sou · H6B381 · 2018-12-04 00:00:00 — –hur såväl det totala antalet ansökningar som de ansökningar som har beviljats respektive inte har beviljats fördelar sig på olika avtalsom- råden, –hur stor andel av de beviljade ärendena som avsett arbetslösa, och –vilka grunderna för avslag huvudsakligen varit vad gäller ej bevil- jade ansökningar. I återrapporteringsuppdraget låg därmed fokus på den kvantitativa utvecklingen. Men reflekterar även över orsa- ker till utvecklingen i återrapporterna.6 De skriver bland annat att det tar tid för en ny anställningsform att få fotfäste på arbetsmark- naden och att YA därför bör betraktas som ett långsiktigt åtagande. Arbetsförmedlingen konstaterade att många arbetsgivare och fack- liga organisationer på lokal nivå saknade kunskap om befintliga och tecknade avtal om yrkesintroduktion. I branscher som saknar tidi- gare tradition av organiserat arbetsplatsförlagt lärande tar det också tid för anställningsformen att hitta formerna. Vidare konstaterar att insatsen skiljer sig från tidigare insatser på så sätt att den är mer komplex, då den även inkluderar personer som inte behöver vara arbetslösa samt att kol- lektivavtalen skilde sig åt i villkor. Arbetsförmedlingen såg att det förelåg en risk för att anställningsformen skulle väljas bort till för- 5Regleringsbrev för avseende Arbetsförmedlingen A2014/1273/A, Ändrings- beslut , Kap 3 Uppdrag, punkt 8 Yrkesintroduktionsanställningar. 6Arbetsförmedlingen Återrapportering yrkesintroduktionsanställningar Dnr: Af-2013/508922 (, , ). Externa utvärderingar, rapporter och nya förslag om liknande anställningsformer mån för mer etablerade stödformer. Arbetsförmedlingen genom- förde därför initialt en rad insatser till stöd för arbetet med YA- anställningarna som externa informationsinsatser och intern vidare- utbildning. Iåterrapporteringen identifierar Arbetsför- medlingen tre framgångsfaktorer: 1.Centrala, regionala och lokala samordningsfunktioner vid och hos arbetsgivaren har varit gynnsamt för en god hantering av stödet. 2.En hos arbetsgivaren utarbetad och väl etablerad utbildningsplan samt en vana vid att ta emot och handleda lärlingar har underlättat mottagandet. 3.Arbetsförmedlingens samarbeten med andra myndigheter och parter har skapat centrala forum för dialog. lyftes också behovet av effektivare systemstöd där ar- betsgivare på ett enklare sätt skulle kunna ansöka om stöd för yrkes- introduktionsanställningar digitalt via Arbetsförmedlingens webb- plats. Vid YA-delegationens slutrapportering har ett sådant stöd ännu inte inrättats. Arbetsförmedlingen har också haft i uppdrag att årligen8 lämna en samlad redovisning till över hur bidragen för främ- jandeinsatser för att öka kunskapen om och användningen av yrkesin- troduktionsavtal användes och vilka insatser som genomfördes. 4.1.3Vägen till full sysselsättning och rättvisare löner (LO) LO:s rapport till full sysselsättning och rättvisare löner (2015) analyserade modellen med yrkesintroduktionsavtal. LO an- såg att modellens särart behövde värnas då YA inte är en arbetsmark- nadspolitisk åtgärd utan en kombination av näringslivs- och utbild- ningspolitik. För att tydliggöra detta borde ansvaret, enligt LO, flyttas till en annan myndighet än Arbetsförmedlingen. LO konsta- terade vidare att lärandedelen i YA-anställningarna behövde stärkas. 7Arbetsförmedlingens Återrapportering , Yrkesintroduktionsanställningar, Dnr: Af- 2013/508922, (). 8Arbetsförmedlingens Återrapport Dnr: Af-2016/005692, Särskilda främjandeinsatser avseende yrkesintroduktionsavtal (slutredovisning ). Externa utvärderingar, rapporter och nya förslag om liknande anställningsformer För det behövs ökad samverkan mellan parterna inom respektive bransch och mellan branscherna. Ett viktigt stöd för utbildningsde- len skulle kunna vara validering men systemet för validering behöver utvecklas. Validering skulle underlättas om branscherna själva ut- vecklade metoder och underlag för dokumentation av alla former av kompetenser. träffade företrädare för för att ta del av de- ras erfarenheter av och uppfattningar om YA-anställningarna. LO har påpekat att styrkan i modellen är att den har fått växa fram uti- från varje branschs specifika behov i en takt som har garanterat hög kvalité i anställningsformen. LO ansåg att parterna själva bör ta ett större ansvar för modellen och välkomnade därför Statskontorets förslag kring hur ansökningar ska hanteras. 