sou · H6B39 · 2018-03-01 00:00:00 — Ökad trygghet för studerande som blir sjuka Utredningen om tryggare och effektivare studier SOU och Ds kan köpas från Juridiks kundservice. Beställningsadress: Juridik, Kundservice, 106 47 Ordertelefon: Webbadress: /offentligapublikationer För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Svara på remiss – hur och varför Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ). En kort handledning för dem som ska svara på remiss. Häftet är gratis och kan laddas ner som pdf från eller beställas på /remisser Layout: Kommittéservice, Tryck: , 2018 Regeringen beslutade att tillsätta en särskild utredare med uppdrag att ta fram åtgärder för att öka tryggheten för studerande vid sjukdom och främja effektivare studier (dir. 2017:80). Till särskild utredare förordnades utredaren vid . Som utredningssekreterare anställdes statistikern vid Universitets- och högskolerådet och universitetsjuristen vid . Som experter att biträda utredningen förordnades departementssekreteraren vid , departementssekreteraren vid , departementssekreteraren vid , departementssekreteraren vid och ämnesrådet vid . Utredningen antog namnet Utredningen om tryggare och effektivare studier (2017:06). Delbetänkandet är formulerat i vi-form. Utredaren är dock ensamt ansvarig för de förslag och bedömningar som redovisas. Härmed överlämnas utredningens delbetänkande Ökad trygghet för studerande som blir sjuka (SOU 2018:9). De ytterligare frågor som uppdraget omfattar kommer att behandlas i utredningens slutbetänkande som ska lämnas . 1.1Förslag till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395) ............................................................................. 1.2 Förslag till förordning om ändring i studiestödsförordningen (2000:655) ................................... 1.3Förslag till förordning om ändring av förordningen (2017:532) om studiestartsstöd ............................................. Trygghet för studerande ............................................. Studiemedelssystemet i korthet ............................................. Trygghet för studerande som blir sjuka ................................ Sjukförsäkringen inom studiemedelssystemet ...... 2.2.2Rätten till sjukpenning och sjukpenninggrundande inkomst (SGI) .................. Deltidssjukskrivning och karenstid för rätt till avskrivning av studielån ........................................ En kort historik....................................................................... Försäkringsskyddet inom studiemedelssystemet ................. Det är möjligt att behålla studiemedlen under 3.3.2Rätt till avskrivning av studielån för den som blir sjuk............................................................. 3.3.3Beräkning av veckor med studiemedel och prövning av studieresultat ............................... 3.4 Hur fungerar det i praktiken?................................................ Studerande vid skolor och lärosäten i ....... 3.4.2Studerande vid skolor och lärosäten Avskrivning av studielån......................................... 3.4.4Veckor som räknas bort och prövning Många avstår från att anmäla sjukdom .................. 3.5 Studiemedelssystemets sjukförsäkring i siffror .................... Vilka är de sjukskrivna? 3.5.2Ungefär 3 000 låntagare får lån 3.5.3Studieresultat bland studerande som Huvudsakliga problem och risker i nuvarande system ........ utredningar och förslag ........................................... 3.7.4SFS – underlagsrapport till den CSN – regeringsuppdrag att se över bestämmelserna om studiemedel under 3.8Överväganden och förslag om deltidssjukskrivning och avskrivning av studielån .................................................. 3.8.1Principiella utgångspunkter för utformningen Grader av nedsatt studieförmåga ........................... Bedömning av nedsatt studieförmåga .................... Andelen studiemedel under sjukdom..................... Rätt till avskrivning av studielån............................. 3.8.7Tidsperiod för fastställande av uteblivna Omfattningen av uteblivna studieresultat.............. 3.8.9Principen för beräkning av kompensation för uteblivna studieresultat ..................................... 3.8.10 Utökad kontroll....................................................... 3.8.11Överväganden och förslag om studiemedel under sjukdom vid beräkning av antalet 3.8.12 Förvaltningsrättsliga frågor .................................... 3.9Överväganden och förslag om karenstid för rätt till avskrivning av studielån .......................................................... För- och nackdelar med en karenstid ..................... 3.9.2Vad betyder utredningens övriga förslag för karenstidens längd? Karenstiden föreslås vara .......................... 