sou · H6B317 · 2018-03-12 00:00:00 — 48 Utredningen redogör för resultat från TALIS-undersökningen i avsnitt 6.3 och 6.4. Kontinuerlig och relevant kompetensutveckling att möjliggöra utvecklingsinsatser som kräver mer tid och en större insats. Det kan till exempel vara aktuellt vid vidareutbildning. Det är arbetsmarknadens parter som behöver komma överens om hur tiden för lärares kompetensutveckling ska fördelas. Utredningen anser att det är rimligt om parterna också följer upp mängden och innehållet i den kompetensutveckling som genomförs, bland annat för att möjliggöra systematisk planering. Kompetensutvecklingens relevans bör öka Utredningen anser också att relevansen i lärares kompetensutveckling bör öka, liksom den fortbildning som utgår från den individuella lärarens behov. Innehållet i och formen för kompetensutvecklingsin- satserna bör avgöras av läraren och rektorn tillsammans. Läraren måste ha ett avgörande inflytande över sin kompetensutveckling, men skolledningen och huvudmannen bör också kunna påverka utveck- lingen till stöd för hela skolans utveckling. Över tid bör utrymme finnas både för insatser som definierats utifrån lärarens eget behov liksom sådana som utgår från skolans behov.49 Vissa kompetensutvecklande insatser ska erbjudas nationellt, så som sker med de nationella skolutvecklingsprogrammen och Lärar- lyftet II . När den funktion som föreslog finns på plats bör det nationella utbudet utifrån givna ekonomiska ramar bere- das och beslutas av en instans där skolans lärare och ledare, huvud- män, skolmyndigheter och högskolor och universitet finns represen- terade. Systemet bör bygga på långsiktiga analyser av de behov som finns i skolväsendet. De nationella skolutvecklingsprogram som Sta- tens skolverk har tagit fram är en utmärkt bas att bygga vidare på. Utredningen beskriver i kapitel 4 hur innehållet vidare skulle kunna utgöras av tre insatsformat, nämligen kollegiala processer, utveck- lingsprojekt och kurser. 49 Utredningen redogör för detta i kapitel 5. Kontinuerlig och relevant kompetensutveckling 6.8Elever har rätt att undervisas av behöriga lärare och barn av behöriga förskollärare Huvudregeln är att undervisning i skolväsendet ska bedrivas av legitimerade och behöriga lärare och förskollärare.50 Grundstenen i lärar- och förskollärarlegitimationen är en lärarexamen eller en för- skollärarexamen. Alla som vill bli lärare eller förskollärare behöver därför utbilda sig och avlägga en lärar- eller förskollärarexamen. För att göra detta finns dels de sammanhållna lärarprogrammen, dels olika kortare kompletterande utbildningar för studenter som redan har sådan tidigare utbildning som kan räknas in i en lärarexamen. Dit hör kompletterande pedagogisk utbildning (KPU), vidareutbildning av lärare () och utländska lärares vidareutbildning (). Dessa utbildningar beskrivs mer utförligt i kapitel 11. Verksamma lärare kan också vilja eller behöva komplettera sin lärarutbildning med behörighetsgivande fortbildning för att bli behö- rig i ytterligare ämnen, årskurser eller skolformer. I detta avsnitt beskrivs statliga insatser för behörighetsgivande fortbildning för de som är legitimerade. I utredningens direktiv står att utredaren ska ta ställning till vilken form som bäst lämpar sig för behörighetsgivande fortbildning, och om den bör bli permanent. Eftersom direktivet talar om behörighets- givande fortbildning anser utredningen att uppdraget begränsas till att lämna förslag som gäller behörighetsgivande fortbildning för lärare som har en lärarexamen. Med hänsyn till den rådande lärarbristen vill utredningen dock understryka att det behövs omfattande satsningar för att underlätta för personer att yrkesväxla till läraryrket, och att de kompletterande lärar- och förskollärarutbildningarna där har en mycket viktig funktion. Utredningen behandlar dessa utbildningar i kapitel 11. 