4.1.4Fler jobb om fler företag kan delta () tog fram en egen rapport ; Yrkes- introduktionsanställningar – fler jobb om fler företag kan delta. Un- derlaget för rapporten utgjordes av intervjuer med företrädare för arbetsgivarorganisationer, fackliga organisationer och Arbetsför- medlingen. I rapporten lyfte fram följande orsa- ker som enligt de intervjuade kan ligga bakom den något långsamma utvecklingen av antalet YA-anställningar: –Flertalet kollektivavtal om yrkesintroduktionsanställningar har haft speciella villkor för ålder och gymnasieutbildning jämfört med förordningen för stöd för yrkesintroduktionsanställningar. Detta kan ha bidragit till att färre ungdomar har kunnat anställas på avtalen. –Arbetsmarknadsåtgärder med lönesubventioner som konkurre- rar om samma ungdomar. –Yrkesintroduktionsavtal har inte funnits inom alla branscher vil- ket medför att YA-anställningar inte kan komma ifråga vid alla anställningar av arbetslösa ungdomar eller ungdomar utan rele- vant yrkeserfarenhet. bedömde att YA-anställningarna hade potential men att det behövdes för att etablera anställningsformen. Externa utvärderingar, rapporter och nya förslag om liknande anställningsformer Långsiktighet, tålamod i informationsinsatserna och flera goda exempel ansågs vara viktiga byggstenar. träffade företrädare för för att ta del av deras erfarenheter av och åsikter om YA-anställningarna. lyfte be- hovet av att tydliggöra kopplingen från gymnasieskolans apl och yrkeshögskolornas till YA. Svensk Näringsliv berömde även branschernas arbete med att utveckla valideringsmodeller kopplade till SeQF. 4.1.5Översynen av förordningen om stöd för YA-anställningar enades regeringen, , , Folk- partiet liberalerna och kring insatser med anled- ning av flyktingkrisen. En av punkterna gällde YA-anställningar: Utvidgning av möjligheter till YA-jobb För att nyanlända snabbare ska komma i arbete är det av stor vikt att kunna ge möjligheter att kombinera arbetslivserfarenhet och utbildning. Den befintliga modellen med YA-jobb bör därför utvidgas till att också kunna omfatta nyanlända enligt i övrigt samma villkor som gäller i modellen. Detta skulle kunna göras förutsatt ny prövning och godkän- nande av och vara beroende av nya förhandlingar mellan parterna avseende de förändrade villkoren för YA-anställ- ningar. YA-jobb bör även utvidgas till att gälla arbetsgivare som inte omfat- tas av kollektivavtal. En förutsättning för detta är att villkoren för den anställde motsvarar kollektivavtalsnivå, samt att den utbildning och handledning som arbetstagaren har rätt till säkras. Det bör utredas hur och vem som ska säkerställa detta. Det första stycket åtgärdades genom att regeringen beslutade om förordningsändringar som innebar att stödet för yrkesintroduktionsanställningar utvidgades till att omfatta även ny- anlända och långtidsarbetslösa som är eller äldre. Förordnings- ändringen trädde i kraft . Externa utvärderingar, rapporter och nya förslag om liknande anställningsformer Den andra punkten dröjde till då en sär- skild utredare vid namn fick i uppdrag av Arbets- marknadsdepartementet att se över förordningen om stöd för YA- anställningar.9 Uppdraget innehöll två delar. –Den ena delen handlade om hur stödet skulle kunna utvidgas till att även gälla arbetsgivare som inte omfattades av ett kollektivav- tal om yrkesintroduktion, eller av ett hängavtal till ett sådant, såsom exempelvis små företag. –Den andra delen handlade bland annat om att se över hur ansök- ningsprocessen och administrationen av stödet skulle kunna gö- ras mer effektiv, lämna