sou · H6B384 · 2018-12-20 00:00:00 — Science, 347(6223), 768–771. , E., Higson, A., , P., Wellisch, M. (2012). Product devel- opments in the bio-based chemicals arena. Biofuels, Bioproducts and Biorefining. vol 6, ss. 606–624. (2018). Med konsumenterna för en hållbar relation till plast. . miljo/plastforpackningar-2018/kfs_rapport_ plastforpackningar_2018.pdf (Hämtad ). Kruger, M., Detzel, A. (2006). Life Cycle Assessment of PLA- A comparison of food packaging made from NatureWorks PLA and alternative materials. Kühn, S., Bravo Rebolledo, E. L., , J. (2015). Del- eterious Effects of on . In M. , L. Gutow & M. Klages (Eds. ), (pp. 75–116). Lagerman (2018). Personligt meddelande från , VD/Managing Director, , . Laist, D. W. (1997). Impacts of : Entanglement of in a Comprehensive List of Species with Entanglement and . B. (Eds. ), : Sources, Impacts, and So- lutions (pp. 99–139). , NY: Springer . (2018). Personligt meddelande från , Sustaina- bility Director, , . Lidbaum (2018). Personligt meddelande från , kansliråd, Miljö- och , . (2018). Strömmar av plastavfall med potential att öka mate- rialåtervinningen. Inspel till utredningen från , Project Manager, . (2018). Personligt meddelande från , projekt- ledare inom Standardiseringen, SIS, , . (2018). Personligt meddelande från , IVL , temaledare för utmaningen Resurseffektivt samhälle, RE:Source, . M 2016:05, Tilläggsdirektiv till initiativet Fossilfritt (M 2016:05). /rattsliga-dokument/ kommittedirektiv/2018/07/dir.-201856/ (Hämtad ). Madival, S., Auras, R., , S.H., Narayan, R. (2009). Assessment of the environmental profile of PLA, PET and PS clamshell con- tainers using LCA methodology. Journal of cleaner produc- tion.vol 17, ss. 1183–1194. , , , K., Fråne, A., Haikonen, F., , J., Olshammar, M., Stadmark, J., Voisin , J. (2016). Swe- dish sources and pathways for microplastics to the envi- ronment. A review of existing data, IVL Report C183, 2016. samhallet/miljoarbete-i-sverige/regeringsuppdrag/ 2016/mikroplaster/swedish-sources-and-pathways-for- microplastics-to-marine%20environment-ivl-c183.pdf , , , K., Fråne, A., Haikonen, K., ., Olshammar, M., Stadmark, J., Voisin, A. (2016). Swedish sources and pathways for microplastics to the environment. A re- view of existing data. (2018). Personligt meddelande från , handläggare innovation hållbar plastanvändning, Naturvårds- verket, . Material Economics (2018). Ett värdebeständigt svenskt material- system. En rapport om materialanvändning ur ett värdeper- spektiv. publication/ett-vardebestandigt-svenskt-materialsystem (Hämtad ). (2018). Personligt meddelande från , handläggare, , , . McKinnon, D, Bakas, I., Herczeg, M., Blikra , , , N., , L., , C., , C. K., Milios, L., , H., , M. (2018). Plastic barriers to better resource utilisation. Megeus V., , ., ., . (2015), Hand hygiene and aseptic techniques during routine anesthetic care – observations in the operating room, Antimicrobial Resistance and Infection Control 2015 4:5. Miljö- och (2017a). Uppdrag om nedskräp- ning. M2017/01438/Ke. /upload/miljoarbete-i-samhallet/- miljoarbete-i-sverige/regeringsuppdrag/2017/ Regeringsuppdrag-plast.pdf (Hämtad ). Miljö- och (2017b). Regleringsbrev för budget- avseende . Regeringsbeslut . /statsliggaren/regleringsbrev/?RBID=18697 (Hämtad ). Miljö- och (2018). Uppdrag till Naturvårds- verket om vissa frågor kopplade till producentansvaren för för- packningar och returpapper. Regeringsbeslut , M2018/02231/Ke. /4a55ca/contentassets/3d864992057747a292 1c1a9ea6f46b6d/uppdrag-till-naturvardsverket-om-vissa-fragor- kopplade-till-producentansvaren-for-forpackningar-och- returpapper-dnr-m201802231ke (Hämtad ). Mülhaupt, R. (2012). and : Dreams and Reality. Chemistry and Physics. vol 212 (2), ss. 159–174. (2017). Mikroplaster – Redovisning av regerings- uppdrag om källor till mikroplaster och förslag på åtgärder för minskade utsläpp i . Rapport från ett regeringsuppdrag. Rapport 6772, . (2017). Mikroplaster, Redovisning av regerings- uppdrag