sou · H6B359 · 2018-06-29 00:00:00 — Hög/låg värden bedöms typiskt på . Analysen har genomförts med programvaran Anslag 4.0 som utvecklats av NTNU för i . Varje gruvverksamhet (som framgår av tabell 4.1) utgör ett kalkylobjekt. Dessa har i sin tur delats upp i underposterna: 1.Yta för upplag för miljögråberg. 2.Yta för upplag för övrigt gråberg5. 3.Yta för sandmagasin. 4.Övriga kostnader för den övriga efterbehandlingen (ett belopp som har beräknats som en residual då efterbehandlingskostnader för de ovanstående posterna dras bort från de sammanlagda kostnaderna enligt verksamhetsutövarens beräkningar). 4Detta är en väl etablerad och dokumenterad metod. Se exempelvis Drevland, Austeng och Torp (2005). 5Terminologin kommer från Ramböll och Ecoloop (2018). Övrigt gråberg är potentiellt syrabildande gråberg. Det aktuella ytorna för posterna 1–3 anges i kvadratmeter och framgår av tabell 4.1 i kapitel 4. För posterna 1–3 har kostnaderna för efterbehandling beräknats som ytan multiplicerat med en enhetskostnad (kronor/kvadratmeter) för täckning. Ytorna har i analysen inte ansetts vara osäkra (det har inte funnits något underlag för att göra en sådan bedömning). Enhetskostnaderna för täckning har däremot betraktats som osäkra och utgör således den osäkerhet som finns i kalkylobjekten. Dessa osäkerhetsfaktorer ska fånga upp den osäkerhet som finns i enhetskostnaderna, givet att den planerade metoden fungerar, vilket i hög grad är beroende på om det finns tillräckligt med morän av tillräckligt god kvalitet. Här utgör mest-troligt värdena de enhetskostnader som verksamhetsutövarna har använt i sina efterbehandlingsplaner och som redovisas i tabell 4.2 i kapitel 4. För Gruvverksamheten i Aitik har dock de enhetskostnader som har uppgett vid huvudförhandlingen i den nu aktuella miljöprövningen. – och miljödomstolen vid har i en deldom6 fastställt att ska ställa en säkerhet på Beräkningen av denna säkerhet bygger på enhetskostnader för kvalificerad täckning av upplagen av övrigt gråberg på /kvadratmeter och /kvadratmeter för täckning av sandmagasinet. Osäkerheterna i enhetskostnaderna (dvs de hög-och lågvärden som används) behandlats på ett schablonmässigt sätt: –För täckning av miljögråberg ansätts högvärdet till av mest-troligt värdet medan lågvärdet ansätts till av mesttroligt värdet. –För täckning av övrigt gråberg ansätts hög- och lågvärden på motsvarande sätt. –För täckning av sandmagasin ansätts högvärdet till av mest-troligt värdet medan lågvärdet har bestämts till av mest-troligt värdet. 6Mål nr M 3093–12, deldom . Domen har i denna del överklagats av 2018- 06-08. –För kostnaderna för den övriga efterbehandlingen (som är en summa) ansätts högvärdet till av mest-troligt värdet medan lågvärdet satts till av mest-troligt värdet. I metodiken introduceras även vad som benämns generella osäkerhetsfaktorer. Med dessa osäkerhetsfaktorer ska analysen försöka fånga upp de osäkerheter som följer av att den planerade metoden inte fungerar. Som diskuterats tidigare är tillgången på och kvaliteten på tillgänglig morän viktigt i detta sammanhang. Här använder analysen åtta osäkerhetsfaktorer. Nedan redogörs för dessa generella osäkerhetsfaktorer. Om mesttroligt värdet är 1 så bedöms grundkalkylen vara rättvisande. I många av osäkerhetsfaktorerna nedan är det inte? Detta är en konsekvens av att grundkalkylerna har bedömts inte ta höjd för de extrakostnader som följer av att verksamheten upphör oordnat och exempelvis ett konkursbo eller staten får genomföra efterbehandlingen. Följande generella osäkerhetsfaktorer används i beräkningen: 1.Underlaget for moräntäckning. Denna osäkerhetsfaktor hanterar ytan på gråbergsupplagen och de sandmagasin som ska ha kvalificerad täckning. Om ytan är ojämn kan det behövas mer arbete eller utfyllnad med andra massor. Mängden tillgänglig morän för kvalificerad täckning. Grundkalkylen bygger på att det finns tillräckligt med tillgänglig morän. Om detta inte stämmer behöver moränen transporteras vilket förorsakar extra kostnader. 