sou · H6B383 · 2018-12-11 00:00:00 — har rätt att få de upplysningar och ta del av de handlingar som myndigheten begär för sin tillsyn samt att få tillträde till områden, lokaler och andra utrymmen, dock inte bostäder. får också meddela de förelägganden som behövs för att de föreskrifter som omfattas av tillsynen ska följas. Föreläg- ganden gäller och får förenas med vite. Följs inte dessa får besluta att rättelse ska göras på bekostnad av den som föreläggandet riktats mot. får helt eller delvis förbjuda företag som inte följer regelverket att tillhandahålla elinstallationstjänster. Det gäller och kan förenas med viten. 8023–25 §§, 27 § och 49 § elsäkerhetslagen (2016:732) och föreskrifter (ELSÄK-FS 2017:3) om elinstallationsföretag och om utförande av elinstallationsarbete. 8126–27 §§ och 29–30 §§ elsäkerhetsförordningen (2017:218). kan i mindre allvarliga fall utdela varningar. Visar en elinstallatör oskicklighet eller försummelse vid elinstalla- tionsarbete, eller på annat sätt visar sig uppenbart olämplig för auk- torisationen, får myndigheten återkalla eller inskränka en aukto- risation, vilket kan ske . Beslut om förbud mot fortsatt verksamhet, varning och inskränkning i eller återkallelse av auktori- sation ska antecknas i register.82 För bevakningsföretag gäller, till skillnad från tolkförmedlingar, att tillsyn riktas mot företag och inte mot där verksamma yrkesutövare (väktare). Ytterligare en skillnad mellan branscherna är de reglerade krav på lämplighet och utbildning som ställs för yrkesverksamma vid auktoriserade bevakningsföretag. Det gäller inte generellt för tolkar som arbetar vid tolkförmedlingar. beslutar om auktorisation av bevakningsföretag, utövar tillsyn och godkänner personal vid företagen. Ärenden om bevakningsföretag koncentreras till vissa länsstyrelser. Geografisk uppdelning av ansvaret för auktorisation, godkännande och tillsyn av företag sker med avseende på var företagens ledning har sitt säte.83 Det är inte tillåtet för ett företag att yrkesmässigt bedriva bevakning utan auktorisation. Bevakning är yrkesmässig om den sker mot ersättning och om den inte är av obetydlig omfattning eller varaktig- het. Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet yrkesmässigt bedriver bevakningsverksamhet utan auktorisation kan dömas till böter eller fängelse . Detsamma gäller den som lämnar en osann uppgift till vid tillsyn. beviljar bevakningsföretag auktorisation om det kan antas att verksamheten kommer att bedrivas på ett sakkunnigt och omdömesgillt sätt och i övrigt i överensstämmelse med god sed inom branschen. Kravet på att bevakningen ska antas komma att 8237–38 §§ och 41–45 §§ elsäkerhetslagen (2016:732) samt 28 § elsäkerhetsförordningen (2017:218). 831 a–b §§ förordningen (1989:149) om bevakningsföretag m.m. bedrivas i överensstämmelse med god sed innebär att det inte får finnas misstankar om att företaget kommer att använda olämpliga arbetsmetoder och att företagets verksamhet måste kunna antas hålla en viss minimistandard. Ansökan om auktorisation ska bland annat innehålla utbildnings- bevis över föreskriven utbildning och intyg som styrker erfarenhet från bevakningsverksamhet. Det är som före- skriver om kraven på utbildning. Krav för auktorisation är bland annat att företaget har utsett en föreståndare för verksamheten, som har ansvar för att alla på företaget har genomgått för uppgifterna föreskriven utbildning, t.ex. väktargrundutbildning. prövar en ansökan från bevakningsföretag om auktorisation, beaktas särskilt om företaget har lämplig organisation och planläggning av sin verksamhet. ska också in- hämta yttrande innan auktorisation beviljas och meddela sitt beslut till och övriga berörda läns- styrelser. Bevakningsföretag ska anmäla till auktorisationsmyndig- heten om man utser en ny föreståndare för verksamheten, om före- taget utvidgar sin verksamhet till annat län eller om företaget upphör med sin verksamhet.84 Godkännande av personal hos auktoriserade bevakningsföretag För att få