om källor till mikroplaster och förslag på åtgärder för minskade utsläpp i . Rapport 6772, . (2018). Rapport 6839, 2018. (2018). /Stod-i- miljoarbetet/For-forskare-och-granskare/ Miljoforskningsanslaget/Stangda-utlysningar/Utlysning-av- forskningsmedel-for-Mikroplaster/. (2018). Personligt meddelande från , Process- ledare avfallsförebyggande, vid upprepade till- fällen –. (2018). Personligt meddelande från , Ord- förande, (). (2017). Nordic programme to reduce the environmental impact of plastic. (2017). Nordiskt program för att minska plastens miljöpåverkan. DO1: 10.6027/ANP2017-752. (2018). Blocks and Polymers – Global Capacities and Trends 2017-2022. Tillgänglig: www.bio- based.eu/reports (Hämtad ). (2018a), Improving Markets for : Trends, and Policy Responses, , . (2018b). on Environment: Plastics in a Cir- cular Economy – Design of from a Chemicals Perspective. Working Party on Resource Pro- ductivity and of and the Working Party on Chemicals, Pesticides and Bio- technology. ENV/EPOC/WPRPW/JM (2018)1. Oxfall (2018). Personligt meddelande från , Swerea IVF (numer ), ansvarig för utmaningen Hållbar materialför- sörjning, RE:Source, . (2018). Personligt meddelande från , sakkunnig Miljö, Sjö- och luftfart, Transportstyrelsen, . (2018). Personligt meddelande från , ansvarig för samhällsrelationer, , vid upprepade tillfällen –. (2018). Kommentarer från inkomna i samband med utredningens workshop Ökad och säker material- återvinning . Perzon (2018). Personligt meddelande från , PhD, Se- nior Scientist, , . Philosophical transactions of the N 364: 2115-2126. Pilz, H., , B., Fehringer, R. (2010). The impact of plastics on life cycle energy consumption and greenhouse gas emissions in Europe. Tillgänglig: 86/september-2010-the-impact-of-plastic.pdf (Hämtad ). Plastics Europe (2014). Eco-profiles and Declarations of Plastics Manufactures, Low- density Polyethylene (LDPE). Plastics Europe (2017). Plastics-the Facts 2017, An analysis of Eu- ropean plastics production, demand and waste data. Tillgänglig: 27/Plastics_the_facts_2017_FINAL_for_website.pdf (Hämtad ). Plastics Recyclers Europe (2014). Biodegradable plastic bags are a myth PRESS RELEASE 20/02/2014. PlasticsEurope (2017). Plastics – the Facts 2017. An analysis of Eu- ropean plastics production, demand and waste data. PlasticsEurope 2017, Plastics the facts 2017. 80/Plastics_the_facts_2017_FINAL_for_website_one_page.pdf. Plastindustrien (2018). plastleksikon/monomer/. Pohjakallio och Saarnilehto (2018). Personligt meddelande från , och , , samarbetsgruppen för färdplan för plast, , vid upprepade tillfällen –. Poortinga, W. (2017). Results of a field experiments to reduce coffee cup waste. Summary report to Bewley’s . : , . Raschka, A., Carus, M., Piotrowiski, S. (2013). Renewable Raw ma- terials and Feedstock for Bioplastics. I Kabasci, S., , C. : Materials and Applications. and Sons: Kap 13. Reddy, M.M., Vivekanandhan, S., Misra, M., Bhatia, S., Mohanty, A.K. (2013). Biobased plastics and bionanocomposites: Current Status and future opportunities. Progress in Polymer Science, vol. 38 (10–11), ss. 1653–1689. , T., Smuk, L., , , , K (2018). Återvinning av polymerer. Hur stor är den teknisk-ekologiska potentialen av bio- massa (skog, jordbruk, akvatiska system). Presentation av , , Från fossilt till biomassa – så ska det gå till. Røyne, F., , J. (2016). The importance of including service life in climate impact comparison of bioplastics and fossil-based plas- tics. Ingår i avhandling the relevance of uncertainty in the life cycle assessment of products. Røyne, F., , E., , J. (2015). Life Cycle Assessment of based raw materials for the chemical in- dustry cluster. SP Report 2015:30. , L., Haufe, J., Patel, M.K. (2009b). Product overview and market projection of emerging bio-based plastics PRO-BIP 2009. , L., Worrell, E., Patel, M. (2009a). Present and future develop- ment in plastics from biomass. Biofuels, Bioproducts and Biore- fining. vol 4, ss. 