna bli mer aktiv på elmarknaden genom att det ska bli enklare att pro- ducera och sälja sin egen el, men också genom att kunden ska kunna erbjuda sin efterfrågeflexibilitet på marknaden genom att själv kunna reagera på elpriser eller via aggregatorer som kan lägga samman flera mindre aktörers minskade effektefterfrågan. 23 KOM 2016 (767). Mål och ramverk för energisystemets utveckling i EU och bland annat bestämmelser för att stärka regionalt samarbete så att risk för effektbrist, nätkapacitetsberäkningar, driftanalyser, dimen- sionering av reservkapacitet ska bedömas på samma sätt i hela EU, samt särskilda regler kopplade till mindre energisamhällen. Den nya lagstiftningen innebär en ny krisberedskapsförordning och revidering av det s.k. tredje inremarknadspaketet.24 Nya regler införs på grossistmarknaden och på slutkundsmarknaderna. Byrån för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter () ges nya upp- gifter som det regionala samarbetet inom elsektorn stärks. 3.3.5EU:s klimatmål till 2030 är även det uppdelat mellan handlande och icke-handlande sektorer Utsläppen av växthusgaser ska minska (i icke-hand- lande sektorn) respektive (inom EU:s handelssystem) till 2030 i genomsnitt för att nå en sammanlagd utsläppsminskning på för EU. Ansvaret för minskningen i den icke-hand- lande sektorn har fördelats mellan medlemsländerna och varierar mellan jämfört med . , som har näst högst BNP per capita nivå bland EU:s medlemsländer, har enligt fördel- ningen tilldelats ett åtagande om 40 procents minskning till 2030.25 Skärpningen av EU:s handelssystem kan leda till högre elpriser även för mindre aktörer EU:s handelssystem har sedan starten tilldelats en central roll i EU:s klimatpolitik. Handelssystemet har dock inte i sig bidragit till så stora utsläppsminskningar utan det är i stället andra faktorer som gett de största bidragen till att utsläppen gått ned under systemets tak. Utvecklingen har medfört att det uppstått ett stort överskott av utsläppsrätter i systemet och priserna har hamnat på mycket låga nivåer. Den Europeiska kommissionen la 2015 fram ett förslag till hur systemet skulle kunna skärpas och bidra till EU:s 2030 mål.26 24KOM 2016 (864), (861), (862) och (863) slutlig. 25KOM 2016 (482) ESR-Effort Sharing Regulation. 26KOM 2015(337). Mål och ramverk för energisystemets utveckling i EU och nåddes en överenskommelse om skärpningen av direktivet. Bland de mest betydelsefulla förändringarna märks att den så kallade linjära faktorn skärps så att taket i handelssystemet sänks . kommer 24 pro- cent av det beräknade sammanlagda överskottet i systemet gå till en så kallad Marknadsstabilitetsreserv (MSR). kommer delar av överskottet i MSR annulleras (upp till den mängd utsläppsrätter som auktionerades ut året innan). Medlemsländerna får också enligt direktivet frivilligt annullera utsläppsrätter för att kompensera effekten av nationella åtgärder som reducerar elproduktionskapaciteten i landet. Annulleringen 2023 be- döms komma att bli relativt omfattande och ytterligare annulleringar kan alltså komma att ske längre fram i tiden om överskottet i systemet åter börjar växa. Den här mekanismen gör att ytterligare åtgärder som genomförs i närtid i medlemsländerna, till exempel av mindre aktörer, faktiskt kan leda till varaktiga s.k. additionella minsk- ningar i och med att ytterligare överskott i handelssystemet annul- leras. Bedömningarna går isär om vilken effekt skärpningarna av han- delssystemet kan komma att få på priserna i handelssystemet. Den Europeiska kommissionen gör bedömningen att priserna på utsläpps- rätter kan komma att öka till per ton. Denna nivå är i linje med vad som sågs som realistisk i handelssystemets tidiga skede men är betydligt högre än dagens utsläppsrättspriser på per ton.27 Utsläppsrättspriserna har stigit något sedan överenskommelsen träffades. En osäkerhet i sammanhanget är dock hur Brexit-förhand- lingarna kan komma att påverka handelssystemet. En annan osäker- het handlar om nivån på de nya förnybart- och energieffektivi- seringsmålen till 2030.28 Om priserna i