sou · H6B364 · 2018-08-09 00:00:00 — Betydelse för företagens konkurrensförhållanden och konsumentskyddet Rent allmänt bör förslaget att låta mäklarföretagen omfattas av en registreringsplikt både kunna stärka konsumentskyddet och främja en sund konkurrens på marknaden. Enligt vårt förslag ska endast mäklarföretag som uppfyller vissa förutsättningar kunna registreras. Bland annat ska det krävas att mäklarföretaget har en ansvars- försäkring och att företaget är redbart och i övrigt lämpat att utöva förmedlingsverksamhet i. Därmed blir det möjligt att sålla bort oseriösa aktörer från marknaden och skapa goda förutsättningar för mäklarföretagen att konkurrera på lika villkor. En effektiv tillsyn över mäklarföretagen bör också kunna stärka konsumenternas skydd på marknaden och bidra till att minska de problem som kon- sumenterna upplever på området. Såväl mindre som större mäklarföretag kommer att omfattas av registreringsskyldigheten och stå under tillsyn. Det är dock endast juridiska personer som omfattas av lagens definition av mäklar- företag. En mäklare som driver sin verksamhet som en enskild firma behöver alltså enbart betala avgift för sin egen registrering. Driver mäklaren sin verksamhet i ett handelsbolag eller ett aktiebolag ska emellertid både mäklaren och företaget registrera sig. För den mäklare som driver sin verksamhet i ett mindre enmansbolag (juridisk per- son) kan det framstå som att han eller hon får betala ”dubbla av- gifter”. Å andra sidan kan det förhållandet att mäklarföretaget är regi- strerat ses som en kvalitetsstämpel av konsumenten, och därmed leda till att mäklaren får fler uppdrag än vad som annars hade varit fallet. Vi har gjort bedömningen att det inte finns anledning att diffe- rentiera avgifternas storlek beroende på mäklarföretagets storlek, bolagsform eller typ av verksamhet (se avsnitt 8.5.2). Avgifterna ska alltså vara desamma oavsett vilken storlek företaget har. Varken regi- streringsavgiften eller den årliga avgiften uppgår emellertid till några betydande summor. Förslaget i denna del bör därför inte påverka mindre företags konkurrensförmåga och villkor i övrigt gentemot större företag. Betydelse för jämställdheten mellan kvinnor och män Fastighetsmäklarbranschen bestod och till övervägande del av män. har emellertid könsfördelningen jämnats ut. var av de regi- strerade mäklarna män och kvinnor. Det kan dessutom förväntas att andelen kvinnor i yrket kommer att öka ytterligare framöver eftersom andelen kvinnor som har börjat på programutbildningar med fastighetsmäklarinriktning har varit högre än andelen män . Bland mäklare som var var kvinnor. Bland de registrerade hyresförmedlarna utgör kvinnorna en klar majoritet (). Hyresförmedlare utgör dock en mycket liten del av de registrerade mäklarna. Endast runt 100 av de drygt 7 000 mäklare som var registrerade vid utgången av hade registrering som hyresförmedlare. Hur förhållandena ser ut bland de mäklare som ägnar sig åt lokalhyresförmedling eller annan förmedling som inte är registreringspliktig har inte gått att klarlägga. Vi gör bedömningen att våra förslag kommer att påverka kvinnor i samma utsträckning och på samma sätt som män. Förslagen bör därför inte ha någon påverkan på jämställdheten mellan kvinnor och män. Förslaget väntas inte få några konsekvenser för den kommunala självstyrelsen eller ha någon betydelse för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet. Inte heller bedöms förslagen ha någon påverkan för uppnåendet av de integrationspolitiska målen. 15.1Fastighetsmäklarlagen (2019:000) Den nuvarande fastighetsmäklarlagen (2011:666) upphävs och er- sätts av en ny lag. Skälen för detta framgår av avsnitt 6.1. Förslagen i detta betänkande tar i huvudsak sikte på mäklarföretagen. För mäk- larna motsvarar innehållet i den nya lagen i huvudsak innehållet fastighetsmäklarlag. Vad som sägs i förarbetena till den tidi- gare lagen i denna del är därför i allt väsentligt fortfarande relevant (se prop. 2010/11:15). I den utsträckning mäklarnas skyldigheter på- verkas av våra förslag framgår detta i denna författningskommentar. 