förslag till hur arbetsgivare kan få ökad kännedom om avtal om yrkesintroduktionsanställningar samt hur arbetsgivare och arbetssökande kan få ökad kännedom om stödet samt bedöma om befintligt informationsutbyte mellan be- rörda myndigheter är ändamålsenligt eller om det behöver göras några justeringar i det avseendet. Promemorian Översynen av förordningen om stöd för yrkesintro- duktionsanställningar (A 2016: D) överlämnades till Arbetsmark- nadsdepartementet . skickades förslaget ut till 68 remissinstanser varav YA-delegationen var en av instanserna. Remissvaren skulle inkomma till Arbetsmark- nadsdepartementet . YA-delegationen beslöt att försöka enas om ett gemensamt svar och gav i uppdrag att ta fram ett förslag till ytt- rande. Parterna skickade även in egna remissvar. lämnade YA-delegationen ett gemensamt yttrande (förutom , som valde att endast lämna ett enskilt yttrande) över Översynens förslag. , Teknikföretagen och TMF (Trä- och Möbelföretagen, Grafiska Företagen) reserverade sig mot ställnings- tagandet i förslag 5.1.1 b. som gällde kollektivavtalsfrågan. YA-delegationen ställde sig positiv till att utredaren hade upp- märksammat behovet av fortsatt stöd för arbetsplatslärande. Branscherna och de enskilda arbetsgivarna kan inte förlita sig helt på det formella utbildningsväsendets möjlighet att utbilda 9Uppdragsbeskrivning för översyn av förordningen om stöd för yrkesintroduktionsanställ- ningar (A 2016: D). Externa utvärderingar, rapporter och nya förslag om liknande anställningsformer tillräckligt för arbetsmarknadens behov. Yrkesintroduktionsanställ- ningar är ett av flera verktyg för att råda bot på arbetsmarknadens behov av kompetens. Branscherna och enskilda arbetsgivare behöver ta ett större ansvar för att lära upp nya medarbetare och har behov av fortsatt stöd i detta. Ett av översynens förslag var att byta ut begreppet utbildning mot begreppet lärande. YA-delegationen ansåg att det är positivt att be- greppet utbildning ersätts med begreppet lärande, då begreppet ut- bildning ofta förknippas med formell utbildning. YA-delegationen har upprepade gånger framfört detta till regeringen då arbetsgivare har framfört detta som en formulering som uppfattas som avskräck- ande. Formell utbildning kan visserligen ske inom ramen för YA- anställningar men de flesta arbetsgivare lär upp den YA-anställde ge- nom handledning på arbetsplatsen. YA-delegationen anser därför att förordningen bör förtydliga vikten av lärande på arbetsplatsen. Till exempel genom att ändra skrivningen i förordningen till ”… an- ställningar som innehåller en andel med lärande eller lärande genom handledning.” YA-delegationen avstyrkte förslaget om att förändra sammansätt- ningen av delegationen. YA-delegationen framhöll att det finns en styrka i att en partsam- mansatt delegation har stort inflytande över, samt tar ansvar för, det arbete som genomförs genom . Om YA-sekreta- riatet ombildas till en självständig kommitté, och delegationen till en referensgrupp, finns det en risk att det skapas en struktur som minskar parternas inflytande över den process som rör parternas egna avtal. Parterna står för kännedom om behoven inom branschen på både lokal och regional nivå. YA-delegationen ansåg att om delegationen ombildas till en referensgrupp finns det en risk att parternas engage- mang sjunker. Ett annat förslag var att flytta ansvaret för YA-delegationen och stats- bidraget till . YA-delegationen tillstyrkte förslaget men var noga med att framhålla att detta inte får medföra att YA-anställningar kommer att blandas ihop med arbetsmarknadsåt- gärder. Anställningsformen är en kompetensförsörjningsåtgärd. YA- delegationens arbete har i hög grad påverkats av beslut som fattats av rörande förordningen (2013:1157) om stöd för yrkesintroduktionsanställningar. Dessutom kunde det anses Externa utvärderingar, rapporter och nya förslag om liknande anställningsformer troligt att kommunikationen mellan YA-delegationen och Arbets- marknadsdepartementet skulle