systemet skulle stiga kan det även få en påverkan på elpriserna i och på grund av att priserna på el sätts utifrån priset på det elproduktionsslag som är på marginalen på elmarknaden. Den nordiska elmarknaden är också sammanbunden 28Men notera att den nya MSR-annulleringsmekanismen drar ut allt ytterligare över- skott ur systemet. Mål och ramverk för energisystemets utveckling i EU och med marknader i andra länder med ett större inslag av fossila bränslen i produktionen. Högre elpriser skulle förbättra de ekonomiska incitamenten både för energieffektiviseringsåtgärder och investeringar i förnybar elpro- duktion (och energilager), även för mindre aktörer. Högre priser i utsläppshandelssystemet får dock en större relativ betydelse på elprisnivån för industriföretag (med en låg energiskatt på el) än det får för mindre aktörer (som betalar en högre energi- skatt på el). 3.4Transportförslagen till 2030 kan bereda väg för ökad eldrift Den Europeiska kommissionen lade fram förslag till utvecklad lagstiftning på transportområdet. Förslagen innebär skärpta koldioxidkrav för bilar och lätta lastbilar 2025 och 2030, förstärkningar av medlen för infrastrukturutbyggnad för el, vätgas och naturgasdrivna fordon, satsning på batteriutveckling, samt vissa förstärkta incitament till kombitransporter och kollektivtransport- lösningar.29 Koldioxidkraven syftar till att bereda väg för en övergång från fordon med konventionella förbränningsmotorer till olika typer av eldrivna fordon men i en takt som också tar näringspolitiska hän- syn.30 De förstärkta EU-medlen till infrastruktur syftar till att bidra till en ökad ambition i de nationella planerna för exempelvis laddplatser och öka tillgången till sådan infrastruktur i anslutning till motor- vägsnätet i . Övergången till eldrivna lätta fordon är en aktivitet som i mycket hög utsträckning kommer behöva genomföras av hushåll och små och medelstora företag. Det gäller såväl fordonen som de tillhörande investeringarna i laddinfrastruktur, eftersom så kallad icke-publik laddning eller normalladdning bedöms vara det sätt som de eldrivna bilarna i första hand kommer behöva laddas på. 29http://europa.eu/rapid/press-release_MEMO-17-4243_en.htm 30Kommissionen gör bedömningen att av nybilsförsäljningen 2030 kom- mer utgöras av bilar som enbart drivs med el fortfarande kommer ha någon typ av förbränningsmotor, till exempel i kombination med en elmotor. Mål och ramverk för energisystemets utveckling i EU och laddningen främst kommer ske nära hemmet eller i anslutning till arbetsplatsen, där bilen ändå står parkerad.31 Ytterligare en viktig faktor som har potential att påverka utveck- lingen av EU:s energisystem och utvecklingen av de krav som ställs inom transportsektorn är de krav som ställs inom ramen för luft- vårdspolitiken i EU och på nya bilars utsläpp av avgaser vid förhållan- den som mer liknar verklig körning. 3.5De mindre aktörernas aktivitet av betydelse för om 2030-målen ska kunna nås och även överträffas Europeiska miljöbyrån (EEA) konstaterar32 att EU kan komma att överprestera i förhållande till målet om förnybart till 2030 om de senaste årens introduktionstakt fortsätter. Men EEA konsta- terar att det kan krävas ytterligare insatser för att utveck- lingen ska bli verklighet. Förtroendet för en fortsatt introduktion av förnybar variabel produktion är, enligt EEA, naggat i kanten p.g.a. att tidigare snabba förändringar av incitamenten, då subventionssystem i form av in- matningstariffer, av kostnadsskäl, snabbt har dragits tillbaka (även retroaktivt). En annan utmaning är att elmarknaden inte har hängt med i de snabba förändringarna, vilket förhindrar konsumenter och andra aktörer från att delta. Andra problemområden är de fortsatta barriär- erna för elhandel mellan länder och behovet att investera i infrastruk- turen när andelen variabel och decentraliserad förnybar elproduk- tion fortsätter att öka. EEA:s bedömning är att EU:s medlemsländer behöver öka sina ansträngningar för att nå det föreslagna målet om 30 procents energi- effektivisering. Samma bedömning gäller utvecklingen mot utsläpps- målet för växthusgaser.33 EU-åtagande för den icke-hand- 31http:///klimat--miljo/fossilfria-transporter/laddinfrastruktur/ 32EEA (2017). 