1 § Denna lag innehåller bestämmelser om fastighetsmäklare och fastig- hetsmäklarföretag samt om yrkesmässig förmedling av fastigheter, delar av fastigheter, bostadsrätter, byggnader på annans mark, tomträtter, andels- rätter avseende lägenhet, arrenderätter eller hyresrätter. Paragrafen anger, tillsammans med 2, 4 och 5 §§, lagens tillämpnings- område. Vad som avses med fastighetsmäklare, fastighetsmäklar- företag och förmedling definieras i 2 §. Lagen är direkt tillämplig för registrerade mäklare och registrerade mäklarföretag. Om en registrerad fastighetsmäklare ägnar sig åt verksamhet som inte utgör förmedling i den bemärkelse som avses i fastighetsmäklarlagen, eller om mäklaren förmedlar andra objekt än sådana som omfattas av lagens tillämpningsområde, gäller varken de civilrättsliga eller näringsrättsliga bestämmelserna i lagen. Reglerna bör dock kunna tillämpas analogt på mäklarens och mäklarföretagets verksamhet. De civilrättsliga reglerna torde även, i vart fall analogt, kunna tillämpas på förmedlingsverksamhet som bedrivs av en mäklare eller ett mäklarföretag som är undantaget från kravet på registrering eller som har åsidosatt sin skyldighet att registrera sig, jfr NJA 2000 s. 629. Förslaget behandlas i avsnitt 6.1. 2 § I denna lag betyder 1.fastighetsmäklare: en fysisk person som bedriver yrkesmässig förmed- ling av fastigheter, delar av fastigheter, bostadsrätter, byggnader på annans mark, tomträtter, andelsrätter avseende lägenhet, arrenderätter eller hyres- rätter, 2.fastighetsmäklarföretag: en juridisk person i vilken en fastighetsmäklare bedriver sådan verksamhet som avses i första punkten, 3.förmedling: en verksamhet som grundar sig på ett uppdragsavtal och som syftar till att anvisa en motpart med vilken uppdragsgivaren kan träffa avtal om överlåtelse eller upplåtelse, 4.kvalificerat innehav: ett direkt eller indirekt ägande i ett företag, om innehavet, beräknat på det sätt som anges i 1 kap. 5 a § lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse, representerar eller mer av kapitalet eller av samtliga röster eller annars möjliggör ett väsentligt in- flytande över ledningen av företaget. Paragrafen innehåller definitioner av vissa för lagen centrala begrepp. Punkten 1 innehåller en definition av fastighetsmäklare. Defini- tionen motsvarar den definition av fastighetsmäklare som finns i 1 § Någon ändring i sak är inte avsedd. I punkten 2 definieras fastighetsmäklarföretag. Endast juridiska personer omfattas av definitionen. En enskild firma kan alltså inte vara ett mäklarföretag. Frågan om en juridisk person omfattas av lagens definition av mäklarföretag är inte beroende av om de personer som bedriver verk- samhet i företaget är registrerade som mäklare. Avgörande är om personerna bedriver sådan verksamhet som avses i första punkten och därmed är att betrakta som mäklare i lagens mening. Det spelar därför heller ingen roll om de mäklare som bedriver verksamhet i företaget är undantagna från registreringsskyldigheten. Om en advokat bedriver sådan verksamhet som avses i första punkten, är alltså det bolag som han eller hon bedriver sin verksamhet i att betrakta som ett mäklar- företag, även om både advokaten och advokatbolaget är undantagna från lagens krav på registrering (se 8 och 9 §§). Normalt bedriver mäklaren sin verksamhet i det företag där han eller hon är anställd. Enbart det förhållandet att en juridisk person har mäklare anställda är dock inte tillräckligt för att företaget ska betraktas som ett mäklarföretag. Det förekommer att mäklare är an- ställda av en annan juridisk person än den som han eller hon bedriver sin verksamhet i. Mäklarens arbetsgivare är då normalt inte att be- trakta som ett mäklarföretag enligt lagen. Definitionen av förmedling i punkten 3 överensstämmer med definitionen i 1 § andra stycket fastighetsmäklarlag. Någon ändring i sak är inte avsedd. I punkten 4 definieras vad som vid tillämpning av lagen avses med kvalificerat innehav, se avsnitt 8.3.2 och 10.3.3. 