arbeta hos ett auktoriserat bevakningsföretag krävs en god- känd prövning med avseende på laglydnad, medborgerlig pålitlighet samt lämplighet i övrigt. Detsamma gäller föreståndaren för verk- samheten samt företagets styrelse. som ska godkänna en person ska vid prövningen inhämta uppgifter om personen i belastningsregistret och misstanke- registret samt uppgifter som behandlas hos Säkerhetspolisen.85 Beslut om avslag på en ansökan med anledning av bristande lag- lydnad ska grunda sig på en lagakraftvunnen dom, ett godkänt straff- föreläggande, ett godkänt föreläggande om ordningsbot eller ett 842–5 § och 14 § lagen (1974:191) om bevakningsföretag, 6–8 §§ förordningen (1989:149) om bevakningsföretag m.m. samt 1 kap. 2–3 §§, 2 kap. 7 §, 7 kap. 2 § och bilagorna 1–3 föreskrifter och allmänna råd (RPSFS 2012:18) till lagen (1974:191) och förordningen (1989:149) om bevakningsföretag. 85Säkerhetsklass 3 enligt 21 § 2 säkerhetsskyddslagen (1996:627). beslut om åtalsunderlåtelse. Beslut om avslag på en ansökan med anledning av bristande lämplighet ska grunda sig på skälig misstanke om brott, omhändertagande enligt lag eller annan omständighet som indikerar att sökanden inte kommer att utföra bevakningen på ett godtagbart sätt.86 ska i tillsynen särskilt kontrollera att det auktoriserade bevakningsföretaget fortfarande uppfyller villkoren för att beviljas auktorisation. Så snart det finns anledning till det ska utföra inspektion, dock minst en gång . Andra myndig- heter ska på begäran lämna den hjälp som behöver för tillsynen. Vid inspektioner av bevakningsföretag kontrollerar läns- styrelsen bl.a. aktuellt bolagsregisterutdrag, att företagets förestån- dare och personal är godkända och har genomgått föreskriven utbildning samt att väktarna har föreskriven legitimation. Ett auktoriserat bevakningsföretag ska lämna de upplysningar om verksamheten som begär för sin tillsyn och om detta skulle underlåtas får förelägga företaget vite. Läns- styrelsen får utfärda förelägganden om rättelse och kan återkalla företagets auktorisation, vilket kan gälla . Besluten får överklagas till allmän förvaltningsdomstol, men prövningstillstånd krävs vid överklaganden till kammarrätten. ska på begäran utfärda intyg om att ett bevakningsföretags auktorisation inte har återkallats. kan återkalla godkännandet för personal hos ett auktoriserat bevakningsföretag om förutsättningarna förändrats. Det gäller även då en person har lämnat sin anställning eller sitt upp- drag hos ett auktoriserat bevakningsföretag, om personen inte därefter har fått en ny anställning hos ett sådant företag. ska på begäran utfärda intyg om att en persons godkännande inte har återkallats.87 8613 a § lagen (1974:191) om bevakningsföretag, 9–10 §§ förordningen (1989:149) om bevak- ningsföretag m.m. och 4 kap. 2–3 §§ föreskrifter och allmänna råd (RPSFS 2012:18) till lagen (1974:191) och förordningen (1989:149) om bevakningsföretag. 878–13 §§ och 15 § lagen (1974:191) om bevakningsföretag, 17–18 §§ förordningen (1989:149) om bevakningsföretag m.m. och bilaga 13 till föreskrifter och allmänna råd (RPSFS 2012:18) till lagen (1974:191) och förordningen (1989:149) om bevakningsföretag. 8.4.4Auktoriserade revisorer och registrerade revisionsbolag , , är en statlig myndighet som godkänner och registrerar revisionsbolag samt auktoriserar revisorer. Registrering av ett revisionsbolag innebär att bolaget, till skillnad från ett revisions- företag som inte är registrerat, kan väljas som revisor. En auktori- serad revisor måste i princip vara anställd vid ett revisionsbolag samt uppfylla särskilt uppställda krav avseende bland annat grundläggande utbildning och löpande fortbildning, erfarenhet och redbarhet. Titeln auktoriserad revisor är i likhet med titeln auktoriserad tolk en skyddad yrkestitel och för att bli auktoriserad revisor krävs godkänt resultat på revisorsprov anordnat av . RI prövar ansökningar om auktorisation som revisor. Sådan auktorisation gäller och måste därefter förnyas. Revisor