sou · H6B311 · 2018-02-28 00:00:00 — •tillsammans med aktörerna främja utvecklingen av kvaliteten i insatser för dessa ungdomar. Förslag på fortsatta åtgärder Det är viktigt att ett långsiktigt, samordnat och effektivt stöd till unga som varken arbetar eller studerar kan fortsätta att ges efter det att samordnaren har avslutat sitt uppdrag. •redovisa den kunskap och de erfarenheter som samlats in och analyserats, •lämna förslag till hur ett samordnat stöd för unga som varken arbetar eller studerar fortsättningsvis bör vara utformat för att öka möjligheterna för dessa unga att etablera sig i samhället, och •vid behov lämna författningsförslag. Samordnaren ska analysera och redovisa konsekvenserna av sina för- slag. Om förslagen bedöms leda till kostnadsökningar för staten, kommuner eller landsting ska förslag till finansiering lämnas. Genomförande och redovisning av uppdraget Samordnaren ska utgå från ett ungdomsperspektiv, ett icke-diskri- mineringsperspektiv och ett funktionshindersperspektiv samt inte- grera ett jämställdhetsperspektiv i sitt arbete. Av särskild vikt är även ungas delaktighet och att ungas egna röster och erfarenheter belyses och beaktas. Samordnaren ska inhämta och beakta pågående kunskapsarbete om unga som varken arbetar eller studerar, bland annat uppdrag att genomföra uppföljning av unga utan gym- nasieutbildning (U2014/5385/UC). Samordnaren ska även inhämta kunskap och erfarenheter från relevanta utredningar avseende svårig- heter i skolgången i för ungdomar . Samordnaren ska planera och utföra sitt arbete i nära samarbete med Delegationen för unga till arbete (A 2014:06). Delegationen och samordnaren ska komplettera och förstärka varandras arbete i syfte att underlätta möjligheterna för unga att etablera sig i arbets- och samhällslivet. Samordnaren ska, där så är relevant, gemensamt med Delegationen för unga till arbete bl.a. planera de olika aktivi- teter som genomförs inom ramen för de båda uppdragen och, där det är möjligt, genomföra dessa gemensamt med delegationen. Sam- ordnaren och delegationen ansvarar för att deras kontakter med kom- munerna och övriga aktörer hanteras på lämpligt sätt för att und- vika dubbelarbete från de externa aktörernas sida. Vid genomförandet av uppdraget ska samordnaren föra en dialog med relevanta myndigheter och andra aktörer, t.ex. Arbetsförmed- lingen, , , Försäk- ringskassan, , samordningsförbund, , , Myndigheten för ungdoms- och civilsamhälles- frågor, , , Kronofogde- myndigheten, Svenska , , Kommuner och Landsting, , och – ungdomsorganisationer, liksom med berörda de- partement inom . Samordnaren ska knyta en referensgrupp till sig med representan- ter för olika delar av samhället som myndigheter, kommuner, lands- ting, näringslivet, arbetsmarknadens parter och det civila samhället. Samordnaren ska och i den form som bestäms i dialog med () infor- mera om arbetet. Samordnaren ska lämna en delrapportering av arbe- tet . Uppdraget ska redovisas i sin helhet . Samordnare för unga som varken arbetar eller studerar (U 2015:06) Regeringen beslutade att tillsätta en samordnare för unga som varken arbetar eller studerar (dir. 2015:70). Enligt direktiven ska samordnaren främja förbättrad samverkan mellan myndigheter, kommuner, landsting och organisationer på nationell, regional och lokal nivå kring insatser för unga som varken arbetar eller studerar. Utredaren får nu också i uppdrag att främja kunskaps- och er- farenhetsutbyte mellan kommuner när det gäller aktivitetsansvaret för ungdomar. Utredaren ska dessutom stärka dialogen mellan kom- muner och staten i genomförandet av aktivitetsansvaret. Utredaren ska redovisa erfarenheter och slutsatser av detta arbete och lämna förslag till fortsatta åtgärder från staten för att stödja kommunerna i deras arbete med aktivitetsansvaret i syfte att öka kvaliteten och likvärdigheten i de åtgärder kommunerna erbjuder de unga