underlättas om ansvaret för YA-dele- gationen överfördes till . Ytterligare ett förslag var en förlängning av delegationens uppdrag. YA-delegationen tillstyrkte förslaget då YA-anställningar är ett nytt sätt att förhålla sig till kompetensförsörjning på den svenska arbets- marknaden. Det tar därför tid att utveckla och att hitta rätt former för att nå ut med information om anställningsformen. Ungdomar eller arbetslösa behöver byta inriktning, nyanlända behöver etableras på arbetsmarknaden och i dessa sammanhang kan yrkesintroduk- tionsanställningar vara en viktig pusselbit. Efter det att YA-delega- tionen bildades och direktivet togs fram har stödet öppnats upp för nya målgrupper. Arbetsplatslärande och validering är fortfarande under utveckling och behöver fortsatt en central instans som kan bi- stå med stöd och underlätta branschöverskridande kunskapsöver- föring. Dessutom finns det en styrka i att parterna samlas och har ett faktiskt inflytande över arbetet. Noteras kan att regeringen ,10 ännu inte fattat beslut om utredarens förslag. 4.2Nya förslag om liknande anställningsformer Den svenska arbetsmarknaden har genomgått stora förändringar till följd av strukturella förändringar som globa- lisering, teknikutveckling, migration och demografiska föränd- ringar. Förändringarna innebär att många arbetsgivare har behov av ny kompetens och bristen på arbetskraft är stor inom många områ- den. saknar många arbetslösa den kompetens som krävs för att kunna ta de arbeten som finns tillgängliga. För att lösa match- ningsproblemen på den svenska arbetsmarknaden kommer med största sannolikhet flera olika åtgärder behövas. Utbildning och till- gång till kompetensutveckling utifrån arbetsmarknadens efterfrågan blir allt viktigare. För att möta utmaningarna på arbetsmarknaden har en rad politiska initiativ presenterats. präglades av en intensiv debatt kring olika anställningsformer för att lösa arbetsgivarnas kompetensförsörjning Externa utvärderingar, rapporter och nya förslag om liknande anställningsformer samt underlätta ungdomars och nyanländas inträde på arbetsmark- naden. Debatten har skapat osäkerhet kring YA-anställningar- nas framtid, då förslagen har liknat YA-anställningarnas upplägg ge- nom en kombination av anställning och lärande. Debatten inleddes då LO föreslog att parterna skulle enas om utbildningsjobb – en anställning med lön för utfört arbete och studiestöd för timmarna i skolbänken. Utbildningsjobben på- minner om YA-anställningar då den anställde föreslogs få betalt för tiden hen arbetar, inte för tiden då hen lär sig jobbet på jobbet. Skill- naden är bland annat att anställningen skulle gå att komplettera med studiestöd för studietiden. skrev tillsammans med fem medlemsorganisationer en debattartikel där de efterlyste politiska reformer som kan leda till att fler, så kallade, enkla jobb skapas i såväl befintliga som nya företag. presenterade alliansen förslaget om inträdesjobb. Inträdesjobb skulle vara en förenklad anställning under maximalt för nyanlända och unga upp till utan gymnasieexamen. An- ställningen skulle innebära en lön på av rådande ingångs- lön i branschen och slopad arbetsgivaravgift. Den anställde skulle använda av arbetstiden till att lära sig jobbet eller delta i en utbildning. presenterade regeringen i höstbudgeten beslutet att slå ihop fem anställningsstöd (särskilt anställningsstöd, förstärkt särskilt anställningsstöd, traineejobb välfärd, traineejobb brist och instegsjobb) till ett stöd kallat introduktionsjobb. Tanken var att introduktionsjobben skulle göra det lättare för alla parter att förstå och använda stöd för att anställa långtidsarbetslösa eller nyan- lända. Arbete ska kunna kombineras med utbildning på ett flexibelt sätt. Kombinationen ska utgå från individens behov och inte vara ett absolut krav som i nuvarande traineejobb och instegsjobb. Intro- duktionsjobben trädde i kraft . presenterades en avsiktsförklaring mellan reger- ingen, LO, Unionen och om att införa så kallade