som inte är aukto- riserad (eller godkänd enligt äldre regelverk) omfattas inte av den tillsyn RI bedriver och finns därför inte heller med i myndighetens register.88 Det finns, som inom tolkområdet, ett betydande antal sådana yrkesutövare som saknar auktorisation. Titeln revisor eller revisionskonsult är inte skyddad. Registrerade revisionsbolag och auktoriserade revisorer är under- kastade RI:s tillsyn och är också skyldiga att betala årsavgift till myndigheten. Inspektionen prövar också frågor om disciplinära och andra åtgärder mot bolag och ansvarar för att god revisorssed och god revisionssed utvecklas på ett ändamålsenligt sätt.89 Tillsyn utförs dels i form av en återkommande kvalitetskontroll av bolag och revisorer, dels som följd av att enskilda disciplinärenden väcks. De senare uppgår till cirka 40–50 ärenden och kan rendera i sanktioner i form av erinran, varning eller upphävande/indragning av auktorisation. Sanktionsavgifter och tidsbegränsade suspensioner kan också förekomma. Vanligaste påföljden är varning, som kan ges då brott skett mot god revisionssed (internationella standarder i grunden) eller god revisorssed (nationell, etiskt inriktad). Som sär- skilt allvarligt betraktas ekonomisk brottslighet. Myndigheten har till sitt förfogande en tillsynsnämnd med juridisk kompetens samt 883 §, 4 §, 18 § och 40 § revisorslagen (2001:883). 893–3 a §§ revisorslagen (2001:883), samt 9 § förordningen (2007:1077) med instruktion för . De prov som används upphandlas av externa leve- rantörer.90 ska enligt sin instruktion ha effek- tiva och tillförlitliga rutiner för att uppmuntra och ta emot rappor- tering om överträdelser.91 Inom finns det särskilda beslutsorganet för revisorer, som bl.a. har till uppgift att besluta om disciplinära åtgärder. Besluten om disciplinära åtgärder offentliggörs i avidentifierad form på webbplats. Om ett offentliggjort beslut har överklagats så anges det på webbplatsen i anslutning till beslutet. Ett beslut ska finnas tillgängligt på webb- platsen under minst fem år.92 får ge en erinran om det är tillräckligt, eller tilldela en varning till en revisor som åsidosatt sina skyldigheter som revisor. Varning eller erinran får inte ges om det som läggs revisorn till last har inträffat innan revisorn fick underrättelse i ärendet. Vid valet av disciplinär åtgärd ska ta särskild hänsyn till hur allvarlig överträdelsen är, hur länge den har pågått och graden av ansvar för den som har begått överträdelsen. Om ger en revisor en varning och det finns särskilda skäl för det, får inspektionen även besluta om en sanktions- avgift eller om ett tidsbegränsat förbud att utöva revisionsverksam- het, underteckna revisionsberättelser, eller vissa uppdrag i ett revi- sionsföretag. En sanktionsavgift för en fysisk person ska fastställas till högst . En sanktionsavgift för en juridisk person ska fastställas till högst av företagets omsättning närmast föregående räkenskapsår. kan i allvarligare fall också upphäva auktorisationen.93 90Underlag till utredningen från Revisorsinsepektionen, . 911 § förordningen (2007:1077) med instruktion för . 921a § och 3 §§ förordningen (2007:1077) med instruktion för samt 22b §§ förordningen (1995:665) om revisorer. 9332–32 d §§ revisorslagen (2001:883). är representerad i tillsynsorgan för revisorer () och ska till CEAOB lämna en sammanställning över beslut om disciplinära åtgärder.94 I är advokater inte auktoriserade, vilket de är i flera andra länder. I gäller i stället att man blir advokat genom att antas som ledamot av . Det svenska systemet får dock anses likt ett auktorisationssystem, eftersom anger vissa krav för att kunna antas som ledamot av . Juristen i fråga behöver ha gjort sig känd för redbarhet och ska bedömas vara lämplig att utöva advokatverksamhet samt ha genom- gått en särskild utbildning för advokatverksamhet.95 Sådan utbild- ning behandlar bl.a. advokatetik och olika yrkesfrågor som en advo- kat möter. kan i mindre allvarliga ärenden ge en advokat en erinran, om