sou · H6B341 · 2018-06-11 00:00:00 — bedömning av vilka skolor som ska prioriteras för deltagande och identifiering av relevanta utvecklingsområden ska främst baseras på underlag från Skolinspektionen. Statskontoret anser i sin myndighetsanalys av Skolinspektionen att inspektionen är en väl fungerande och överlag effektiv myndig- het. finns det motstridiga förväntningar på vad myndig- heten ska göra. Det finns också kritik mot att Skolinspektionens fokus på regelefterlevnad är snäv, att dokumentationskraven är betungande och att skolorna och huvudmännen i stället borde få mer stöd till utveckling, som det finns förväntningar om att myndigheten bör kontrollera att skolor och huvudmän lever upp till skollagen och andra regleringar och säkerställer att offentliga medel används rätt. Statskontoret anser därför att regeringen behöver ge Skolinspektionen tydligare styrsignaler om hur myndigheten ska prioritera inom sin inspektionsverksamhet framöver. Skolinspektionen har sedan bildandet bedrivit ett kon- tinuerligt utvecklingsarbete för att de genomförda inspektionerna ska ge huvudmännen så goda förutsättningar som möjligt i sitt utvecklingsarbete och för att Skolinspektionens verksamhet ska bli så effektiv som möjligt. Exempelvis sker tillsynen numera utifrån en risk- och väsentlighetsanalys, så att verksamheter med befarade kvalitetsbrister prioriteras. Skolinspektionens verksamhet är nu en etablerad del av utbildningsväsendet som bidrar både till rätts- säkerhet för eleverna och till skolor och huvudmäns kvalitets- och utvecklingsarbete. Då numera i likhet med Skolinspektionen arbetar närmare huvudmän och skolor ökar risken för att skolor och huvud- män får olika budskap från myndigheterna och att det därmed blir otydligt vad som förväntas utifrån de nationella målen och rikt- linjerna. har det formella ansvaret för normeringsarbetet, men även Skolinspektionens beslut och rapporter kan i praktiken bli normerande i och med att myndigheten utövar tillsyn utifrån styr- dokumenten och i viss mån ger råd till granskade huvudmän och skolor. Båda myndigheterna beskriver också, utifrån olika perspektiv, läget i den svenska skolan. Skolinspektionen gör det genom sin till- synsverksamhet och sina kvalitetsgranskningar och genom sin uppföljning och utvärdering. lyfter behovet av mer konkret stöd till huvudmän och skolor med anledning av Skolinspektionens kritik efter avslutad inspektion (Improving Schools in : An Perspective [2015]). För att skolutvecklingen ska bedrivas på ett så bra sätt som möjligt och för att skolor och huvudmän ska få ett adekvat stöd i det arbetet anser regeringen att resultatet av tillsyn bör följas av stöd från staten där det är relevant. Om respektive myndighets ansvar inte är tillräckligt tydligt och avgränsat kan detta medföra försämrade möjligheter för de statliga verksamheterna och insatserna att nå ut på ett effektivt sätt. Det finns därmed en risk för att skolor och huvud- män får olika budskap från de statliga myndigheterna och att det blir otydligt vad som förväntas utifrån de nationella målen och rikt- linjerna. •analysera och föreslå hur den statliga tillsynen av skolväsendet kan förbättras och organiseras så att nyttan för huvudmän och skolor ökar, •analysera och föreslå hur det kan säkerställas att huvudmännen får möjlighet till stöd i arbetet med åtgärder till följd av brister som uppmärksammats i samband med tillsyn, •analysera behovet av statlig granskning av skolväsendet, t.ex. utvärdering och kvalitetsgranskning, i syfte att förbättra nyttan för huvudmän och skolor och vid behov föreslå hur en sådan verksamhet ska organiseras, och •lämna nödvändiga författningsförslag. När det gäller den tillsyn som Skolinspektionen utövar görs denna på olika sätt beroende på vilken verksamhet som granskas. Den löpande tillsynen över förskola, fritidshem, annan pedagogisk verk- samhet och vuxenutbildning som Skolinspektionen utövar innebär i huvudsak en granskning på huvudmannanivå. Den löpande tillsynen över övrig