33Jämför (2017c). Mål och ramverk för energisystemets utveckling i EU och lande sektorn nås däremot redan med befintliga styrmedel enligt de senaste nationella referensscenarierna.34 I kommissionens referens- och målscenarier till 203035 minskar dock ökningstakten för förnybar elproduktion jämfört med nuva- rande trend som energieffektiviseringsåtgärderna ökar hos de mindre aktörerna. I förhandlingarna om ”ren energipaketet” beskrivs dessa scenarier nu som föråldrade eftersom de bygger på alldeles för höga antaganden om kostnadsutvecklingen för ny förny- bar elproduktion. Även elbilar introduceras i dessa scenarier i en takt som måste beskrivas som relativt långsam.36 Målet för den svenska energipolitiken är att trygga tillgången på el och annan energi med omvärlden konkur- renskraftiga villkor.37 Energipolitiken ska skapa villkoren för en effektiv och hållbar energianvändning och en kostnadseffektiv svensk energiförsörjning med låg negativ påverkan på hälsa, miljö och klimat samt underlätta omställningen till ett ekologiskt hållbart samhälle. beslutade i enlighet med regeringens proposition ”En sammanhållen klimat- och energipolitik” om tre energipolitiska mål till 2020.38 har ett mål om effektivare energianvändning . Målet uttrycks som ett sektorsövergripande mål om 20 pro- cent minskad energiintensitet , vilket betyder 34Med befintliga styrmedel betyder att inga effekter av planerade styrmedel som till exempel kommande skärpta CO2-krav på bilar ingår i beräkningen. Se (2017c). 35Som tagits fram som underlag för förhandlingarna om klimat-och energiramverket 36Jämför Bloomberg (2017) och IEA (2017a). 1996/97:84. 2008/09:163, bet. 2008/09:NU25, rskr. 2008/09:301. Mål och ramverk för energisystemets utveckling i EU och att den tillförda energin per BNP-enhet i fasta priser ska minska . Detta mål kan både nås med åtgärder för effektivare energi- användning men också genom en fortsatt snabbare tillväxt i mindre energiintensiva näringsgrenar jämfört med energiintensiv industri. Ansvaret för att EU:s förnybarhetsmål ska uppnås har fördelats mellan medlemsländerna. Enligt fördelningen är andel 49 pro- cent . riksdag har beslutat att andelen förnybar energi ska vara av den totala energianvändning- en. Andelen förnybar energi i transportsektorn ska vara . Målen nås genom tillämpning av generella styrmedel (skatter och elcertifikatsystemet), satsning på forskning, samt riktade insatser för bland annat stöd till teknikutveckling och marknads- introduktion av ännu ej kommersiellt gångbar teknik. Aktivitet hos mindre aktörer bidrar till att de energipolitiska målen till 2020 ser ut att nås Det nationella förnybarhetsmålet nåddes . Det är både stigande vindkraftsproduktion, ökad biobränsleanvändning i flera delar av samhället och att den totala slutliga energianvändningen inte ökat som bidragit till att andelen förnybart successivt ökat. Olje- användningen i bostäder och lokaler har minskat successivt och har näst intill försvunnit helt, se kapitel 2. Andelen förnybart varierar mellan 57–av den totala energianvändningen i senaste scenerier för ut- vecklingen av energisystem till 2020.39 Målet om förnybara drivmedel nåddes 2012 och an- delen förutspås öka betydligt till 2020. Energiintensitetsmålet bedöms nås med marginal i de senaste scenarierna, vilket huvudsakligen förklaras med de beslut som fattats av kärnkraftsindustrin om att stänga fyra kärnkraftsreaktorer . 39 (2017f). Mål och ramverk för energisystemets utveckling i EU och har uppvärmningen med oljepannor minskat kraftigt även i småhus och ersatts med värmepumpar, fjärrvärme eller pelletspannor. Utvecklingen har bidragit till en effektivare energi- användning totalt, till en högre andel förnybart i energianvändning- en och till det nationella klimatmålet, se nedan. 