det bedöms tillräckligt. Nämnden kan också göra ett uttalande om att en advokats åtgärd är felaktig eller olämplig. Den kan också tilldela en advokat en varning som, om det finns särskilda skäl, även kan omfatta en straffavgift till samfundet om 1–. I allvarligare fall kan nämnden också utesluta en advokat ur , vilket den advokat som beslutet gäller kan överklaga till . Den som oriktigt utger sig för att vara advokat kan dömas till böter.96 Av stadgar, som fastställs av regeringen, framgår att disciplinnämnden inte behöver ta upp anmälan mot ledamot till prövning, om anmälan avser omständigheter som ligger . De som får del av disciplinnämndens 9422 a § förordningen (1995:665) om revisorer. 958 kap. 1–2 a §§ . 968 kap. 6–8 §§ och 10 § . beslut är den advokat som ärendet gäller, Justitiekanslern, advokat- samfundets styrelse och anmälaren. Om disciplinnämnden avskriver en anmälan eller beslutar att inte ta upp den till prövning kan Justitiekanslern, efter det att han fått del av beslutet, hos nämnden påkalla åtgärd mot ledamoten. Beslut som gäller uteslutningar meddelas samfundets ledamöter och de allmänna domstolarna.97 Auktoriserade advokater från andra länder Den som är auktoriserad som advokat i , , eller och som därefter under på ett tillfreds- ställande sätt tjänstgjort som biträdande jurist på advokatbyrå i , anses uppfylla kraven för att bli advokat i . Även den som är auktoriserad som advokat i en annan stat inom Europeiska unionen och utövar stadigvarande advokatverksamhet i under sitt hemlands titel, ska vara registrerad hos . disciplinära verksamhet omfattar i vissa fall också den som auktoriserats som advokat i en annan stat. I ett disciplinärt förfarande mot en sådan advokat ska , så snart förfarandet inleds, samarbeta och utbyta information med den behöriga myndigheten eller organisationen i den andra staten. konstaterat att en advokat som är auktori- serad i en annan stat har åsidosatt sina plikter som advokat, ska advo- katsamfundets styrelse underrätta behörig myndighet eller orga- nisation i den aktuella staten.98 8.4.6Offentliga biträden som inte är advokater utövar tillsyn över advokater och biträdande jurister på advokatbyråer, men inte över andra jurister. Bland de jurister som verkar hos som offentliga biträden, är många inte advokater eller biträdande jurister på advokatbyråer. gör lämplighetsbedömningar av dem som vill arbeta som offentliga biträden och för också register över anlitade 9714 § och 40–44 §§ stadgar för . 988 kap. 2 § och 9 § samt 14 § och 44 a §§ stadgar för . offentliga biträden, med deras biträdesnummer. Verket har också en sammanställning med uppgifter om brister hos offentliga biträden. Lämplighetsbedömningar och den s.k. biträdeslistan Statskontoret konstaterade 2012 att rutin för hur jurister styrker sin lämplighet att vara offentliga biträden, inte fungerade. Rutinen innebar att jurister som inte var advokater eller biträdande jurister vid advokatbyråer, skulle styrka sin lämplighet inför sitt första förordnande som offentligt biträde. Lämpligheten kunde t.ex. styrkas genom en meritförteckning. Enligt Statskontoret skulle ett system där en annan myndighet än gjorde lämplighetsbedömningarna, innebära mer enhetliga lämplighets- bedömningar och därmed minska risken för att olämpliga biträden förordnades. Statskontoret föreslog därför att Rättshjälpsmyndig- heten skulle överta uppgiften att begära in meritförteckningar och utföra lämplighetsbedömningar. Detta har dock inte realiserats, det är fortsatt som gör dessa bedömningar. Statskontorets förslag innebar också att regelmässigt skulle informera om vilka offentliga biträden som fått kritik för att ha misskött sitt uppdrag. Ett sätt att minska betydelsen av dessa bedömningar, kunde vara att införa auktorisation med vissa kompetenskrav för offentliga biträden. Det skulle kunna bidra till en kompetenshöjning bland biträden och ge lämplighetsbedömningen en mer underordnad betydelse. En nack- del med auktorisationen ansågs vara att