inom ramen för aktivitetsansvaret. Utredaren ska vid behov lämna för- fattningsförslag. Det ingår inte i utredarens uppdrag att se över om målgruppen för aktivititetsansvaret bör ändras. Utredaren ska och i den form som beslutas i dialog med () löpande informera om arbetet. Uppdraget ska redovisas då samordnarens upp- drag redovisas i sin helhet . Kommunernas aktivitetsansvar för ungdomar Kommunernas uppgifter inom aktivitetsansvaret Kommunerna har ett förtydligat ansvar för att följa upp vad de ungdomar gör som inte går i gymnasieskolan och inte har fullföljt en gymnasieutbildning (29 kap. 9 § skollagen [2010:800]). Kommunernas aktivitetsansvar för ungdomar innebär att kommuner har en skyldighet att hålla sig informerade om och erbjuda individuella åtgärder för unga som inte genomför eller har fullföljt utbildning på nationella program i gymnasieskola eller gym- nasiesärskola eller motsvarande utbildning och som inte fyllt . Åtgärderna ska i första hand syfta till att de unga återupptar en ut- bildning. Kommunerna ska även föra ett register över de ungdomar som omfattas av ansvaret och dokumentera sina insatser på lämpligt sätt (prop. 2013/14:191). Ansvaret avser ungdomar som är folkbok- förda i landet, och därmed ingår inte exempelvis asylsökande ungdo- mar i kommunens aktivitetsansvar. Reformen genomfördes mot bak- grund av ett förslag i delbetänkandet (SOU 2013:13) från Utredningen om unga som varken arbetar eller studerar och är ett förtydligande av det tidigare informationsansvaret för ungdomar. Statens uppgifter i fråga om aktivitetsansvaret ska erbjuda stöd till kommunerna i deras arbete med aktivitetsansvaret (19 § förordningen [2015:1047] med instruktion för ). Stödet ger gäller register och statistik samt dokumentation av kommunernas insatser för ungdo- mar som omfattas av det kommunala aktivitetsansvaret. Myndigheten har bl.a. tagit fram en modell för nationell uppföljning och publice- rade allmänna råd för kommunernas aktivitetsansvar för ungdomar (SKOLFS 2015:62). Med anledning av förtydligandet av aktivitetsansvaret hade enligt regleringsbrev för myndigheten i uppdrag att förbereda och genomföra en kvalitetsgranskning av kommunernas arbete med aktivitetsansvaret. Regeringen inrättade Delegationen för unga till arbete (Dua). Delegationens arbete har resulterat i att 287 kom- muner tecknat överenskommelser med Arbetsförmedlingen om bättre samverkan för att minska ungdomsarbetslösheten. Inom ramen för överenskommelserna har kommunerna och Arbetsförmedlingen ge- mensamt kartlagt också gruppen unga mellan som varken arbetar eller studerar och som omfattas av det kommunala aktivitets- ansvaret. I många kommuner är denna grupp unga även föremål för samverkan mellan kommun och Arbetsförmedling. Kommunernas arbete med aktivitetsansvaret behöver utvecklas I sin rapport från uppdraget att kvalitetsgranska kommunernas arbete med aktivitetsanvaret har noterat ett antal återkommande brister i de granskade kommunernas arbete med akti- vitetsansvaret och mer specifikt med att erbjuda de unga individuellt behovsanpassade insatser (U2015/05831/UF). Enligt rapporten före- kommer det bland annat att kommuner inte har löpande kontakt och inte heller gör individuella bedömningar av de ungas behov. De unga erbjuds inte heller alltid individuellt utformade insatser och det före- kommer att kommunerna inte följer upp och utvärderar om insatserna som erbjuds fungerar väl för individen. Skolinspektionen anser att detta tyder på att arbetet i vissa av kommunerna saknar tillräcklig struktur, vilket bl.a. beror på oklarheter i styrning och i ansvars- och uppgiftsfördelning. Det saknas också en tillräckligt välfungerande samverkan. Inom kommunens egen organisation förekommer brister i samverkan mellan exempelvis arbetsmarknadsenhet, socialförvalt- ning och utbildningsförvaltning. Det brister också i samverkan med externa aktörer som