25–40. SIS (2018). Kommentarer från SIS inkomkomna i sam- band med utredningens workshop Fossilfria material . Skogsindustrierna (2018). Kommentarer från Skogsindustrierna in- komkomna i samband med utredningens workshop Fossilfria material . Betänkande från Utredningen cirkulär ekonomi. Från värdekedja till värdecykel – så får en mer cirkulär ekonomi, Miljö- och . /49550d/contentassets/e9365a9801944aa2adc e6ed3a85f0f38/fran-vardekejda-till-vardecykel-2017_22.pdf (Hämtad ). Betänkande av Utredningen om av farliga ämnen i kemiska produkter och varor. Substitution i Centrum – stärkt konkurrenskraft med kem- ikaliesmarta lösningar, Miljö- och . /49ff80/contentassets/5705e6d4db644630b3 735c33d4e99813/sou-2017_32_webb.pdf (Hämtad ). Spierling, S., Knüpffer, E., Behnsen, H., Mudersbach, M., Krieg, H., Springer, S., , , , C., Endres, H-J (2018). plastics – A review of environmental, social and eco- nomic impact assessments. 185 (2018) 476e491. Stååt, M. (2018). Räkneexempel för fossil vs bio-PE från affärsutvecklare, Novoplast och Swerea IVF (numer ). Inkommit till utredningen . Stenmarck, Å., Belleza, E., Fråne, A., , C., Sanctuary, M., , E., Welling, S. (2018). Ökad plaståtervinning – potentialför utvalda produktgrupper. Stenmarck, Å., , M., , A., , . (2014). Styrmedel för ökad materialåtervinning En kartläggning. Rapport 2196. 43174629613/B2196.pdf. Stenmarck, Å., , M., , A., , . (2014). Styrmedel för ökad materialåtervinning. Rap- port B 2196. . 43174629613/B2196.pdf (Hämtad ). Sternbeck, J., , A-M., , Å., Österås, A-H. (2016). Särskilt farliga ämnen, avfall och materialåtervinning. stad (2017). Minskad energiåtervinning av fossil plast – Klimatstrategi 2040. Tillgänglig: miljoarbete/Minskad-anvandning-av-fossil-plast/ (Hämtad ). (2017). Minskad energiåtervinning av fossil plast. Stoltz (2018). Personligt meddelande från Per Stoltz, resurs och av- fallsansvarig, , vid upprepade tillfällen – . Storz, H., Vorlop, K.D. (2013). plastics: status, challenges and trends. Appl Agric Forestry Res. vol 4 (63), ss. 321–332. (2017) Tillsammans mot 2030, Handelns hållbar- hetsarbete intensifieras. 2017 Svensk Handels Hållbarhetsunder- sökning. /globalassets/dokument/aktuellt- och-opinion/rapporter-och-foldrar/hallbar-handel/ hallbarhetsundersokning-2017.pdf (Hämtad ). Teuten, L. E., Jovita M., S, . U., K, ., B, , J, , B, ., R, ., T, , G, , Y, , O, , W, , M, , V, Touch Seang, T, Maricar, P, Ruchaya, B, ., Z, Kongsap, A, Yuko, O, , H, , I, Kaoruko, M, , H, , I, Mahua, S. & Hideshige, T., (2009). Transport and Release of Chemicals from Plastics to the Environment and to Wildlife, Philosophical Transactions: Biological Sciences, 1526, p. 2027, JSTOR Journals, EBSCOhost. (2018). and database for Life Cycle 1992–2018 version 8. Thunborg (2018). Personligt meddelande från , hållbarhetschef, , . A., Schifano J. N., ., Rudisill C., Mulvihill M. (2015). Advancing Safer Alternatives Through Functional Sub- stitution. Technol., 2015, 49 (2), pp 742–749. Tillväxtanalys (2018). Förbud och dess effekter på teknisk utveck- Internationella erfarenheter av plastförbud. Trucost and (2016). Plastics and Sus- tainability: A Valuation of Environmental Benefits, Costs and Opportunities for Continuous Improvement. Tillgänglig: Sustainability.pdf (Hämtad ). UN Environment (2018). The state of plastics. (2016). plastic debris and microplastics – Global les- sons and research to inspire action and guide policy change. United nations environmental programme, . (2018). SINGLE-USE PLASTICS: A Roadmap for Sustainability. DTI/2179/JP. /singleUsePlastic_sustainability.pdf?sequence=1&isAllowed=y (Hämtad ). (2017). Trendens – Utvecklingen på upphandlingsområdet nr 2. /globalassets/publikationer/ trendens_2_2017_1dec_webb.pdf (Hämtad ). kommun (2018). Miljö- och klimatprogram 2014–2023. Revi- derat enligt beslut i kommunfullmäktige – skärpta långsiktiga klimatmål. Utökat enligt beslut i kommun- fullmäktige – tillagt klimatanpassning och två nya etappmål nummer