3.10 Överväganden om VAB och ........................................ Överväganden och förslag om studiestartsstöd .................. Vad är rehabilitering?............................................................ Nuvarande regler om rehabiliteringsansvar......................... Hälso- och sjukvårdens ansvar ............................. 4.3.5Den studerandes ansvar för sin egen 4.4 Rehabiliteringsinsatser för studerande i praktiken............. Hälso- och sjukvården .......................................... 4.5 utredningar och förslag ......................................... SFS – underlagsrapport till den CSN – regeringsuppdrag att se över bestämmelserna om studiemedel under 4.6 Rehabilitering av andra grupper........................................... Rehabilitering av anställda .................................... Rehabilitering av egenföretagare .......................... Rehabilitering av arbetslösa .................................. Rehabilitering av elever inom skolväsendet......... 4.7Problem med den nuvarande ordningen för rehabilitering av studerande ................................................. 4.7.1Det saknas kunskap om de studerandes behov av rehabilitering och vilka åtgärder som redan 4.7.2Oklart vad rehabiliteringen ska avse – mål Utbildningsanordnarnas ansvar är otydligt ......... Bristfällig samordning mellan olika aktörer ........ Risk för lägre genomströmning ........................... 4.8Överväganden och förslag om rehabilitering som syftar till återgång i studier............................................................. Tydlighet och kunskap måste öka........................ 4.8.2Mål med rehabiliteringen och Ansvaret för rehabilitering av studerande ........... Tidsgräns för rätt till studiemedel under sjukdom ....... Frågan om en tidsgräns bör aktualiseras ............................. 5.2Studiemedel under sjukdom bör lämnas i högst Finansiering av ny sjukförsäkring inom 7.1Förslag till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395) ........................................................................... 7.2 Förslag till förordning om ändring i studiestödsförordningen (2000:655) ................................. 7.3Förslag till förordning om ändring i förordningen (2017:532) om studiestartsstöd ........................................... Uppföljning av reformen........................................... 9.1.2Med deltidssjukskrivning får fler studiemedel Borträkning av veckor ........................................... 9.1.5Enbart uteblivna studieresultat ska 9.1.6En tidsgräns för rätt till studiemedel under Administration och systemutveckling ................. 9.1.9Övriga förslag sker inom ramen för befintligt Konsekvenser för studerande .............................................. Karenstid för rätt till avskrivning......................... En tidsgräns för studiemedel under sjukdom ..... Konsekvenser för utbildningsanordnare............................. Konsekvenser för genomströmningen ................ 9.4Konsekvenser för , , , ÖKS och domstolar ............................. ÖKS och domstolar .............................................. 9.5Konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor Konsekvenser för företag och konkurrensförhållanden .... Konsekvenser för utrikes föddas etablering ....................... Konsekvenser ur ett funktionshinderperspektiv ................ Konsekvenser för kommuner och landsting....................... Förslaget till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395) ........................................................................... Enkät från Utredningen om tryggare och effektivare studier (U 2017:06) ................................... Utredningen om tryggare och effektivare studier, U 2017:06, överlämnar sitt delbetänkande Ökad trygghet för studerande som blir sjuka. Utredningen har till uppdrag att föreslå åtgärder för att öka tryggheten för studerande vid sjukdom och främja effektivare studier (dir. 2017:80). I delbetänkandet redovisas i enlighet med direktivet de delar som avser uppdraget att öka tryggheten för studerande vid sjukdom. Uppdraget i övrigt ska redovisas . I uppdraget att öka tryggheten för studerande vid sjukdom ingår att föreslå hur en möjlighet till deltidssjukskrivning för alla utbildningsnivåer inom studiemedelssystemet bör utformas, att analysera om den nuvarande karenstiden för rätt till avskrivning av studielån inom studiemedelssystemet är ändamålsenligt utformad och att undersöka vilka rehabiliteringsåtgärder som kan bli aktuella för studerande på alla utbildningsnivåer och föreslå vilka aktörer som ska ansvara för att rehabiliteringen genomförs. Utredningen har, i enlighet med regeringens direktiv, beaktat och rådets förordning (EU) 2016/679 av