Arbetsförmedlingen och . Skol- inspektionen konstaterar emellertid också att som mycket återstår för ett väl utvecklat aktivitetsansvar finns det kommuner som bedöms ha ett välfungerande arbete. I arbetet med att ta fram en modell för nationell uppföljning kon- staterar bl.a. att flera kommuner upplevt svårigheter med att få arbetet med aktivitetsansvaret att fungera tillfredsställande och att det finns en variation i hur kommunerna definierar målgruppen (U2015/05222/UF). Det är av vikt att alla ungdomar som omfattas av kommunernas aktivitetsansvar får tillgång till ett gott och likvärdigt stöd oavsett var de bor. Regeringens mål är att alla ungdomar ska ges möjlighet att på- börja och fullfölja en gymnasieutbildning. De unga som har störst risk att hamna i en situation där de varken arbetar eller studerar är unga utan gymnasieutbildning, unga med en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga och unga utrikesfödda, särskilt de som anlänt till efter ordinarie tidpunkt för skolstart. Sär- skilt den sistnämnda gruppen har ökat i antal i och med ökad in- vandring. Andelen unga som börjat i svensk skola under grund- skolans senare år eller i gymnasieskolan har ökat . Det har visat sig att det kan vara svårt att uppnå behörighet för att studera på ett nationellt program inom gymnasieskolan för elever som kommer sent in i det svenska skolsystemet. Det kan också vara svårt att fullfölja studier på nationellt program. De som är och som inte har påbörjat eller fullföljt utbildning på nationella program i gymnasieskola eller gymnasiesärskola eller mot- svarande utbildning omfattas av aktivitetsansvaret för ungdomar. Mot denna bakgrund är det av vikt att kommunernas arbete med aktivitetsansvaret fungerar väl. Alla som omfattas av kommunernas aktivitetsansvar för ungdomar ska få tillgång till ett gott och likvärdigt stöd oavsett var de bor. De unga ska erbjudas individuella åtgärder som i första hand ska moti- vera de unga att påbörja eller återuppta studier. Detta är viktigt för att ge alla ungdomar, såväl pojkar som flickor, möjlighet att eta- blera sig i arbets- och samhällslivet och är dessutom angeläget mot bakgrund av de utmaningar ett stort antal ungdomar som anlänt till sent i tonåren medför. Mot den angivna bakgrunden bedöms kommunerna behöva ytter- ligare stöd i sitt arbete med aktivitetsansvaret utöver det stöd Skol- verket erbjuder för att åtgärderna till de unga ska ges med god kvali- tet utifrån individens behov och förutsättningar och vara likvärdiga över landet. En del av stödet kan bestå i att främja kunskaps- och erfarenhetsutbyte mellan kommuner i syfte att öka kvaliteten i insat- serna och ge fler kommuner kunskap om arbetssätt som fungerar och inspiration i sitt arbete med ansvaret. Det behövs också en förstärkt dialog mellan stat och kommun i syfte att utbyta kunskap liksom att tydliggöra de förväntningar som finns på de aktiviteter och insatser som kommunerna genomför inom ramen för aktivitetsansvaret. Ut- redaren ska därför •komplettera stöd till kommunerna i deras arbete med aktivitetsansvaret för ungdomar genom att främja kunskaps- och erfarenhetsutbyte mellan kommuner, •stärka dialogen mellan kommuner och staten i genomförandet av kommunernas aktivitetsansvar för ungdomar, •redovisa erfarenheter och slutsatser av detta arbete och ge för- slag till fortsatta åtgärder från staten för att stödja kommunerna i deras arbete med aktivitetsansvaret i syfte att öka kvaliteten och likvärdigheten i de åtgärder kommunerna erbjuder de unga inom ramen för ansvaret, och •vid behov lämna författningsförslag. I genomförandet av uppdraget ska situationen för de ungdomar som anlänt till eller i gymnasieåldern särskilt uppmärksammas. Det ingår inte i utredarens uppdrag att se över om målgruppen för aktivitetsansvaret bör ändras. Utredaren ska redovisa de ekonomiska och administrativa konsekven- serna för stat, kommuner