nio och tio. (2013). Fakta om olja. varmeproduktion/olja/. (2018). Kommentarer från inkomkomna 2018- 08-22 i samband med möte och i samband med utred- ningens workshop Fossilfria material . , J., Stenmarck, Å., Fråne, A., Romson, Å., . (2018). Hur når vi en fossilfri avfallsförbränning? – En scenario- analys. På uppdrag av Avfall . (2018). Personligt meddelande från , chef för enheten Hållbarhet och intressentutveckling, Systembolaget, . , O., Crank, M., Patel, M., , , , J., Husing, B., Angerer, G. (2005). Techno-economic Feasibility of of Polymers in Europe. Euro- pean Commission (Technical Report EN). , and (2016). Economy — Rethinking the future of plastics (2016, ). , and , Economy (2016). Rethinking the future of plastics. WTO (2017). to Trade Original, Notification G/TBT/N/CHN/1233, . N1233-Waste-and-scrap-of-plastics.pdf (Hämtad ). Yarahmadi (2018). Personligt meddelande från docent , forskare inom polymerteknologi och forskningschef på sektionen Hållbara försörjningssystem och plastprodukter, , . Minskade negativa miljöeffekter från plast En särskild utredare ska se över möjligheterna att minska de negativa miljöeffekterna från plast. Syftet med utredningen är att öka kun- skapen om och på en vetenskaplig grund identifiera de miljöproblem som uppstår på grund av produktion och användning av plast, plastens tillsatser och de konsekvenser som uppstår i avfallshante- ring och materialåtervinning, samt de miljöproblem som orsakas av ökande mängder plastavfall och mikroplast som hamnar i hav och sjöar. Utredaren ska föreslå kostnadseffektiva åtgärder som syftar till att minska de negativa miljöeffekterna från plast som giftfria och resurseffektiva kretslopp skapas som en viktig del av en cirkulär och biobaserad ekonomi. Även regeringens ambition att ska bli ett fossilfritt välfärdsland ska beaktas i utformandet av förslagen. •se över möjligheterna att minska de negativa miljöeffekterna av plast, •öka kunskapen om och på vetenskaplig grund identifiera de miljö- problem som uppstår till följd av valet av råvara vid tillverkning av plast, användning av plast och de konsekvenser som uppstår i avfallshantering och materialåtervinning, samt de miljöproblem som orsakas av ökande mängder plast och mikroplast i hav och sjöar, •utifrån detta föreslå kostnadseffektiva åtgärder som syftar till att minska de negativa miljöeffekterna från plast, •beakta arbete med en strategi för en giftfri miljö liksom regeringens etappmål om giftfria och resurseffektiva kretslopp (prop. 2013/14:39), och •följa och beakta arbete med en plaststrategi och utforma förslagen så att de är förenliga med den. Dessutom ska utredaren beakta och hämta information samt analysera ini- tiativ som relaterar till att minska de negativa effekterna från plast både från länder inom och utanför EU. Uppdraget ska slutredovisas . Plast är ett mycket användbart material och är en förutsättning för såväl vissa varor som aktiviteter. Plasten finns i allt från kläder till bilar. Plast kan bidra till ett hållbart samhälle genom att man sparar energi på grund av dess låga vikt, och genom plastförpack- ningar skyddas mat och andra värdefulla varor. är det dock uppenbart att användningen av plast också skapar allvarliga miljö- effekter. Negativa miljöeffekter på grund av plast baserad på fossil råvara, vissa plasters innehåll av miljöoch hälsofarliga tillsatsämnen samt plastavfallets starka koppling till marin nedskräpning har under se- nare tid lyfts fram, särskilt regionalt och globalt. Initiativ tas nu av länder, FN-organisationer, , näringsliv och ide- ella organisationer. För att minska mängden plast i hav och sjöar krävs ett flertal åtgärder och för att identifiera nödvändiga åtgärder krävs mer kunskap. EU har i en färdplan som publicerades tagit initiativ till en plaststrategi. Strategin har tre huvudsyften. Plastpro- duktionens beroende av fossil råvara ska brytas, återanvändningen och återvinningen av plast ska öka samt mängden plast som hamnar i miljön