den inte uteslöt personer som klarat kompetenskraven, men som av andra skäl kunde anses vara olämpliga. för en s.k. biträdeslista, ett register över offent- liga biträden med namn, adresser och biträdesnummer. Enligt Stats- kontoret var biträdeslistan inte något väl fungerande verktyg för val av biträde, eftersom handläggare ofta valde bland de biträden de hade goda erfarenheter av , i stället för att använda listan. Ett biträde kunde också förekomma med flera biträdesnummer, vilket innebar att det inte gick att följa upp antalet uppdrag för enskilt biträde. Det var också svårt att utläsa om en person var advokat eller ej. Statskontoret konstaterade att det kunde dröja innan personer som inte längre var intresserade av uppdrag som offentligt biträde togs bort från listan.99 Förteckning över allvarliga brister En särskild del av klagomålshantering och kvali- tetssäkring utgörs av en sammanställning med uppgifter om allvar- liga eller upprepade brister hos offentliga biträden, oavsett om de är advokater eller inte. Den innehåller även information om brister som kommit till verkets kännedom på annat sätt, t.ex. genom advokat- samfundets beslut i disciplinärenden. erhöll 2011 allvarlig kritik från i anslutning till listan. Det JO var kritisk till var inte system för att tillvarata erfarenheter av hur ett biträde skött tidigare uppdrag. Det bedömdes som genomtänkt ur förvaltningsrättslig synpunkt, fram till beslut. Kritiken gällde att hade förklarat att en advokat, som fanns på listan, tills vidare inte skulle komma att för- ordnas som offentligt biträde. Enligt JO var detta att likställa med en formlös obehörighetsförklaring. borde i stället ha fattat ett formligt beslut som kunde bli föremål för överprövning. Enligt Statskontoret har efter JO:s kritik tonat ner listans rättsliga verkan. Den fungerade därefter som ett beslutsunderlag för myndighetens medarbetare, så att de ska vara observanta på att biträdet vid tidigare förordnanden brustit i sitt uppdrag.100 En rad välfärdstjänster inom den sociala sektorn samt hälso- och sjukvården fullgörs helt eller delvis av privata utförare. Det gäller även skolans område. Utgångspunkter är att detta ska ske utifrån satta samhällsmål och grundläggande skattefinansiering. Det har i dessa sammanhang diskuterats hur valfrihet, mångfald och kvalitet kan säkerställas. har i särskilda tillkännagivanden kom- menterat behoven av utredning i dessa frågor och då även hur en generell tillståndsplikt kan införas för att få bedriva verksamhet 99Statskontorets rapport 2012:30, En ny modell för förordnanden av offent- liga biträden, s.8, s. 34, s. 42, s.53–56 och s, 66–73. 100JO 2010/11 s. 308. enligt hälso- och sjukvårdslagen, socialtjänstlagen, lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade samt skollagen. Regeringen återkom med förslag kring hur sådan ägar- och lednings- prövning kan utformas.101 Det kan finnas anledning att övergripande jämföra verksamhetsförhållanden inom dessa sektorer med den nu aktuella tolkförmedlingsverksamheten. Tolkning inom offentlig sek- tor kännetecknas på liknande sätt av övergripande samhällsmål, om- sorg om kvalitet samt individen och dennes rättssäkerhet, grund- läggande reglering och finansiering. Åtskilliga yrken inom välfärdssektor och skola utgör s.k. legitima- tionsyrken. Det innebär omfattande krav på utbildning och praktisk erfarenhet samt anknytande tillsynsmöjligheter. En diskussion förs också om hur kvaliteten ska kunna säkras så att även ansvariga huvudmän i ökad utsträckning ska kunna godkännas och registreras. Sociala välfärdstjänster har en lång historia i . Avreglering och ökad konkurrens mellan verksamheter i offentlig och enskild regi har inneburit ökat valfrihet, i vissa fall kvalitetsvinster, men även öppnat för behov av viss återreglering. Dessutom har omfattande diskussioner på temat vinster i välfärden förts. Som följd av en rad utredningsinsatser föreslogs 2018 vissa regeländringar för att garan- tera kvalitet och utformning av vissa