3.6.2Energimål till 2030 och 2040 (M2015:01) överlämnade sitt slutbetänkande ”Kraftsamling för framtidens energi”.40 Energikom- missionens förslag och bedömningar baserades i huvudsak på den ramöverenskommelse om energipolitiken som slöts mellan fem riks- dagspartier (S, M, MP, C och KD) . föreslog att ska ha förnybar elproduktion år 2040.41 Som ett steg på vägen föreslogs att elcertifikatsystemet utökas med nya elcertifikat till 2030 och förlängs till 2045. Kommissionen föreslog vidare att ska ha 50 pro- cent effektivare energianvändning jämfört med . Målet är uttryckt i termer av tillförd energi i relation till bruttonationalprodukten (BNP). De två målen kan inte ses som direkt sammanlänkade då målet till 2040 omfattar eltillförsel och energiintensitetsmålet om- fattar den tillförda energin (utom bränslen för utrikes transporter och för icke-energiändamål). Det sistnämnda målet motiveras också med att det ska avspegla ett åtagande för i förhållande till det mål som föreslås gälla för hela EU till 2030. Energiintensitetsmålet syftar, enligt över- väganden, till att ge ett ambitiöst och långsiktigt energieffektivi- seringsmål, bland annat eftersom det finns en fortsatt stor potential för en samhällsekonomiskt lönsam energieffektivisering i landet. Kommissionen konstaterar vidare att en effektiv användning av el och annan energi är av avgörande betydelse för omställningen av energisystemet. En god hushållning med el är särskilt betydelsefull för att möta de framtida utmaningarna för det svenska elsystemet. 41Med tillägget att ”detta är ett mål, inte ett stoppdatum som förbjuder kärnkraft och inne- bär inte heller en stängning av kärnkraft med politiska beslut”. Mål och ramverk för energisystemets utveckling i EU och Inte minst gäller det systemets förmåga att tillhandahålla effekt under årets alla timmar.42 Som ett led i att nå målet till 2030 föreslog att skulle ges i uppdrag att, tillsammans med olika branscher, utveckla sektorsstrategier för energieffektivisering. En utgångspunkt för förslag och bedöm- ningar var nya klimatmål till 2045, se nedan. förslag till nya energipolitiska mål är be- räknade att beslutas av . Utvecklingen mot de föreslagna nya energipolitiska målen redovisade i rapporten ”Scenarier över energisystem 2016”43 ett antal scenarier som alla tog sin utgångspunkt i beslutade styrmedel till och med . De är inte att betrakta som prognoser utan utfallet i de olika scena- rierna varierar utifrån gjorda antaganden. Av resultaten drar Energi- myndigheten ändå några intressanta slutsatser. konstaterar bland annat att scenarioresul- taten ger vid handen att delar av Energiöverenskommelsen kan vara svåra att uppnå med en för låg prisnivå på fossila bränslen och ut- släppsrätter i EU:s system för handel med utsläppsrätter. Slutsatsen gäller framför allt målet om förnybar elproduktion till 2040. Energiintensitetsmålet kan nås vid en hög tillväxttakt i ekonomin konstaterar i den ovan nämnda scenariorapport- en att uppfyllandet av energiintensitetsmålet till 2030 i hög grad är beroende av nivån på den ekonomiska tillväxten. I scenarierna minskar energiintensiteten i fyra av fem fall (i det femte är minskningen 52 procent44) jämfört med motsvarande nivå 2005. 43Energimyndigheten (2017f). 44I detta scenariofall är den antagna BNP-ökningen högre än i de övriga alternativen. Mål och ramverk för energisystemets utveckling i EU och Minskningen beror till viss (mindre) del på att energianvändning- en i transportsektorn- och sektorn bostäder- och service m.m. sjunker något och till större del på att BNP-ökningen antas ligga på en relativt hög nivå i samtliga scenarier. Resultatet påverkas också av att fyra kärnkraftsreaktorer antas tas ur drift till 2020 vilket får stor betydelse för mängden tillförd energi. fortsätter intensiteten att sjunka i scenarierna. När Energikommissionen föreslog hur målet skulle utformas och på vilken lämplig nivå det skulle sättas hade man ett underlag som utgick från tidigare energiscenario från 201445. I detta scenario antogs ekonomin inte växa lika snabbt. I tabellen nedan jämförs de två scenarierna med varandra. (2011–2035) (2013–2035) 3 av de 4 äldsta reaktorerna De 4 äldsta reaktorerna