etableringsjobb. Utgångspunkten är att etableringsjobben ska vara en satsning för att möjliggöra för nyanlända och långtidsarbetslösa att få anställning hos en arbetsgivare som omfattas av ett kollektiv- avtal om etableringsjobb. Satsningen ska leda till att nyanlända och Externa utvärderingar, rapporter och nya förslag om liknande anställningsformer långtidsarbetslösa ges möjligheter att skaffa kunskaper och erfaren- heter som efterfrågas på arbetsmarknaden. Anställningen ska nor- malt kunna leda till en tillsvidareanställning på heltid hos arbetsgiva- ren. Arbetstagaren ska ges möjlighet att delta i sfi och annan kortare utbildning som arbetsgivaren och arbetstagaren kommer överens om. Externa aktörer ska stå för en väsentlig del av matchningen till etableringsjobb. En partsammansatt nämnd ska inrättas och den ska ansvara för tillämpning och efterlevnad av förbundsavtal om etable- ringsjobb. Ambitionen är att etableringsjobben ska kunna införas . Debatten som lett fram till ovanstående förslag har pågått medan YA-delegationen har utvecklat sitt arbete med arbetsplatslärande inom ramen för YA-anställningar och verkat för att nya branscher ska teckna avtal. De nya anställningsformer som har föreslagits har stora beröringspunkter med YA-anställningar. Det är oklart vad etableringsjobben kommer att få för kon- sekvenser för YA-anställningarna. YA-delegationens bedömning är att stöd för handledning och kvalitetssäkring av det arbetsplatsför- lagda lärandet kommer att vara viktigt även för denna anställnings- form. Särskilt betydelsefullt bör det vara att nå ut med, samt vidare- utveckla, stödmaterialen för att handleda de som inte har svenska som modersmål samt de som är i behov av särskilt stöd. Det är tydligt att samtliga aktörer ser en anställningsform som kombineras med lärande som ett lyckat sätt att säkra branschernas kompetensförsörjning och underlätta inträdet på arbetsmarknaden. 5Information och främjande av anställningsformen Formellt omfattar inte uppdraget till YA-delegationen informa- tions- och främjandeinsatser om anställningsformen. YA-delega- tionens främjande uppdrag handlade om att sprida information om hur ett väl strukturerat och relevant lärande på arbetsplatser kunde utformas. Ledamöterna i ansåg till en början att spridningsuppdraget kring själva anställningsformen skulle hanteras av respektive bransch. Då branschavtalen skiljde sig åt och kunde tolkas på olika sätt var det viktigt för branschen att behålla ansvaret för främjandearbetet. beviljades dessutom partsorga- nisationerna särskilda medel för främjade av anställningsformen. tolkade sitt uppdrag huvudsakligen som ett upp- drag att administrera stödet. Allt eftersom YA-delegationens arbete utvecklades blev det tyd- ligt att det fanns ett stort behov att informera centralt om anställ- ningsformen för att göra den mera känd. YA-delegationen föreslog för ansvarigt statsråd och statssekreterare att infor- mellt kunde ta på sig det uppdraget vid sidan om branschernas arbete inom respektive bransch. Förslaget godkändes av Utbildnings- departementet genom ett muntlig förtydligande av uppdra- get. Nedan redovisas en del satsningar som inledde för att öka kännedomen om anställningsformen. 5.1Parternas projektledare för främjande För att öka kunskapen om yrkesintroduktionsavtal och främja använd- ningen av yrkesintroduktionsanställningar avsatte regeringen medel för särskilda informationsinsatser –2015. Kollektivavtals- slutande organisationer inom samma bransch kunde ansöka gemensamt Information och främjande av anställningsformen om medel direkt från . Flertalet av partsorganisationerna valde att anställa en projektledare () för arbetet med implementering och informationsinsatser. Till genom- förda insatser hörde huvudsakligen konferenser och seminarier för arbetsgivare och fackliga ombud samt framtagande av informations- material, såsom broschyrer, filmer och information på parternas webb- sidor. Medlen användes även för framtagande av handledarstöd och