3.Kvalitet på moränen för den kvalificerade täckningen av gråbergsupplagen i Aitik. Om bentonit inte behöver inblandas skulle kostanden för denna efterbehandling kunna halveras. Högalternativet bygger på att mer bentonit måste blandas in. kalkyl har inte använts på sandmagasinet i Aitik eftersom täckning planeras genomföras på ett annat sätt. 4.Kvalitet på moränen för den kvalificerade täckningen av de övriga gråbergsupplagen och sandmagasinen (med undantag för verk- samheten i där samma metod som i Aitik planeras). 5.Uttag och sortering av morän. Om moränen behöver tas ut med andra metoder än vad som ingår i grundkalkylen ökar kostnaderna. Sortering förutses kunna göras under lastning för den moräns som inte ska vara i tätskiktet. Generell osäkerhet i grundkalkylens bedömningar. Upphandling och projektledning. Det är långtifrån säkert att den ordinarie personalen kan genomföra upphandlingar och projekt- 8.Marknadsläge och entreprenörens inställning till risk. Om entreprenören ser risker i de arbeten som ska utföras kan denne behöva ta höjd för detta genom att lägga på en riskpremie. KorrelationerKalkylobjekten för gruvverksamheter med liknade gråbergsupplag och sandmagasin anser vara fullt korrelerade.ResultatAnalysen ger följande resultat:– Förväntade kostnader: 5, – Standardavvikelse: – Relativ standardavvikelse: .– Den 75 percentilen: 6,3 miljarder kronor.Resultat redovisas i en s-kurva (diagram 3).Rambölls och Ecoloops beräkning av referenskostnaderna, under antagandet att moränen för kvalificerad täckning behöver förbättras bentonit (/kvadratmeter) och att ett påslag220Belopp (mkr) Sannolikhet (%)Hög 4 000 30Mest trolig 2 000 14En så kallad händelse ingår även i denna osäkerhetsanalys. Denna händelse ska fånga upp den osäkerhet som härrör till byte av efterbehandlingsmetod.Vid efterbehandling av gruvan i valdes en lösning som skiljer sig markant från täckningsalternativen som föreslagits för de övriga objekten. Konstruktionslösningen som valdes var mer komplicerad än den av gruvbolagen traditionellt föreslagna kvalificerade lösningen. Metodvalet i detta fall var kostnadsdrivande och enhetspriset för sluttäckning har beräknats till /kvadratmeter.I den använda programvaran hanteras händelser med att ett belopp påverkar kalkylen med en viss sannolikhet. Om händelsen inträffar läggs detta belopp på totalen.Låg-1 000 0HändelserSOU 2018:59 på görs för bl.a. efterkontroll, indikerar referenskostnader på ca . För att få en uppfattning om vilka som är de största bidragsgivarna till projektets osäkerhet redovisas en osäkerhetsprofil i figur 4. Figur 3 Resultatet av osäkerhetsanalysen. Källa: NTNU (2018). Figur 4 Osäkerhetsprofil, de 10 största bidragsgivaren till projektets osäkerhet. X2 Byte av… U4 Kvalitet på morän vi… B1.2.1.2 Aitik, Övrigt gråberg B1.2.1.3 Aitik, Sandmagasin U8 Upphandling och… U3 Kvalitet på morän vi… U9 Allmän osäkerhet i… U2 Tillgänglighet till morän… Anmärkning: Procentsatsen anger hur stor del av projektets osäkerhet (standardavvikelse) som skulle försvinna om en post inte skulle haft någon osäkerhet alls. Källa: NTNU (2018). Ramböll och Ecoloop (2018), Analys av kostnader för efterbehandling av gruvor i . , , og (2015), Usikkerhetsanalyse - Modellering, estimering og beregning, Concept rapport nr. NTNU (2018), Osäkerhetsanalys för efterbehandlingskostnader för gruvverksamheter i . 