om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv /46/EG (allmän dataskyddsförordning) som börjar tillämpas samt inhämtat och beaktat synpunkter från berörda myndigheter, utbildningsanordnare och organisationer med relevans för uppdraget. Möjligt med deltidssjukskrivning inom studiemedelssystemet Dagens sjukförsäkring för studerande med studiemedel innebär att en studerande som på grund av sjukdom är helt oförmögen att bedriva sina studier får behålla sina studiemedel, trots att han eller hon inte studerar. Därutöver avskrivs studielån som avser den del av en sjukperiod som följer efter en karenstid . Enligt praxis räknas inte heller den tid som en studerande har rätt till studiemedel under sjukdom in i det totala antalet veckor som studiemedel högst får lämnas för. () kräver inte heller några studieresultat från den tid då den studerande har varit sjuk och haft studiemedel under sjukdom. Dessa förmåner ska enligt vår mening bestå, men justeras så att det även blir möjligt att vara deltidssjukskriven med studiemedel under sjukdom. Vi förslår att det ska vara möjligt att, utöver som vara helt sjukskriven, vara sjukskriven till en fjärdedel, till hälften och till tre fjärdedelar. Vi föreslår också att sjukförsäkringen inom studiemedelssystemet ska ha en mer försäkringsmässig utformning. händer det att studerande tagit del av samtliga trygghetsförmåner i sjukförsäkringen trots att de klarat av sina studier utan försening. Det är varken rimligt, ekonomiskt försvarbart eller förenligt med ett försäkringsmässigt förhållningssätt. En mer försäkringsmässig utformning av sjukförsäkringen inom studiemedelssystemet innebär att systemets trygghetsförmåner enbart faller ut om den studerande lider skada av sin sjukdom i form av uteblivna studieresultat. Den centrala frågan blir därmed om den studerande på grund av sjukdom har försenats i sina studier. Om han eller hon har klarat av sina studier trots sjukdom sker ingen kompensation. Det är sjukdomens eventuella skadeverkningar som ska vara i fokus. I princip innebär vårt förslag till ny sjukförsäkring inom studiemedelssystemet att en studerande som bedöms ha nedsatt studieförmåga får behålla studiemedlen . Om någon kompensation i form av avskrivning av lån och borträknade veckor ska utgå bestäms av om den studerande har försenats i sina studier. Förseningen ska fastställas i efterhand baserat på uppnådda studieresultat. En sådan princip innebär också att försäkringen inom stu- diemedelssystemet blir flexiblare då det inom det system vi föreslår blir möjligt att prova på att studera trots en sjukperiod. Den lösning vi föreslår skapar enligt vår mening goda förutsättningar för ökad trygghet, flexibilitet och träffsäkerhet. Den tillgodoser även behovet av att kontrollera att sjukförsäkringen inte överutnyttjas. Kortare karenstid för rätt till avskrivning av studielån För den vars studieförmåga är helt nedsatt på grund av sjukdom avskrivs studielån som följer efter en karenstid . I och med att vi föreslår att avskrivning av lån vid sjukdom enbart ska ske om det har uppstått en försening i studierna, minskar behovet av en lång karenstid. Karenstiden kan dock inte tas bort helt. Utan karenstid hade studerande kunnat få lån avskrivet även vid mindre och helt normala förseningar i sina studier, förseningar som kanske inte har med en kortare sjukdomsperiod att göra. Vi förslår därför att karenstiden förkortas från 30 . Förtydligat ansvar för studieinriktad rehabilitering Rehabiliteringsbegreppet omfattar tre olika typer av rehabilitering: medicinsk, social och arbetslivsinriktad rehabilitering. För studerande bör målet med rehabiliteringen vara återgång till studier, dvs. en studieinriktad rehabilitering i stället för en arbetslivsinriktad rehabilitering. Den studieinriktade rehabiliteringen syftar till att den studerande ska kunna återgå till den utbildning som den studerande deltog i innan han eller hon blev sjuk, eller – i den mån den studerande vill det och kan bli antagen till det – till annan utbildning. Studieinriktad rehabilitering måste alltid ske inom ramen för vad som är möjligt med hänsyn till utbildningens mål, innehåll och utformning. Studieinriktad rehabilitering kan bestå av flera olika åtgärder, exempelvis följande: •Olika typer av hjälpmedel. •Anpassningar av studierna. •Personella resurser, t.ex. stöd av lärare eller . •Möjligheter till omprov. De huvudsakliga problemen avseende rehabiliteringsåtgärder för att hjälpa studerande att återgå i studier efter sjukdom är att det är oklart vad nuvarande bestämmelser innebär, att bestämmelserna i viss mån förefaller vara okända för de studerande och de aktörer som ansvarar för rehabiliteringsåtgärderna samt att vissa av de nuvarande bestämmelserna inte tillämpas. Utredningens förslag och bedömningar