ska minska. I färdplanen nämns även bristen på regelverk för nedbrytbar plast och att det inom strategin behöver utarbetas EU- harmoniserade standarder vad avser nedbrytbarhet under olika för- hållanden, t.ex. hemkompostering. Globalt sett hamnar 5–plastavfall i havet . De landbaserade källorna är dominerande även om de från fartyg och fiskeverksamhet också är betydande. Plastföroreningarna är ett väx- ande globalt miljö- och hälsoproblem. Nedskräpning i form av plast utgör ett av de största hoten mot den biologiska mångfalden i havet. Större plastpartiklar orsakar skador på däggdjur och fåglar. Plast från plastbärkassar och annat skräp bryts ned i små mikropartiklar, så kallade mikroplaster. Par- tiklarna äts upp av fiskar och andra djur och kan på så sätt komma in i livsmedelskedjan. Vidare kan mikropartiklar bidra till ökad expo- nering för farliga kemikalier genom att dessa binds till partiklarna. Plast används ofta i förpackningsmaterial, bl.a. till följd av pris- nivån och låg vikt. Dessutom används plast ofta i produkter med mycket kort användningstid. Dessa produkter och förpackningar är oftast inte utformade för återanvändning och kan vara svåra att sortera ut, materialåtervinna och få avsättning för som återvunnet material. Detta leder till ett linjärt mönster av att producera–använda– slänga–förbränna stora mängder plast. Detta mönster är en bety- dande förklaring till den omfattande nedskräpningen i världshaven och ligger inte i linje med regeringens ambition om en cirkulär och biobaserad ekonomi. Vissa plaster innehåller ämnen som kan vara hormonstörande, cancerframkallande, reproduktionsstörande eller framkalla andra toxiska reaktioner. Tillsatserna används t.ex. som utfyllnader, förstärkningar, mjukgörare, färgämnen, stabilisatorer, processhjälpmedel, flamskyddsmedel, peroxider och antistatmedel. Dessa tillsatser kan skapa problem i materialåtervinningsprocessen men även sprida sig i miljön. Hanteringen av plast är en fråga som knyter an till utvecklingen av bioekonomin och till strävan att bli ett av världens första fossilfria välfärdsländer. Frågan har därför betydelse för förmåga att nå de klimatpolitiska målen. Den berör därför också initiativet Fossilfritt som syftar till att mobilisera alla rele- vanta aktörer, främst näringslivet och kommunerna, för att vidta konkreta åtgärder. Produktionen och konsumtionen av plast ökar. Plastkonsum- tionen inom EU har ökat från plast per person till plast per person . För att skapa en hållbar använd- ning och hantering av plast i en cirkulär och biobaserad ekonomi behövs därför en utredning av vilka miljöeffekter plasten ger samt hur de kan minskas. En särskild utredare ska se över möjligheterna att minska de negativa miljöeffekterna av plast. Utredaren ska öka kunskapen om och på en vetenskaplig grund identifiera de miljöproblem som uppstår till följd av valet av råvara vid tillverkning av plast, användningen av plast (inkl. plastens tillsatser) och de konsekvenser som uppstår i avfalls- hantering och materialåtervinning, samt de miljöproblem som or- sakas av ökande mängder plast och mikroplast i hav och sjöar. Utredaren ska utifrån detta föreslå kostnadseffektiva åtgärder som syftar till att minska de negativa miljöeffekterna från plast. Frågan om att ska bli ett fossilfritt välfärdsland ska beaktas i utformandet av förslagen. Utredaren ska även beakta EU-kommis- sionens arbete med en strategi för en giftfri miljö liksom regeringens etappmål om giftfria och resurseffektiva kretslopp (prop. 2013/14:39). Utredaren ska även följa och beakta arbete med en plaststrategi och utforma förslagen så att de är förenliga med den. Dessutom ska utredaren beakta och hämta information samt ana- lysera initiativ som relaterar till att minska de negativa effekterna från plast både från länder inom och utanför EU. Vilka negativa miljöeffekter har plast på miljön? Den ökade konsumtionen av plast medför behov av att göra en fördjupad analys av de miljöproblem som