samhällstjänster inom det sociala området.102 Förändringarna avsågs säkerställa att privata utförare hade tillräckliga förutsättningar att bedriva verksamhet med god kvalitet och stärka allmänhetens tilltro till sektorn. Det gällde bland annat att privata utförare, för att beviljas tillstånd att bedriva verksamhet, skulle ha insikt, lämplighet och ekonomiska förutsätt- ningar. Tillståndsplikt föreslogs för verksamhet inom hemtjänst- området, motsvarande den tillståndsplikt som redan finns för yrkes- mässig verksamhet med personlig assistans. Det allmänna bedömdes ha ett särskilt ansvar att garantera brukarna kvalitet i verksamheten och aktörernas förutsättningar borde därför prövas redan innan denna påbörjas. Införandet av tillståndsplikt med krav på lämplighet för viss verksamhet har tidigare ofta motiverats med att det rör sig 2017/18:158, s. 36, 42 ff. om socialt ansvarsfulla uppgifter och att samhället har ett väsentligt intresse av att dessa sköts väl. Det har också bedömts att införandet av krav på insikt och lämplighet kan motverka etablering av oseriösa företag inom välfärdssektorn. Eftersom dessa tjänster i stor utsträck- ning riktas till grupper som befinner sig i utsatta positioner och beroendesituation i förhållande till den som levererar tjänsten. Att minska oseriösa aktörers möjlighet att bedriva skattefinansierad väl- färdsverksamhet är dessutom viktigt för allmänhetens tilltro till sektorn som helhet. En ägar- och ledningsprövning kan medföra ökad tydlighet då det gäller vilka som företräder aktörerna. Det inne- bär också en granskning av företrädarnas lämplighet och insikt.103 Regeringen gjorde vid det tillfället även bedömningen att det fanns sådana principiella skillnader mellan och enskild verksamhet att det inte fanns skäl att införa motsvarande prövning för verksamhet.104 Behovet av tillståndsprövning för verksamhetsutövare inom hälso- och sjukvårdsområdet har i likhet med inom det sociala området varit föremål för diskussion och utredningsinsatser. En sådan aktuell utredning inriktas f.n. mot de behov och förutsättningar som kan föreligga inom området. Utredningen ska bland annat analysera för- och nackdelar med att införa viss tillståndsprövning inom hälso- och sjukvårdsområdet. Uppdraget ska enligt sina direktiv slutredovisas under 2018.105 Inom skolans område har en omfattande etablering av privata aktörer skett. statistik visar att av eleverna i och i gymnasieskolan gick i fristående skolor som drivs av enskilda huvudmän /18. Skol- inspektionens godkännande är en förutsättning för att sådana fri- stående skolor ska få starta sin verksamhet, de står då även under 2017/18:158, ss. 39 och 44 f. 104Ibid., s. 51. Skolinspektionens godkännande förutsätter att huvudmannen för skolan har förutsättningar att följa de före- skrifter som gäller och att utbildningen inte innebär påtagligt nega- tiva följder på lång sikt för eleverna eller för den allmänt anordnade skolan i kommunen. Samråd ska ske med kommunen innan den enskilde huvudmannen påbörjar utbildning, samrådet ska också dokumenteras av den enskilde huvudmannen. Skolinspektionen ska efter godkännandet av enskild huvudman genomföra en inledande etableringskontroll före verksamhetsstart. Kontrollen avser den verksamhet som den enskilde huvudmannen avser att bedriva, t.ex. att det finns ändamålsenliga lokaler och utrustning, anställda lärare som har legitimation och relevant utbild- ning och att huvudmannen har genomfört samråd med berörd kom- mun. Uppfylls inte villkoren, kan Skolinspektionens ge en anmärk- ning eller i allvarligare fall förelägga huvudmannen att åtgärda bristerna. Skolinspektionen får återkalla ett godkännande om ett föreläggande inte följs och missförhållandet är allvarligt eller om rimliga åtgärder för samråd inte har vidtagits. Återkallande kan också ske om grundläggande förutsättningar inte längre uppfylls.106 Granskning och tillsyn förekommer inom en rad bransch- och yrkesområden med skyddade titlar och formaliserade yrkeskrav.