3 § Ett avtal enligt denna lag som ska skrivas under får undertecknas med en sådan avancerad elektronisk underskrift som avses i artikel 3 i Europa- parlamentets och rådets förordning (EU) nr 910/2014 av om elektronisk identifiering och betrodda tjänster för elektroniska trans- aktioner på den inre marknaden och om upphävande av direktiv /93/EG, i den ursprungliga lydelsen. Av paragrafen följer att om lagen kräver att ett avtal ska skrivas under får detta ske med en avancerad elektronisk underskrift. Ett sådant formkrav gäller för uppdragsavtal enligt 18 § och för deposi- tionsavtal enligt 19 §. Paragrafen saknar motsvarighet fastighetsmäklarlag. Förslaget behandlas i avsnitt 12.4. 4 § Vad som föreskrivs om fastigheter i denna lag tillämpas också på den övriga egendom som anges i 1 §. Vid förmedling av arrenderätt eller hyresrätt tillämpas inte 27 §, 28 §, 33 § och 35 § första–fjärde styckena. Vid förmedling av nyttjanderätt ska vad som föreskrivs om säljare avse den som överlåter eller upplåter nyttjanderätten och vad som föreskrivs om köpare avse motparten. Bestämmelsen motsvarar 2 § fastighetsmäklarlag. Någon ändring i sak är inte avsedd. 5 § Lagen tillämpas oavsett var fastigheten är belägen, om en väsentlig del av fastighetsmäklarens uppdrag utförs i . Detta gäller inte i den utsträckning något annat följer av och rådets förord- ning (EG) nr 593/2008 av om tillämplig lag för avtalsför- pliktelser (I). Bestämmelsen motsvarar 3 § fastighetsmäklarlag. Någon ändring i sak är inte avsedd. Avtalsvillkor och lagens tvingande verkan 6 § Avtalsvillkor som i jämförelse med bestämmelserna i denna lag är till nackdel för en konsument är utan verkan mot honom eller henne, om inte annat anges i lagen. Med konsument avses en fysisk person som handlar huvudsakligen för ändamål som faller utanför näringsverksamhet. Bestämmelsen motsvarar 4 § fastighetsmäklarlag. Någon ändring i sak är inte avsedd. Registrering av fastighetsmäklare och fastighetsmäklarföretag 7 § Varje fastighetsmäklare och fastighetsmäklarföretag ska vara regi- strerat hos Fastighetsmäklarinspektionen. Paragrafen reglerar skyldigheten för mäklare och mäklarföretag att registrera sig. För mäklare motsvarar bestämmelsen 5 § första styc- ket fastighetsmäklarlag. Att vissa mäklare och mäklarföre- tag är undantagna från registreringsskyldigheten följer av 8 och 9 §§. De närmare förutsättningarna för registrering finns i 13 § (mäk- lare) respektive 14 och 15 §§ (mäklarföretag). En mäklare som åsidosätter reglerna om registrering kan hållas straffrättsligt ansvarig enligt 55 §. Ett mäklarföretag som åsidosätter sin skyldighet att registrera sig kan föreläggas att upphöra med sin verksamhet (se 53 §). Förslaget behandlas i avsnitt 8.1. 8 § Skyldigheten för fastighetsmäklare att vara registrerad enligt 7 § gäller inte advokater och inte heller vid förmedling av hyresrätter med en månads- hyra som understiger , om fastighetsmäklaren ägnar sig åt enbart 1.kommunal förmedling av hyresrätter, 2.kostnadsfri förmedling av hyresrätter till studerande, 3.förmedling av hyresrätter för fritidsändamål, 4.förmedling av hyresrätter till lokaler eller 5.förmedling av hyresrätter till rum där hyrestiden uppgår . Paragrafen undantar vissa mäklare från registreringsskyldigheten i 7 §. Bestämmelsen motsvarar i huvudsak 5 § andra stycket fastighetsmäklarlag. Till följd av att mäklare som förmedlar hyres- rätter med en månadshyra som uppgår till eller mer alltid ska vara skyldiga att registrera sig har undantaget från registrerings- plikten inskränkts till att enbart omfatta mäklare som förmedlar hyres- rätter som understiger detta belopp. Genom den nya bestämmelsen i 10 § inrättas en ny registreringskategori för mäklare som ägnar sig åt förmedling av hyresrätter med en månadshyra på (särskild registrering för hyresförmedlare). Förslaget behandlas i 7.3. 