mallar för utbildningsplaner. En majoritet av parterna uppgav att med- len för främjandeinsatser uppfyllde sitt syfte och medförde en rad positiva effekter. med YA-främjarna arrangerade regel- bundet sammankomster med dessa. tillsammans med Arbetsförmedlingens branschstrateger och tillsammans med Arbetsförmedlingens nationellt ansvariga representanter. Sam- mankomsterna har varit till ömsesidig nytta. YA-främjarna kunde, genom sin branschanknytning, ge värdefulla syn- punkter på olika frågeställningar. YA-främjarna uppskattade att få aktuell information om till exempel statsbidrag och om olika stöd som kunde erbjuda. Träffarna med YA-främjarna var också ett sätt att få igång branschöverskridande samverkan och erfarenhetsutbyte. Frågeställningar som diskuterades var bland annat utmaningen att på ett enkelt och pedagogiskt sätt lämna in- formation om anställningsformen. Sammankomsterna uppskattades av YA-främjarna, som tyckte att det var värdefullt med ett forum för ömsesidigt utbyte av information.1 fick i uppdrag av att stötta regionerna i att upprätta, så kallade regionala, kompetensplatt- formar. Målet var att skapa ökad samsyn mellan exempelvis arbets- givare, utbildningsanordnare och myndigheter om vad som behövde göras för att garantera en tillfredställande kompetensförsörjning. De regionala kompetensplattformarna lyftes som viktiga aktörer för regional samverkan och valde därför att samarbeta med dem. 1Arbetsförmedlingens återrapporteringar kring särskilda främjandeinsatser avseende yrkes- introduktionsavtal Af-2014/016118 för återrapportering och Af-2016/005692 åter- rapportering . Information och främjande av anställningsformen Samverkan har utvecklats på olika sätt. Det har bland annat hand- lat om informationssatsningar på Reglabs kompetensförsörjnings- dagar2 för att medvetandegöra kompetensplattformarna om yrkes- introduktionsanställningar som ett av flera verktyg som de bör vara medvetna om. Reglabs kompetensförsörjningsdagar är ett forum för dialog mellan regional och nationell nivå om aktuella frågor inom kompetenförsörjningsområdet. Vissa regioner har önskat fördjupa samarbetet ytterligare och har därför medverkat med dessa och den lokala/regionala arbetsförmedlingen i olika semi- narier och aktiviteter för att diskutera kompetensförsörjningen lo- kalt och presentera yrkesintroduktionsanställningar som ett möjligt verktyg. De regionala kompetensplattformarna har en unik möjlighet att arbeta strategiskt med kompetensförsörjning inom respektive region. Det har dock visat sig vara svårt då mandatet har varit otydligt och plattformarna inte har haft den nödvändiga legitimiteten som krävs för att gå från strategisk planering till praktiskt genomförande. Ansvaret för utbildningen inom en region ligger för det mesta hos kommunerna (grundutbildning och vuxenutbildning) eller hos Arbetsförmedlingen (arbetsmarknadsutbildningar). Arbetsförmedlingen och kommunerna samarbetar ofta lokalt kring utbudet av arbetsmarknadsutbildningar. De regionala plattformarna saknar mandat för att styra dessa aktörer och på så sätt påverka utbildningens utbud regionalt. Det finns regionala skillnader men i generella termer kan man säga att regionernas utvecklingsansvar inte har kunnat samordnas med det lokala ansvaret för utbildningsväsendet på ett optimalt sätt. Byggindustrier, Maskinentreprenörerna, och tecknade avtal om yrkesintroduktionsanställningar . I Bygg- nadsindustrins () samverkar Byggindu- strier, , och . BYN verkar för att det inom byggbranschen ska finnas välutbildade och kompetenta yrkesarbetare. är byggsektorns eget företag för arbets- miljö & hälsa, arbetsplatsförlagd rehabilitering och rekrytering av 2Reglab är ett forum för lärande om regional utveckling, som har drivits i projekt- form av regioner, , och . Information och främjande av anställningsformen nyanlända och långtidsarbetslösa till byggbranschen. YA-sekre- tariatet har vid ett antal tillfällen utbytt erfarenheter och informa- tion med ledamöter från BYN.