barn- och ungdomsutbildning ska, utöver en granskning på huvudmannanivå, även göras på skolnivå. Skolinspektionen genomför även kvalitetsgranskningar i t.ex. förskolan. Även kommuner har ett tillsynsansvar i detta sammanhang. En kommun har tillsyn över bl.a. förskola och fritidshem vars huvudman kommunen har godkänt och pedagogisk omsorg vars huvudman kommunen har förklarat ha rätt till bidrag, dvs. enskilda huvudmän (26 kap. 4 § skollagen). Utöver den löpande tillsynen som Skolinspektionen utövar på huvudmannanivå när det gäller förskolan utövar Skolinspektionen också tillsyn över hur en kommun uppfyller sina skyldigheter och sitt tillsynsansvar i fråga om enskilda huvudmän. Regeringen har gett Skolinspektionen i uppdrag att – 2017 granska förskolans kvalitet och måluppfyllelse (U2015/03630/GV). Ett syfte är att lyfta fram viktiga områden som förskolan behöver utveckla. Granskningen ska också kunna identi- fiera framgångsfaktorer och beskriva dessa genom konkreta exempel på förutsättningar och arbetssätt i förskolan som skapar god kvalitet. Skolinspektionen har i en kvalitetsgranskning belyst hur kom- munerna uppfyller sitt tillsynsansvar för fristående förskolor. Gransk- ningen visar att flera kommuner i sin tillsyn inte fattar tydliga och rättssäkra beslut om åtgärder för fristående förskolor (Regerings- rapport , dnr 2015:3 364). Kommuner saknar ofta rutiner för sin tillsyn liksom uppföljning av påtalade brister. Skolinspektionens granskning visar på osäkerhet hos kommunerna i hur de ska använda skollagens sanktionsmöjligheter för att komma tillrätta med problem i de fristående förskolorna. Endast i av kommunerna som granskats bedömer Skolinspektionen att tydliga beslut efter tillsyn har fattats. Mer vanligt är att kommunerna ger rekommendationer och påtalar utvecklingsområden, vilket skapar oklarheter om vad för- skolan behöver åtgärda i verksamheten. Granskningen ger flera exempel på att kommuner inte följer upp brister förrän tidigast i näst- kommande tillsyn. Skolinspektionen anser att svagheterna i kom- munernas tillsyn därför får stora effekter eftersom den förväntas bidra till att säkra kvaliteten i de fristående förskolornas verksamheter. När tillsynen brister kan det innebära att signaler om missförhållanden inte fångas upp och att barnens trygghet därmed inte kan garanteras. Enligt Skolinspektionen kan då likvärdigheten i utbildningen för barnen i förskolorna påverkas i negativ riktning. Även pekar i sitt betänkande Krav på privata aktörer i välfärden (SOU 2015:7) på frågan om tillsyn av fristående förskolor och vissa fritidshem. Utredningen bedömer att en utredning bör tillsättas för att bl.a. klarlägga förutsättningarna för att flytta över ansvaret för tillsyn av fristående förskolor och vissa fritidshem från kommunerna till Skolinspektionen. •föreslå förändringar i syfte att säkerställa att tillsynen av för- skolor och huvudmän för förskolor bedrivs på ett adekvat sätt, •analysera och föreslå hur det kan säkerställas att huvudmännen får möjlighet till stöd i arbetet med åtgärder till följd av brister som uppmärksammats i samband med tillsyn, •analysera behovet av statlig granskning av förskolan, t.ex. utvärdering och kvalitetsgranskning, i syfte att förbättra nyttan för förskolor och huvudmän för förskolor och vid behov föreslå hur en sådan verksamhet ska organiseras, och •vid behov lämna nödvändiga författningsförslag. Vem eller vilka bör ha i uppdrag att sprida kunskap och forskningsresultat? I sitt delbetänkande gör skolkommission bedömningen att det behövs en förstärkning av skolans vetenskapliga bas och forsk- ningsanknytning och att lärarnas kunskapsbas behöver utvecklas. konstaterar att det behövs ett starkt system för stöd till utveckling av den praktiknära skolforskningen som svarar mot de behov som lärare och skolledare har i sin praktiska yrkes- utövning. Enligt kommissionen måste vägen från forskning till huvudmän, rektorer och lärare utvecklas så att relevant forskning i ökad utsträckning kan