om rehabilitering syftar därför till att öka tydligheten i, och kunskapen om, de nuvarande bestämmelserna. Utredningen bedömer att utbildningsanordnarna enligt gällande bestämmelser har ansvar för den studieinriktade rehabiliteringen av studerande som har drabbats av sjukdom. För att klargöra vad utbildningsanordnarnas ansvar innebär bör få i uppdrag att i samråd med utbildningsanordnare ta fram riktlinjer eller på annat lämpligt sätt förtydliga hur utbildningsanordnarnas arbete bör bedrivas när det gäller åtgärder för att underlätta en återgång i studier. Utredningen konstaterar också att hälso- och sjukvården är den aktör som har ansvaret för den medicinska rehabiliteringen av studerande som har drabbats av sjukdom och menar att hälso- och sjukvården även bör få ett uttalat ansvar för koordinering av rehabiliteringsinsatser för studerandes rehabilitering. Denna förändring bör dock införas först när utbildningsanordnarnas ansvar har tydliggjorts. och samordningsansvar för rehabilitering av studerande som har beviljats studiemedel under sjukdom tas bort, då det inte har fyllt någon funktion och bedöms vara sekundärt i förhållande till utbildningsanordnarnas respektive hälso- och sjukvårdens ansvar. Den studerande har även ett eget ansvar för sin rehabilitering och måste själv ta initiativ till rehabilitering hos utbildningsanordnaren. Den studerande bör aktivt medverka i rehabiliteringen och delta i planeringen av lämpliga åtgärder. Tidsgräns införs för rätt till studiemedel under sjukdom I samband med utredningens arbete har frågan om en tidsgräns för rätt till studiemedel under sjukdom aktualiserats. Ett skäl till det är att studiemedelssystemet är avsett att vara en tillfällig försörjnings- källa under en begränsad del av livet. Avsaknaden av en tidsgräns för rätt till studiemedel under sjukdom leder till att ett mindre antal studerande får studiemedel under sjukdom . Enligt vår bedömning ska en studerande som inte kunnat studera på grund av sjukdom, övergå till de generella trygghetssystemen. Vi föreslår därför att en tidsgräns för rätt till studiemedel under sjukdom bör införas. Vi föreslår att studiemedel under sjukdom får lämnas , samt att studiemedel för en sjukperiod får lämnas , om det finns särskilda skäl. Tidsgränsen för studiemedel under sjukdom bör enligt vår uppfattning gälla veckor då den studerande varit helt oförmögen att bedriva sina studier. Det innebär att det vid partiell studieoförmåga inte bör finnas någon tidsgräns. Utredningens förslag medför ökade kostnader motsvarande . I första hand bör finansieringen av förslagen utredas vidare i den fortsatta budgetprocessen, med utgångspunkten att kostnaderna bör finansieras inom utgiftsområde 15. I andra hand föreslår utredningen, mot bakgrund av att alla studiemedelstagare omfattas av sjukförsäkringsskyddet, att de ökade kostnaderna finansieras kollektivt genom en mindre omfördelning av studiemedlens generella bidragsrespektive lånedel. Enligt utredningens skattning kommer förslaget om deltidssjukskrivning att beröra cirka 2 300 studerande med studiemedel. Tryggheten för de studerande ökar vid ett införande av deltidssjukskrivning. Sjukperiodernas längd kan inte förväntas minska, men något färre studerande förväntas avbryta sina studier och fler förväntas kunna återgå och slutföra sina studier. Förslaget att karenstiden för rätt till avskrivning av studielån ska kortas från 30 berör cirka 4 500 låntagare. För den låntagare som blir helt oförmögen att bedriva studier kommer studieskulden med utredningens förslag att bli lägre än vid 30 dagars karenstid. Utredningens bedömningar och förslag när det gäller rehabilitering ansluter till ett redan befintligt regelverk och till befintliga De förtydliganden vi föreslår när det gäller regelverk och ansvar kommer att tydliggöra vilka insatser som kan bli aktuella och hur långt utbildningsanordnarnas ansvar sträcker sig. De allra flesta utbildningsanordnare erbjuder någon form av åtgärder för att hjälpa studerande som blir sjuka att återgå till studier. Vår bedömning är därför att många som har behov av stöd från utbildningsanordnaren redan får det. De förslag vi lämnar bör dock öka kunskapen om dessa möjligheter, vilket skulle kunna leda till att något fler kan komma i fråga för studieinriktad rehabilitering, samt att möjligheterna blir mer likvärdiga mellan studerande hos olika utbildningsanordnare. Det är givetvis svårt att bedöma konsekvenserna för utbildningsanordnare innan vi vet vilka förtydliganden om ansvaret som kommer att göras. Ett förtydligande av regler och ansvarsförhållanden kommer dock enligt vår bedömning att påverka de relativt få utbildningsanordnare som inte erbjuder några åtgärder medan de som redan har en etablerad stödverksamhet inte påverkas eller påverkas i betydligt mindre utsträckning. En ny tidsgräns för rätt till studiemedel under sjukdom berör cirka 130 studerande. Förslaget kommer att leda till att dessa studerande som är sjukskrivna på heltid antingen måste lämna studiemedelssystemet eller måste återgå till studier, minst på deltid. Författningsändringarna föreslås träda i kraft . 