uppstår till följd av råvaru- val vid tillverkning av plast, plastens tillsatser och de konsekvenser som uppstår från plasterna i avfallshantering och materialåter- , samt de miljöproblem som orsakas av ökande mängder plastavfall och mikroplast i hav och sjöar. Vissa plastprodukter är särskilt förekommande i nedskräpningssammanhang och riskerar att ställa till skada för vattenlevande organismer och djur. •analysera de miljöeffekter olika slag av plaster kan ha under sin livscykel, inklusive de miljöproblem som uppstår till följd av valet av råvara vid tillverkning av plast, användning av plast och de kon- sekvenser som uppstår i avfallshantering och materialåtervinning, samt de miljöproblem som orsakas av ökande mängder plast och mikroplast i hav och sjöar, och •se över möjligheterna att minska de negativa miljöeffekterna av plast. Hur kan återanvändning och materialåtervinning av plast öka? Återanvändningen och materialåtervinningen av plast är relativt låg jämfört med andra material. samlades enbart av den plast som genererades inom EU in för materialåtervinning. Sam- tidigt är deponering och energiåtervinning de dominerande metod- erna för hantering av avfallet. I finns ett förbud mot att deponera utsorterat brännbart och organiskt avfall. Trots standardi- serad märkning som indikerar polymerinnehållet i plast kvarstår flera svårigheter med att sortera ut och materialåtervinna plast. Det handlar om kvalitetsbrister, osäkerheter kring tillsatskemikalier, tekniska svårigheter och att den jungfruliga råvaran ger upphov till negativa externa effekter på miljön som inte helt och hållet åter- speglas i priset, vilket gör att jungfrulig råvara prissätts för lågt i förhållande till återvinningsbart material. I energiåtervinns stora mängder plast av dessa och andra skäl, vilket inte är förenligt med regeringens strävan att ska bli ett av världens första fossilfria välfärdsländer. För att uppnå en cirkulär ekonomi bör de produkter som sätts på marknaden i så hög utsträckning som möjligt kunna återanvändas eller sorteras ut och materialåtervinnas. Det återvunna materialet bör då hålla likvärdig kvalitet och samma krav på begränsning av innehåll av farliga ämnen som det som tillverkats av jungfruligt material. Materialströmmarna bör hållas giftfria för att undvika att farliga kemikalier cirkuleras. •identifiera vilka plaster som är särskilt svåra att hantera i avfalls- ledet, vad gäller materialegenskaper, materialåtervinningsbarhet, kvalitet och innehåll av farliga ämnen, •redogöra för om det finns plaster, kombinationer av plaster eller plaster och andra material eller ämnen som inte är möjliga eller lämpliga att materialåtervinna samt föreslå och analysera poten- tiella åtgärder för att öka möjligheterna till materialåtervinning i dessa fall, •analysera och ge förslag på hur man i ökad grad kan uppnå en likvärdig kvalitet mellan återvunnen plast och jungfrulig plast- råvara, och •utreda behovet av alternativa metoder och tekniker till de som är tillgängliga för återanvändning och materialåtervinning av plast baserad både på fossil och biobaserad råvara och redovisa möjligheter och svårigheter med dessa. Vilka miljöeffekter har biobaserade och nedbrytbara plaster? Den konventionella plasten tillverkas av fossil råvara. Det har blivit vanligare, även om andelen är liten, att gå över till så kallad biobaserad plast. Den biobaserade plasten utgör mindre än en procent av den globala marknaden och framställs huvudsakligen av stärkelse från majs, ris, rörsocker eller potatis. Begreppet ”biobaserad” har definierats av Europeiska standardise- ringskommittén (). Begreppet avser plastens ursprung och inte hur den kan hanteras när den är uttjänt. Regeringen har slagit fast att ska ställa om från en linjär till en cirkulär och biobaserad ekonomi. Begreppet biologiskt nedbrytbar plast definieras enligt standard EN 13432 och innebär att plasten är biologiskt nedbrytbar till och enbart till fragment under industriella förhållanden.