bidra till skolans utveckling generellt och utvecklingen av undervisningen. understryker vidare att en ökad satsning på praktiknära forskning inte får leda till en ökad fragmentering av lärarnas kunskapsbas. har i uppdrag att sprida forskning inom skolväsendet. granskade 2013 statens kunskapsspridning till skolan (RiR 2013:11) och konstaterade att spridning av kunskap till lärare och rektorer till stor del möter deras behov, men kan bli bättre. Vidare framförde att det finns förbättrings- potential både när det gäller regeringens styrning och hur arbetar och menade att behöver öka tillgängligheten till och nyttan med insatser och material. rekommenda- tion var att regeringen ger ett uppdrag i sin instruktion att sammanställa och sprida kunskap om resultat av beprövad erfarenhet samt att regeringen bör efterfråga vilket genomslag som insatser och stödmaterial får och vilken nytta de skapar i skolan. Även SPSM ska enligt sin instruktion sammanställa och sprida kunskap om resultat av forskning, dock enbart när det gäller forskning som är relevant för det specialpedagogiska området. ska vidare, enligt sin instruktion, göra systematiska översikter och andra forskningssammanställningar och presentera och sprida resultaten på ett sätt som är användbart och tillgängligt för de verksamma inom skolväsendet. genomför () sex pågående systematiska översikter som inte är avslutade och vars slutsatser därför ännu inte har kunnat spridas till bl.a. lärare. Det finns alltså flera myndigheter som har uppdrag om kunskaps- och forskningsspridning. Ur ett resurs- och effektivitetshänseende är det enligt regeringens mening viktigt att uppgifterna för olika myndigheter bidrar till att kunskaperna om forskningsresultat når ut till och stärker huvudmännen och de verksamma inom skolväsendet. Dubbelarbete och otydligheter i detta avseende bör undvikas. •utreda och vid behov föreslå förändringar när det gäller skol- myndigheternas roll och ansvar i syfte att säkerställa en effektiv organisation av deras arbete med relevant praktiknära forskning, •utreda och föreslå hur kunskapsspridning och spridning av forsk- ningsresultat kan komma verksamma inom skolväsendet till del på ett effektivt och ändamålsenligt sätt, och •vid behov lämna nödvändiga författningsförslag. och har överlappande ansvar och uppgifter När och inom skolan () inrättades 1991 tydliggjordes att ansvar för att utveckla och utvärdera skolans verksamhet i relation till de nationella målen även gällde elever med funktionsnedsättning. Sam- tidigt framhölls att skulle ha det samlade ansvaret för skol- gången för elever med funktionsnedsättning. Att flera myndigheter, i synnerhet och den myndighet som ansvarar för special- pedagogik eller elever med funktionsnedsättning, har angränsande och ibland överlappande uppgifter har varit en aktuell fråga i tidigare översyner (se t.ex. Staten och skolan – styrning och stöd [Ds 1995:60], FUNKIS – funktionshindrade elever i skolan [SOU 1998:66] och Tre nya skolmyndigheter [SOU 2007:79]). SPSM ska enligt sin instruktion verka för att alla barn, elever och vuxenstuderande med funktionsnedsättning får tillgång till en lik- värdig utbildning och annan verksamhet av god kvalitet i en trygg miljö. Myndigheten ska bidra till goda förutsättningar för barnens utveckling och lärande samt förbättrade kunskapsresultat för eleverna och de vuxenstuderande. Myndigheten ansvarar för specialpedagogiskt stöd samt för utbildning i specialskolan och i förskoleklass och fritidshem vid en skolenhet med specialskola. Parallellt med detta har enligt sin instruktion i uppdrag att främja att alla barn och elever får tillgång till en likvärdig utbild- ning och annan verksamhet av god kvalitet i en trygg miljö. Skol- verket erbjuder även stöd och kompetensutveckling som riktar sig till specialpedagogisk personal. har vidare ett samlat ansvar (sektorsansvar) för funktionshindersfrågor med anknytning till sitt verksamhetsområde. Det är alltså flera myndigheter som har ett ansvar och