1.1Förslag till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395) Härigenom föreskrivs att 3 kap. 12–13 §§ studiestödslagen (1999:1395) ska ha följande lydelse. Om inte något annat följer av 13 § får studiebidrag lämnas med ett belopp som för som den studerande har rätt till stu- beloppet vid studier på heltid, beloppet vid studier på heltid, beloppet vid studier på minst beloppet vid studier på minst av heltid, och av heltid, och beloppet vid studier på minst beloppet vid studier på minst 1 Senaste lydelse 2017:1325. Till studerande i sådan utbildning som avses i 2 § andra stycket får studiebidrag lämnas med ett högre belopp , nämligen beloppet vid studier på heltid, beloppet vid studier på heltid, beloppet vid studier på minst beloppet vid studier på minst av heltid, och av heltid, och beloppet vid studier på minst beloppet vid studier på minst Det högre bidragsbeloppet får lämnas från och med det kalenderår då den studerande fyller . En studerande som har fått det högre bidragsbeloppet för en viss utbildning och som fortsätter denna utbildning har förtur till det högre beloppet. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om de förutsättningar som i övrigt ska gälla för att en studerande ska ha rätt till det högre bidragsbeloppet. Regeringen meddelar föreskrifter om att det högre bidragsbeloppet får lämnas även för studier i sådan utbildning som avses i 2 § första stycket, om det finns särskilda skäl. Regeringen meddelar också föreskrifter om att det högre bidragsbeloppet får lämnas även till studerande som är och som har särskilt behov av ett sådant stöd. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Lagen tillämpas första gången i fråga om studiemedel som lämnas för tid . 2 Senaste lydelse 2017:1325. 1.2Förslag till förordning om ändring i studiestödsförordningen (2000:655) Härigenom föreskrivs i fråga om studiestödsförordningen (2000:655) dels att 3 kap. 32 §3 ska upphöra att gälla, dels att rubrikerna närmast före 3 kap. 32 § och närmast efter rubriken närmast efter 4 kap. 8 § ska utgå, dels att 3 kap. 26–29 och 31 §§, 4 kap. 10 och 11 §§ samt 6 kap. 1 och 13 §§ ska ha följande lydelse, dels att det ska införas två nya paragrafer, 3 kap. 33 och 4 kap. 12 §§, och närmast före 3 kap. 33 § en ny rubrik av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse I 27–32 §§ finns bestämmel- I 27–31 och 33 §§ finns be- ser om studiemedel vid sjukdom stämmelser om studiemedel vid i vissa fall. sjukdom i vissa fall. I nämnda paragrafer avses med 1. sjukperiod: tid då en studerande på grund av sjukdom oavbru- a) helt oförmögen att bedriva sina studier, eller b) till hälften oförmögen att bedriva sina heltidsstudier och det driva sina studier, med vilket rör sig om ett sådant medicinskt avses att den studerande har varit till tre fjärdedelar, hälften eller en stånd som motsvarar villkoren för fjärdedel oförmögen att bedriva särskilt högriskskydd enligt 13 § första stycket 2 lagen (1991:1047) 2. studietid: den del av ett ka- 2. studietid: den del av ett ka- bedriver studier och den del av studerande bedriver studier och 3Senaste lydelse av 3 kap. 32 § 2017:846. 4Senaste lydelse 2017:846. derande skulle ha bedrivit studier om han eller hon inte hade blivit sjuk. Bestämmelserna om studiemedel under sjukdom gäller även vid utlandsstudier enligt 20–25 b §§. De frågor som enligt 28– 32 §§ ska skötas av ska då hanteras av . den del av kalenderhalvåret eller motsvarande sammanhängande period då den studerande skulle ha bedrivit studier om han eller hon inte hade blivit sjuk, 3.kontrollperiod: studietid för vilken den studerande har beviljats studiemedel och där en eller flera sjukperioder ingår, 4.uteblivna studieresultat: skillnaden mellan uppnådda studieresultat och det studieåtagande som studiemedel har lämnats för. Bestämmelserna om studiemedel under sjukdom gäller även vid utlandsstudier enligt 20–25 b §§. De frågor som enligt 28– 31 §§ ska skötas av ska då hanteras av . får meddela närmare föreskrifter om studietid, kontrollperiod och uteblivna studieresultat enligt andra stycket. Studiemedel får lämnas för en sjukperiod som infaller under tid för vilken den studerande har beviljats studiemedel. För sjukperiod som infaller efter studietidens början får studiemedel lämnas bara om en ansökan om studiemedel har kommit in till . Om det finns synnerliga skäl, får studiemedel lämnas även om en ansökan inte har kommit in före sjukperiodens början.