1.Ett reklamlandskap i förändring –konsumentskydd och tillsyn i en digitaliserad värld. för blåljusverksamhet och andra samhällsnyttiga funktioner. 5.Vissa processuella frågor på socialförsäkringsområdet. 6.Grovt upphovsrättsbrott och grovt varumärkesbrott. 7.Försvarsmaktens långsiktiga materielbehov. 8.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2018. Beslut under osäkerhet. 9.Ökad trygghet för studerande som blir sjuka. 10.Myndighetsgemensam indelning – samverkan på regional nivå. Myndighetsgemensam indelning – författningsändringar till följd av ny landstingsbeteckning. –för unga som varken arbetar eller studerar. 12.Uppdrag: Samverkan 2018. Många utmaningar återstår. 13.Finansiering av infrastruktur med skatt eller avgift? 14.Bidragsbrott och underrättelseskyldighet vid felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen – en utvärdering. 15.Mindre aktörer i energilandskapet –genomgång av nuläget. 16.Vägen till självkörande fordon – introduktion. Del 1 + 2. icentrum – ett ramverk för lärares och rektorers professionella utveckling. 18.Statens stöd till trossamfund i ett mångreligiöst . 19.Forska tillsammans – samverkan för lärande och förbättring. 22.Ett ordnat mottagande – gemensamt ansvar för snabb etablering eller återvändande. 23.Konstnär – oavsett villkor? 24.Tid för utveckling. 25.Juridik som stöd för förvaltningens digitalisering. 26.Några frågor i skyddslagstiftningen. 27.Ekonomiska sanktioner mot terrorism. –för snabba, säkra och effektiva hjälpinsatser. 29.Validering i högskolan – för tillgodoräknande och livslångt lärande. 30.Förenklat förfarande vid vissa beslut om hemlig avlyssning. 31.En lag om operativt militärt stöd mellan och . 32.Ju förr desto bättre – vägar till en förebyggande socialtjänst. 34.Vägar till hållbara vattentjänster. 35.Ett gemensamt bostadsförsörjningsansvar. 36.Rätt att forska. Långsiktig reglering av forskningsdatabaser. 37.Att bryta ett våldsamt beteende för män som utsätter närstående för våld. 38.Styra och leda med tillit. Forskning och praktik. 39.God och nära vård. –för elever och barn i en bättre skola. 42.Tryggad tillgång till kontanter. –mer service på fler platser. 44.Möjligt, tillåtet och tillgängligt –förslag till enklare och flexiblare upphandlingsregler och vissa regler om överprövningsmål. 45.Behandling av personuppgifter vid Myndigheten för arbetsmiljökunskap. 46.En utvecklad översiktsplanering. Del 1: Att underlätta efterföljande planering. Del 2: reglering av upplåtelseformen. 47.Med tillit växer handlingsutrymmet. –tillitsbaserad styrning och ledning av välfärdssektorn. 48.En lärande tillsyn. Statlig granskning som bidrar till verksamhetsutveckling i vård, skola och omsorg. –några särskilt utpekade frågor. 50.Ett oberoende public service för alla –nya möjligheter och ökat ansvar. 51.Resurseffektiv användning av byggmaterial. 52.Behandling av personuppgifter vid Myndigheten för vård- och omsorgsanalys. 53.Översyn av maskinell dos, extempore, prövningsläkemedel m.m. S. 55.Styrning och vårdkonsumtion ur ett jämlikhetsperspektiv. Kartläggning av socioekonomiska skillnader i vårdutnyttjande och utgångspunkter för bättre styrning. 56.Bättre kommunikation för fler investeringar. 