eller landsting av de förslag som lämnas. I de fall förslagen innebär ökade kostnader ska det anges hur förslagen ska finansieras. I 14 kap. 3 § regeringsformen anges att en inskränkning av den kommunala självstyrelsen inte bör gå utöver vad som är nödvän- digt med hänsyn till ändamålen. Det innebär att en proportionalitets- prövning ska göras under lagstiftningsprocessen. Om något av för- slagen i betänkandet påverkar det kommunala självstyret ska därför, utöver konsekvenser för det kommunala självstyret, också de särskilda avvägningar som lett fram till förslagen särskilt redovisas. Genomförande och redovisning av uppdraget Vid genomförandet av uppdraget ska utredaren föra en dialog med relevanta myndigheter och andra aktörer. Det som anges i direktiven till utredningen (dir. 2015:70) när det gäller genomförandet av uppdraget om att samordnaren ska planera och utföra sitt arbete i nära samarbete med Delegationen för unga till arbete (A 2014:06) gäller även vid genomförandet av uppdraget en- ligt tilläggsdirektiven. Utredaren ska och i den form som beslutas i dialog med () löpande informera om arbetet. Uppdraget ska redovisas då samordnarens uppdrag redovisas i sin helhet . Samordnare för unga som varken arbetar eller studerar (U 2015:06) Utvidgning av uppdraget Regeringen beslutade att tillsätta en utredare som ska fungera som samordnare för unga som varken arbetar eller studerar (dir. 2015:70). Enligt direktiven ska utre- daren främja förbättrad samverkan mellan myndigheter, kommuner, landsting och organisationer på nationell, regional och lokal nivå kring insatser för unga som varken arbetar eller studerar. Utredaren får nu ett mer preciserat uppdrag att lämna förslag till hur ett fortsatt samordnat stöd till de aktörer som arbetar med att stödja unga som varken arbetar eller studerar bör vara utformat, hur det bör bemannas och hur det bör följas upp. Stödet ska integre- ras som en ordinarie verksamhet på en befintlig myndighet. Stödet ska vara långsiktigt och i uppdraget ingår att föreslå hur och som verksamheten ska utvärderas. I uppdraget ingår ock- så att redovisa de kostnadsmässiga konsekvenserna av förslagen utre- daren lämnar. Förslagen ska utformas så att kostnaderna ryms inom de som finns avsatta under anslag 12:3 inom ut- giftsområde 17 Särskilda insatser inom ungdomspolitiken. Utredaren ska vid behov lämna författningsförslag. Redovisningen av denna del av uppdraget tidigareläggs och ska i stället lämnas senast den 13 okto- ber 2017 i en särskild promemoria. Ett mer samordnat stöd för unga som varken arbetar eller studerar Ansvaret ligger på många aktörer och behöver samordnas Arbetet för att stödja unga som varken arbetar eller studerar präglas av bristande samordning och ansvaret ligger på många olika aktörer. Flera tidsbegränsade stödfunktioner som arbetar med sådana unga, t.ex. Samordnaren för unga som varken arbetar eller studerar, Temagruppen för unga i arbetslivet, som finansieras av svenska ESF- rådet (europeiska socialfonden) och Kommuner och Lands- tings (SKL) projekt upphör eller . Stödfunktionerna har bidragit till att öka kunskapen om unga som varken arbetar eller studerar, om arbetssätt och metoder för att möta gruppen och har utvecklat statistiken avseende denna grupp. Stödfunktionerna har också gett konkret stöd till kommuner- nas arbete med denna grupp unga. Behov av fortsatt stöd lyfts fram både i det delbetänkande som Samordnaren för unga som varken arbetar eller studerar har lämnat (SOU 2017:09) och i Statens skolverks årsredovisning . I svar på den enkät om det kommunala aktivitetsansvaret som Sam- ordnaren för unga som varken arbetar eller studerar och SKL genom- förde 2016 efterfrågar många kommuner stöd från nationella myndig- heter i form av hjälp med erfarenhetsutbyte mellan kommuner och kompetensutveckling för att bättre kunna stödja olika delar av ung- domsgruppen. Kommunerna