9 § Skyldigheten för fastighetsmäklarföretag att vara registrerat enligt 7 § gäller inte advokatbolag eller fastighetsmäklarföretag i vilket fastighets- mäklare ägnar sig åt enbart sådan förmedling som enligt 8 § inte medför skyldighet för fastighetsmäklare att registrera sig. Skyldigheten att vara registrerad gäller inte heller fastighetsmäklar- företag som är etablerade i en annan stat inom EES eller i och som tillfälligt bedriver verksamhet i . Paragrafen undantar vissa mäklarföretag från registreringsskyldig- heten i 7 §. Av första stycket framgår att advokatbolag är undantagna från skyldigheten att registrera sig. Av samma stycke följer att mäklar- företag är undantagna från kravet på registrering om de mäklare som bedriver verksamhet i företaget enbart ägnar sig åt sådan förmedling som är undantagen från kravet på registrering enligt 8 §. Undantaget från registreringsskyldigheten för mäklarföretaget gäller bara under förutsättning att samtliga mäklare i företaget är undantagna från Om någon av mäklarna ägnar sig åt regi- streringspliktig verksamhet är mäklarföretaget skyldigt att ha en mot- svarande registrering. Detta utvecklas närmare i anslutning till för- fattningskommentaren till 11 §. Enligt andra stycket behöver ett mäklarföretag som är etablerat i en annan stat inom EES eller i inte registrera sig om före- taget endast tillfälligt bedriver verksamhet i . Etablerar sig mäklarföretaget i landet måste det registrera sig. Bedömningen av om verksamheten är tillfällig får göras i varje enskilt fall. Vid denna bedömning bör bl.a. beaktas verksamhetens varaktighet och regel- bundenhet. En liknande reglering gäller för mäklare som är verksamma inom EES eller i som bedriver tillfällig verksamhet i . En sådan mäklare behöver under vissa omständigheter inte ansöka om registrering. I stället ska mäklaren ge in en skriftlig underrättelse till Fastighetsmäklarinspektionen. När en fullständig underrättelse kom- mit in till Fastighetsmäklarinspektionen ska mäklaren anses registre- rad. Registreringen gäller och får förnyas på begäran av den registrerade. Bestämmelser om en mäklares tillfälliga verk- samhet i landet finns dels i fastighetsmäklarförordningen, dels i lagen (2016:145) om erkännande av yrkeskvalifikationer och i de föreskrifter som meddelats i anslutning till den lagen. Om en mäklare som bedriver tillfällig verksamhet i landet omfattas av nämnda reglering behöver normalt inte heller det mäklarföretag i vilket mäklaren är verksam registrera sig. Ett utländskt mäklarföretag som bedriver verksamhet i landet i strid mot reglerna om registrering kan, precis som svenska mäklar- företag, föreläggas av Fastighetsmäklarinspektionen att upphöra med verksamheten (se 53 §). Förslaget behandlas i avsnitt 8.2 och 8.4. 10 § Registrering för fastighetsmäklare enligt 7 § ska avse 2.särskild registrering för hyresförmedlare, om det kan antas att fastig- hetsmäklaren ska förmedla hyresrätter med en månadshyra som uppgår till eller överstiger ett belopp motsvarande , eller 3.registrering för hyresförmedlare, om fastighetsmäklaren bara ska för- medla hyresrätter med en månadshyra som understiger ett belopp mot- svarande . Av bestämmelsen följer att det finns tre typer av registrering för fastighetsmäklare. Bestämmelsen motsvarar delvis 5 § tredje stycket fastighetsmäklarlag. Fullständig registrering enligt punkten 1 är den mest omfattande av de tre registreringskategorierna och ger mäklaren rätt att yrkes- mässigt förmedla all den egendom som anges i 2 § första stycket 1, dvs. fastigheter, delar av fastigheter, bostadsrätter, byggnader på annans mark, tomträtter, andelsrätter avseende lägenhet, arrenderätter och hyresrätter. Särskild registrering för hyresförmedlare enligt punkten 2 saknar motsvarighet fastighetsmäklarlag. I denna kategori ska en mäklare registrera sig om det kan antas att han eller hon kommer att ägna sig åt yrkesmässig förmedling av hyresrätter med en månads- hyra som motsvarar eller överstiger . Den nya kategorin är främst till för mäklare som är oregistrerade och som vill kunna förmedla