uppgifter inom området. Detta skapar otydligheter och risk för dubbelarbete. Det bör därför skapas en ansvarsfördelning som är tydlig, ända- målsenlig och effektiv. •analysera hur det specialpedagogiska stöd som statliga myndig- heter erbjuder kan stärkas och hur nyttan av stödet kan ut- vecklas, •utreda och föreslå hur det statliga specialpedagogiska stödet bör organiseras på ett tydligt och effektivt sätt, och •vid behov lämna nödvändiga författningsförslag. Den övergripande styrningen av Sameskolstyrelsen är inte tillfredsställande Sameskolstyrelsen är en statlig skolmyndighet som inrättades 1981. Sameskolstyrelsen är en nämndmyndighet som leds av en nämnd på fem personer som utses av . Sameskolstyrelsen har sitt kansli i . Kansliet leds av en skolchef. Enligt förordningen (2011:131) med instruktion för Sameskolstyrelsen anställs skol- chefen av efter förslag från myndigheten. Sameskol- styrelsen finansieras dels av statligt anslag från regeringen, dels av avgiftsintäkter från kommunerna. Sameskolstyrelsen har till uppgift att bedriva undervisning på samiska och är en del i regeringens mål när det gäller att stärka det samiska folkets identitet. Sameskolstyrelsen har fått kritik av för brister i myndighetens interna styrning och kontroll och hantering av ekonomin (exempelvis 2015, dnr 3.1.2- 2015-730). Det finns en otydlighet i den övergripande styrningen av Sameskolstyrelsen och huvudmannaskapet för myndigheten och dess verksamheter. Detta beror bl.a. på att ledamöterna i nämnden utses av som det är regeringen som reglerar myndighetens verksamhet. För att den övergripande styrningen av Sameskolstyrelsen ska bli så tydlig som möjligt finns det alltså behov av att utreda om nuvarande huvudmannaskap bör kvarstå eller om ett förändrat huvudmannaskap skulle vara mer ändamålsenligt. ska det samiska folkets sär- skilda ställning som urfolk och rätten till självbestämmande respekteras och säkerställas i det huvudmannaskap som föreslås. •analysera och föreslå lämpligt huvudmannaskap för Sameskol- styrelsen eller dess verksamheter, och •med utgångspunkt i det huvudmannaskap som föreslås föreslå åtgärder som säkerställer att verksamheten kan bedrivas på ett ändamålsenligt och effektivt sätt, och •vid behov lämna nödvändiga författningsförslag. Utredaren ska redogöra för ekonomiska och praktiska konsekvenser av sina förslag. Utöver vad som följer av kommittéförordningen (1998:1474) ska utredaren redovisa verksamhetsmässiga och perso- nella konsekvenser av förslagen . Utredaren ska i sitt arbete beakta ett barnrätts- och funktionshindersperspektiv, nationella minoriteters rättigheter och samernas rättigheter som urfolk. Samråd och redovisning av uppdraget Utredaren ska inhämta synpunkter och erfarenheter från kom- muner, landsting och enskilda skolhuvudmän. Utredningen ska även inhämta synpunkter och erfarenheter från , Statens skolinspektion, Specialpedagogiska skolmyndigheten, Sameskolsty- relsen, , och andra relevanta myndigheter. Utredaren ska, i de delar som rör uppgifter för skol- myndigheterna, särskilt beakta kommande förslag års skol- kommission, Utredningen samverkan kring praktiknära forskning för stärkt vetenskaplig grund i skolväsendet (U 2017:03) och, i relevanta delar, (Fi 2015:09) och remiss- instansernas synpunkter på dessa förslag. Utredningen även hålla sig informerad om Tillitsdelegationens (Fi 2016:03) arbete i relevanta delar. Utredaren ska vidare inhämta synpunkter från relevanta orga- nisationer, t.ex. Kommuner och Landsting, Friskolornas riks- förbund, Idéburna skolors riksförbund och elevorganisationer. Berörda centrala arbetstagarorganisationer ska hållas informerade om arbetet och ges tillfälle att framföra synpunkter. En parlamentariskt sammansatt referensgrupp ska knytas till utredningen. Uppdraget ska slutredovisas . Enkät om hur du upplever de statliga skolmyndigheternas arbete 1.Jag besvarar enkäten främst i egenskap av: b)Företrädare för enskild huvudman d)Rektor hos huvudman e)Rektor hos enskild huvudman