uttrycker även behov av löpande stöd i form av vägledning och råd för att genomföra nya insatser och åtgär- der samt stöd med uppföljning av individers resultat. Två tredjedelar av de kommuner som svarat på enkäten ser också behov av att bedriva uppsökande arbete även mot unga i åldern 20–. Ett stöd som integreras i en befintlig myndighet För att främja att unga som varken arbetar eller studerar erbjuds likvärdigt stöd i hela landet och att fler unga kvinnor och unga män ska kunna etablera sig behövs ett fortsatt och utvecklat stöd till de aktörer som möter dessa unga. Det behövs en funktion som till- varatar det arbete som har genomförts och som fortsätter att stödja arbetet som görs i exempelvis kommuner och landsting. Utredaren får nu ett mer preciserat uppdrag att lämna förslag till hur ett fortsatt samordnat stöd till de aktörer som arbetar med att stödja unga som varken arbetar eller studerar bör vara utformat, hur det bör bemannas och hur det bör följas upp. Stödet ska integreras som en ordinarie verksamhet på en befintlig myndighet. Stödet ska vara långsiktigt och i uppdraget ingår att föreslå hur och som verksamheten ska utvärderas. I uppdraget ingår ock- så att redovisa de kostnadsmässiga konsekvenserna av förslagen sam- ordnaren lämnar. Förslagen ska utformas så att kostnaderna ryms in- om de som finns avsatta under anslag 12:3 inom utgiftsområde 17 Särskilda insatser inom ungdomspolitiken. Utreda- ren ska vid behov lämna författningsförslag. Vid utförande av uppgif- ten att svara för ett samordnat stöd är utgångspunkten att verka över sektors- och politikområdesgränser. Uppgiften är att ge verksamhets- nära råd och processtöd, ha ett ansvar för att ta fram, samla och sprida kunskap om unga som varken arbetar eller studerar, erbjuda kompe- tensutveckling till aktörer samt arbeta strategiskt för att främja mål- gruppens etablering i arbets- och samhällslivet. Genomförande och redovisning av uppdraget Vid genomförandet av uppdraget ska utredaren föra en dialog med relevanta myndigheter och aktörer. I arbetet ska bl.a. de erfarenheter som har vunnits inom ramen för Delegationen för unga och nyanlända till arbete (Dua) tas i beaktande. Uppdraget att lämna förslag i fråga om samordnat stöd ska enligt nu gällande direktiv (dir. 2015:70) lämnas . Redovisningen av denna del av uppdraget tidigareläggs och ska i stäl- let lämnas i en särskild promemoria. Om utredaren finner att det finns behov av att lämna ytterligare förslag kring samordnat stöd, utöver förslaget om stöd som ska integreras som en ordinarie verksamhet på en befintlig myndighet, får utredaren göra det i slutbetänkandet. 1.Ett reklamlandskap i förändring –konsumentskydd och tillsyn i en digitaliserad värld. för blåljusverksamhet och andra samhällsnyttiga funktioner. 5.Vissa processuella frågor på socialförsäkringsområdet. 6.Grovt upphovsrättsbrott och grovt varumärkesbrott. 7.Försvarsmaktens långsiktiga materielbehov. 8.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2018. Beslut under osäkerhet. 9.Ökad trygghet för studerande som blir sjuka. 10.Myndighetsgemensam indelning – samverkan på regional nivå. Myndighetsgemensam indelning – författningsändringar till följd av ny landstingsbeteckning. –för unga som varken arbetar eller studerar. Ett reklamlandskap i förändring – konsumentskydd och tillsyn i en digitaliserad värld. Myndighetsgemensam indelning – sam- verkan på regional nivå. Myndighetsgemensam indelning – författningsändringar till följd av ny landstingsbeteckning. Försvarsmaktens långsiktiga materielbehov. för blåljusverksamhet och andra samhällsnyttiga funktioner. Grovt upphovsrättsbrott och grovt varumärkesbrott. Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2018. Beslut under osäkerhet. Vissa processuella frågor på social- försäkringsområdet. Ökad trygghet för studerande som blir sjuka. – för unga som varken arbetar eller studerar.