57.Barns och ungas läsning –ett ansvar för hela samhället. –moderniserad lagstiftning för ökad samordning. 59.Statens gruvliga risker. Uppdrag: Samverkan 2018. Många utmaningar återstår. [12] Flexibel rehabilitering. Ett ordnat mottagande – gemensamt ansvar för snabb etablering eller återvändande. Tid för utveckling. [24] Vissa fredspliktsfrågor. Behandling av personuppgifter vid Myndigheten för arbetsmiljökunskap. Ett reklamlandskap i förändring –konsumentskydd och tillsyn i en digitaliserad värld. Myndighetsgemensam indelning – samverkan på regional nivå. Myndighetsgemensam indelning – författningsändringar till följd av ny landstingsbeteckning. Finansiering av infrastruktur med skatt eller avgift? Bidragsbrott och underrättelseskyldighet vid felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen – en utvärdering. Juridik som stöd för förvaltningens digitalisering. Styra och leda med tillit. Forskning och praktik. Tryggad tillgång till kontanter. – mer service på fler platser. [43] Möjligt, tillåtet och tillgängligt –förslag till enklare och flexiblare upphandlingsregler och vissa regler om överprövningsmål. Med tillit växer handlingsutrymmet. –tillitsbaserad styrning och ledning av välfärdssektorn. En lärande tillsyn. Statlig granskning som bidrar till verksamhetsutveckling i vård, skola och omsorg. – några särskilt utpekade frågor. Försvarsmaktens långsiktiga materielbehov. Några frågor i skyddslagstiftningen. En lag om operativt militärt stöd mellan och . för blåljusverksamhet och andra samhällsnyttiga funktioner. Grovt upphovsrättsbrott och grovt varumärkesbrott. –för snabba, säkra och effektiva hjälpinsatser. Förenklat förfarande vid vissa beslut om hemlig avlyssning. Aggressionsbrottet och ändringar i Romstadgan. Statens stöd till trossamfund i ett mångreligiöst . Konstnär – oavsett villkor? [23] Ett oberoende public service för alla –nya möjligheter och ökat ansvar. Barns och ungas läsning – ett ansvar för hela samhället. Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2018. Beslut under osäkerhet. Mindre aktörer i energilandskapet –genomgång av nuläget. [15] Vägar till hållbara vattentjänster. [34] Statens gruvliga risker. Vägen till självkörande fordon – introduktion. Del 1 + 2. Ett gemensamt bostadsförsörjningsansvar. En utvecklad översiktsplanering. Del 1: Att underlätta efterföljande Del 2: reglering av upplåtelseformen. Resurseffektiv användning av byggmaterial. –moderniserad lagstiftning för ökad samordning. Vissa processuella frågor på socialförsäkringsområdet. Ju förr desto bättre – vägar till en förebyggande socialtjänst. [32] Att bryta ett våldsamt beteende –återfallsförebyggande insatser för män som utsätter närstående för våld. God och nära vård. Behandling av personuppgifter vid Myndigheten för vård- och omsorgsanalys. Översyn av maskinell dos, extempore, prövningsläkemedel m.m. [53] Styrning och vårdkonsumtion ur ett jämlikhetsperspektiv. Kartläggning av socioekonomiska skillnader i vårdutnyttjande och utgångspunkter för bättre styrning. Ökad trygghet för studerande som blir sjuka. –för unga som varken arbetar eller studerar. i centrum – ett ramverk för lärares och rektorers professionella utveckling. Forska tillsammans – samverkan för lärande och förbättring. Validering i högskolan – för tillgodoräknande och livslångt lärande. Rätt att forska. Långsiktig reglering av forskningsdatabaser. –för elever och barn i en bättre skola. Ekonomiska sanktioner mot terrorism. Bättre kommunikation för fler investeringar.