f)Bitr. rektor eller motsvarande hos huvudman g)Bitr. rektor eller motsvarande hos enskild huvudman h)Förskolechef hos huvudman i)Förskolechef hos enskild huvudman j)Bitr. förskolechef eller motsvarande hos huvudman k)Bitr. förskolechef eller motsvarande hos enskild huvudman l)Annat yrke, ange yrke 2.Antal invånare i den kommun som du representerar eller har din verksamhet i: a)Mindre än 20 000 invånare b)Mellan 20 000 och 50 000 invånare c)Mellan 50 000 och 100 000 invånare d)Fler än 100 000 invånare 3.Jag har haft min nuvarande funktion hos samma huvudman a)Mindre än 1 år b)1–3 år c)3–5 år d)Mer än 5 år c)Önskar ej ange 5.Skolinspektionen bedriver tillsyn och kvalitetsgranskning. Är det tydligt för dig vad som är tillsyn respektive kvalitets- granskning? c)Vet ej 6.På vilka sätt har din verksamhet varit föremål för Skolinspektionens tillsyn? (flera alternativ kan anges) a)Regelbunden tillsyn d)Inte alls e)Vet ej Om du svarar Inte alls eller vet ej, gå vidare till fråga 11. 7.Bedrivs Skolinspektionens tillsyn generellt på ett sätt som stödjer utveckling av sådan verksamhet som du ansvarar för? a)Ja, i stor utsträckning b)Ja, i liten utsträckning c)Nej, inte nämnvärt e)Vet ej 8.Har Skolinspektionens återföring av tillsynsresultaten bidragit till utveckling av skolverksamheten? a)Ja, i stor utsträckning b)Ja, i liten utsträckning c)Nej, inte nämnvärt e)Vet ej 9.Har Skolinspektionens återföring av tillsynsresultaten bidragit till utveckling av förskoleverksamheten? a)Ja, i stor utsträckning b)Ja, i liten utsträckning c)Nej, inte nämnvärt e)Vet ej 10.Har Skolinspektionens återföring av tillsynsresultaten bidragit till utveckling av vuxenutbildningen? a)Ja, i stor utsträckning b)Ja, i liten utsträckning c)Nej, inte nämnvärt e)Vet ej 11.Skolinspektionens regelbundna tillsyn av förskolan riktar sig främst mot huvudmannanivån, medan tillsynen av t.ex. grund- skolan även riktar sig mot skolenhetsnivån. Hur uppfattar du denna skillnad? a)Tillsynen av förskolan fungerar bra som den är b)Tillsynen av förskolan borde vara mer lik tillsynen av grund- skolan c)Tillsynen av borde vara mer lik tillsynen av för- skolan d)Jag har inte uppfattat någon skillnad e)Vet ej 12.Har er kommun eller (om du är representant för enskild huvudman) er lägeskommun förutsättningar att på ett rättssäkert sätt utöva tillsyn över fristående förskolor och pedagogisk omsorg? a)Ja, fullt ut b)Nej, inte i den utsträckning som är önskvärt c)Vet ej 13.Har du övriga synpunkter på hur tillsynen enligt skollagen fungerar och hur den kan utvecklas? Om du har övriga syn- punkter på hur tillsynen enligt skollagen fungerar och hur den kan utvecklas? 14.Har din verksamhet deltagit i Skol- inspektionens kvalitetsgranskningar? c)Vet ej Om du svarade nej eller vet ej, gå till fråga 18. 15.Bidrar Skolinspektionens kvalitetsgranskningar till att utveckla skolverksamheten? a)Ja, i stor utsträckning b)Ja, i liten utsträckning c)Nej, inte nämnvärt e)Vet ej 16.Bidrar Skolinspektionens kvalitetsgranskningar till att utveckla förskoleverksamheten? a)Ja, i stor utsträckning b)Ja, i liten utsträckning c)Nej, inte nämnvärt e)Vet ej 17.Bidrar Skolinspektionens kvalitetsgranskningar till att utveckla vuxenutbildningen? a)Ja, i stor utsträckning b)Ja, i liten utsträckning c)Nej, inte nämnvärt e)Vet ej 18.Har Skolinspektionens kvalitetsgranskningar bidragit till ut- veckling av den verksamhet för vilken du ansvarar trots att din egen verksamhet inte varit föremål för kvalitetsgranskning? c)Vet ej 19.Har du övriga synpunkter på hur den statliga kvalitetsgransk- ningen fungerar och kan utvecklas? 20.Det finns en mängd satsningar där huvudmän kan delta och söka statsbidrag via . Det gäller bl.a. läxhjälp, lovskola, Läslyftet, Matematiklyftet, Lärarlyftet II, karriärsteg, mindre barngrupper i förskolan, regionalt yrkesvux, entre- prenörskap och specialpedagogik. Några av dessa ligger under det s.k. paraplyet Nationella skolutvecklingsprogram. Har din verksamhet deltagit i någon eller några satsningar? c)Vet ej 21.Om du svarade ”Nej”, ange varför 22.