objekt som kommer att kräva särskild registrering enligt den nya fastighetsmäklarlagen. För mäklare med fullständig registrering behövs ingen ytterligare registrering för att mäklaren ska få förmedla sådana hyresrätter. Vilket belopp i kronor som motsvarar bör bestäm- mas utifrån kronkursen vid förmedlingstidpunkten. Skyldigheten att registrera sig enligt denna kategori kan därför vara beroende av hur stark den svenska kronan står mot euron. kan det vara svårt att på förhand avgöra om månadshyran vid förmedlingstidpunkten kommer att uppgå till ett sådant belopp som innebär att mäklaren är skyldig att vara registrerad som särskild hyresförmedlare eller ha en fullständig registrering. Det är mäklarens ansvar att se till att han eller hon inte bryter mot registreringsskyldigheten. Om månads- hyran för ett visst objekt kan komma att uppgå till ett så högt belopp att det krävs särskild registrering för att få förmedla hyresrätten, bör en mäklare som saknar sådan registrering avstå från att åta sig upp- draget eller ta hjälp av en mäklare som har rätt att förmedla sådana hyresrätter. För att mäklaren överhuvudtaget ska omfattas av lagen krävs det att förmedlingen sker yrkesmässigt (se 2 § första stycket 1). Inne- börden av begreppet ”yrkesmässig” har samma betydelse som fastighetsmäklarlag. Det kan vara tillräckligt att någon annonserar eller på annat sätt marknadsför objekt till salu eller erbjuder sina tjänster som fastighetsmäklare. Förmedlingen kan således anses vara yrkesmässig trots att mäklaren inte har lyckats förmedla något objekt. Det innebär att det kan vara tillräckligt att mäklaren förmedlar eller försöker förmedla ett enstaka objekt med en månads- hyra om för att omfattas av skyldigheten att registrera sig som särskild hyresförmedlare. Mäklare med särskild registrering för hyresförmedlare omfattas av samma regelverk i fastighetsmäklarlagen som mäklare med regi- strering för hyresförmedlare. Den handledda praktik som krävs för registrering behöver dock inte utföras hos en registrerad fastighets- mäklare som ägnar sig åt förmedling av hyresrätter avseende bostads- lägenheter. I stället ska praktiken kunna utföras även hos andra hyresförmedlare. Till skillnad från registrerade hyresförmedlare om- fattas mäklare med särskild registrering för hyresförmedlare även av bestämmelserna i lagen (2017:630) om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism (penningtvättslagen). Den tredje registreringskategorin, registrering för hyresförmed- lare, finns i punkten 3. Mäklaren behöver inte registrera sig som hyresförmedlare om han eller hon redan har fullständig registrering eller särskild registrering för hyresförmedlare. Förslaget behandlas i avsnitt 7.3. 11 § Registrering för fastighetsmäklarföretag enligt 7 § ska avse 2.särskild registrering för hyresförmedlare, om det kan antas att fastighets- mäklare som är verksamma i företaget förmedlar hyresrätter med en månads- hyra som uppgår till eller överstiger ett belopp motsvarande , eller 3.registrering för hyresförmedlare, om de fastighetsmäklare som är verksamma i företaget enbart ska förmedla hyresrätter med en månadshyra som understiger ett belopp motsvarande . I paragrafen anges de olika typerna av registrering för fastighets- mäklarföretag. Precis som för mäklare finns det tre typer av regi- strering: fullständig registrering, särskild registrering för hyres- förmedlare och registrering för hyresförmedlare. Avgörande för vilken typ av registrering som mäklarföretaget ska ha är vilken verksamhet som mäklarna i företaget ägnar sig åt. ska ha en fullständig registrering enligt punkten 1 om någon mäklare i företaget ägnar sig åt yrkesmässig förmedling av all den egendom som anges i 2 § första stycket 1 fastighetsmäklarlagen. Om någon mäklare i mäklarföretaget ägnar sig åt förmedling av hyres- rätter med en månadshyra som uppgår till eller mer, och det i företaget inte finns någon mäklare som är skyldig att inneha en fullständig registrering, ska mäklarföretaget registreras som särskild hyresförmedlare enligt punkten 2. sig samtliga mäklare i före- taget enbart åt förmedling av hyresrätter med en månadshyra som understiger ska mäklarföretaget ha en registrering för hyresförmedlare enligt punkten 3. 12 § Fastighetsmäklare och fastighetsmäklarföretag ska betala ansöknings- avgift och årlig avgift. För sådan påminnelse som anges i 42 § andra stycket ska mäklaren respektive mäklarföretaget även betala påminnelseavgift. Paragrafen innehåller bestämmelser om ansökningsavgift och årlig avgift. För mäklare motsvarar bestämmelsen 5 a § fastig- hetsmäklarlag. Av första stycket följer att mäklarföretag precis som mäklare ska betala ansökningsavgift och årlig avgift. Bestämmelser om avgifternas storlek finns i 7 och 8 §§ fastighetsmäklarförordningen. Fastighets- mäklarinspektionen har utfärdat närmare föreskrifter om när avgiften ska betalas (KAMFS 2013:2). Av andra stycket följer att mäklare och mäklarföretag ska betala påminnelseavgift vid utebliven betalning av årlig avgift. Förfarandet vid utebliven betalning regleras i 8 a § fastighetsmäklarförordningen. Förslaget behandlas i avsnitt 8.1 och 8.5.2. 13 § För att en fastighetsmäklare ska registreras krävs att mäklaren 1.inte är underårig, försatt i konkurs, underkastad näringsförbud eller har förvaltare enligt 11 kap. 7 § , 2.har försäkring för skadeståndsansvar enligt 37 §, 3.har tillfredsställande utbildning, 4.har för avsikt att vara yrkesverksam som fastighetsmäklare samt 5.är redbar och i övrigt lämplig som fastighetsmäklare. Bestämmelsen motsvarar 6 § fastighetsmäklarlag. Någon ändring i sak är inte avsedd. 14 § För att ett fastighetsmäklarföretag ska registreras krävs att mäklar- företaget 1.inte är försatt i konkurs eller likvidation, 2.har försäkring för skadeståndsansvar enligt 37 §, 3.har för avsikt att vara yrkesverksamt som fastighetsmäklarföretag samt 4.är redbart och i övrigt lämpat att utöva fastighetsmäklarverksamhet i. I paragrafen anges vilka förutsättningar som måste vara uppfyllda för att ett fastighetsmäklarföretag ska kunna registreras. Av punkten 1 följer att ett mäklarföretag som är försatt i konkurs eller likvidation inte kan registreras. I punkten 2 anges att mäklarföretaget måste ha en försäkring för det skadeståndsansvar som kan drabba företaget enligt 37 §. I 20 § fastighetsmäklarförordningen anges vilka närmare krav som ställs på ansvarsförsäkringen. Kraven skiljer sig för mäklarföretag med full- ständig registrering och mäklarföretag med registrering för hyresför- medling eller särskild registrering för hyresförmedling. För mäklar- företag med fullständig registrering ska försäkringen för varje skadefall täcka skadeståndsskyldighet . Försäkringen för ett mäklarföretag som är registrerat för förmedling av enbart hyresrätter ska för varje skadefall täcka skadeståndsskyldighet . Av punkten 3 följer att mäklarföretaget måste ha för avsikt att vara yrkesverksamt som fastighetsmäklarföretag. Fastighetsmäklar- inspektionen bör normalt kunna godta ett mäklarföretags uppgift om att det avser att vara yrkesverksamt som mäklarföretag. Endast i undantagsfall bör det därför finnas anledning att neka ett mäklar- företag registrering på denna grund. I tveksamma fall bör Fastighets- mäklarinspektionen ge sökanden tillfälle att yttra sig. Några om- fattande undersökningsåtgärder krävs dock inte. Bestämmelsen förväntas främst få betydelse när ett registrerat mäklarföretag inte längre bedriver någon verksamhet. Mäklarföretagets registrering ska då kunna återkallas enligt 42 §. Det förhållandet att det i samband med registreringen inte finns någon mäklare knuten till mäklarföretaget eller att det saknas mäklare i företaget behöver inte i sig innebära att registrering ska nekas eller att ett redan registrerat mäklarföretag ska fråntas sin registrering. inte varit verksamt bör det dock krävas starka skäl för att mäklar- företaget ska kunna behålla sin registrering. en sammanhängande tidsrymd . En bedömning får dock göras i varje enskilt fall.