Är de nationella satsningarna viktiga för den lokala utvecklingen av verksamheten? a)Satsningarna är i stor utsträckning viktiga för utvecklingen av verksamheten b)Satsningarna är i liten utsträckning viktiga för utvecklingen av verksamheten c)Satsningarna är inte alls viktiga för utvecklingen av verk- samheten d)Vet ej 23.Har du övriga synpunkter på reformer där satsningar på olika områden kombineras med riktade, oftast sökbara, statsbidrag? Samverkan för bästa skola 24.Samverkan för bästa skola är en satsning som vänder sig till vissa huvudmän med särskilt svåra förutsättningar. Satsningen syftar till att höja kunskapsresultaten och öka likvärdigheten. träffar överenskommelser med huvudmän om in- satser med statlig finansiering. deltar cirka 40 huvudmän i satsningen. Har din verksamhet deltagit i sats- ningen? c)Vet ej Om du svarade nej eller vet ej, gå till fråga 28. 25.Har medverkan i Samverkan för bästa skola haft positiv effekt för verksamheterna som deltar? a)Ja, i stor utsträckning b)Nej, inte i någon större utsträckning c)Det är för tidigt att säga d)Vet ej 26.Bedömer du att de utvecklingsinsatser som ni kommit överens om med vid behov kan fortsätta, efter att Samverkan för bästa skola har avslutats? a)Ja, det är sannolikt b)Nej, det är inte sannolikt c)Det är för tidigt att säga d)Vet ej Har du övriga synpunkter på Samverkan för bästa skola? Gymnasial yrkesutbildning – regional arbetsmarknad 28.Bedrivs det gymnasial yrkesutbildning inom er region som motsvarar behoven på den regionala arbetsmarknaden? c)Vet ej Om du svarade nej eller vet ej besvara nästa fråga. Om du svarade ja, gå till fråga 30. 29.Skulle en statlig skolmyndighet kunna bidra till att utveckla den gymnasiala yrkesutbildningen så att den bättre svarar mot behoven på de regionala arbetsmarknaderna? c)Vet ej Du svarade ja på frågan ovan, beskriv på vilket sätt Läroplaner, ämnesplaner och kursplaner 31.Är du nöjd med arbete med implementering av styrdokument, t.ex. läroplaner, ämnesplaner eller kursplaner? c)Vet ej 32.Har du övriga synpunkter på hur arbete med implementering av styrdokument fungerar, t.ex. läroplaner, ämnesplaner eller kursplaner? 33.Använder du de statliga myndigheternas uppföljning (statistik) i din verksamhet? c)Jag känner inte till uppföljningen (statistiken) 34.Använder du dig av utvärderingsrapporter i din verksamhet? c)Jag känner inte till rapporterna 35.Vart vänder ni er om en verksamhet behöver specialpedagogiskt stöd som inte kan tillgodoses inom huvudmannens organisa- tion? b)Specialpedagogiska skolmyndigheten (SPSM) 36.Har SPSM tagit kontakt med er verksamhet för att informera om sitt uppdrag eller för att erbjuda råd och stöd? c)Vet ej 37.Har ni i verksamheten använt läromedel som producerats eller anpassats av SPSM? c)Vet ej 38.I dag har både och i sitt uppdrag att hantera specialpedagogiska frågor och ge råd och stöd till olika verk- samheter. Har du några synpunkter på att det är två olika myndigheter som har detta uppdrag? 39.Känner du till någon statlig skolmyndighet som erbjuder fort- bildning eller kompetensutveckling? 40.Är det bra att staten genom och , med eller utan samverkan med t.ex. lärosäten, erbjuder och genomför fortbildning eller kompetensutveckling? a)Ja, i samma utsträckning som b)Ja, i betydligt högre utsträckning än c)Nej, de behöver inte erbjuda fortbildning eller kompetens- utveckling d)Vet ej Om du svarade nej eller vet ej, gå till fråga 42. 41.För vilka yrkeskategorier bör det anordnas fortbildning och kompetensutveckling från statens sida? (flera alternativ kan anges) f)Förvaltningschefer eller motsvarande g)Politiker med ansvar inom skolområdet Stödet till praktiknära forskning samt spridning av forskning och erfarenhetsbaserad kunskap 42.Finns det enligt din uppfattning behov av att en statlig skol- myndighet bidrar med att stärka den vetenskapliga grunden för utbildningen, t.ex. genom att sprida resultat från forskning och beprövad erfarenhet?