50 2 kap. 13 § skollagen. Kontinuerlig och relevant kompetensutveckling Många legitimerade lärare saknar behörighet för något undervisningsämne Många lärare som har en lärarlegitimation undervisar i ämnen de sak- nar behörighet för. Detta innebär att många elever undervisas av lärare som saknar rätt kunskap för den undervisning de bedriver. Enligt är andelen verksamma lärare som saknar behörighet för något av sina undervisningsämnen fortfarande hög.51 Läs- /17 var den i nivå med tidigare läsår, förutom när det gäller utbildning i svenska för invandrare (sfi), gymnasiesär- skolan och särskild utbildning för vuxna. I är det i genomsnitt sju av tio lärare som arbetar med ämnen med behörighetskrav eller skolformer med legitimationskrav som har rätt behörighet för minst ett av sina undervisningsämnen. I gymnasieskolan och vuxenutbildning på grundläggande respektive gymnasial nivå har åtta av tio lärare rätt behörighet i minst ett av sina undervisningsämnen. Att läraren är behörig i ett ämne innebär dock inte att läraren är behörig i alla ämnen som hen under- visar i. I sfi har andelen behöriga lärare minskat , till behöriga. Detta beror på att andelen lärare har ökat kraftigt i sfi, vilket i sin tur är ett resultat av ett ökat elevantal. Enligt har andelen lärare i sfi ökat under det senaste läsåret, vilket är den största ökningen i skolväsendet. Sammantaget tycks det alltså även fortsättningsvis finnas ett stort behov av behörighetsgivande fortbildning, och av att insatserna ökas. 6.8.1Behörighetsgivande fortbildning i Lärarlyftet I Lärarlyftet II kan en verksam och legitimerad lärare studera de kur- ser som hen behöver för att bli behörig i ett ämne läraren undervisar i men saknar behörighet i. Lärarlyftet II omfattar även fortbildning av fritidspedagoger så att de kan meddelas behörighet för undervisning i 51 (2017 f). Kontinuerlig och relevant kompetensutveckling ett eller två praktiska eller estetiska ämnen i årskurserna 1–6.52 För- skollärare kan delta i speciallärarutbildningen inom Lärarlyftet. Det första Lärarlyftet inleddes och pågick till 2011. Det var inte särskilt inriktat på just behörighetsgivande fortbildning utan var en generell kompetensutvecklingsinsats för lärare. Bakgrunden till satsningen var de försämrade elevresultaten i svensk skola och mål- gruppen var behöriga lärare.53 Syftet var att höja lärares ämnesteore- tiska och ämnesdidaktiska kompetens. Med ett särskilt statsbidrag erbjöds lärare möjligheten att studera av lönen. Lärarlyftet II introducerades och har förlängts och utökats , senast i budgetpropositionen där satsningen förlängdes till 2019.54 Lärarlyftet II syftar till att legi- timerade lärare ska bli behöriga för den undervisning de bedriver och för fritidspedagoger att den ska ge dem behörighet för undervisning i ett eller två praktiska eller estetiska ämnen i årskurserna 1–6.55 Det finns också möjlighet att, under vissa förutsättningar, delta i special- lärarutbildning. upphandlar behörighetsgivande kurser från olika högskolor och universitet. Det finns också vissa möjlig- heter att få sin kompetens validerad. Sedan starten har omkring 13 500 personer påbörjat en behörighetsgivande ämneskurs inom ramen för Lärarlyftet II.56 skriver i sin lägesbedömning att Lärarlyftet är en viktig fortbildningsinsats, eftersom behovet av behörighetsgivande utbildning är fortsatt stort.57 Utifrån årsredovisning drar utredningen slutsatsen att Lärarlyftet II sammanfattningsvis fungerar bra i fråga om att kan erbjuda i princip samtliga intresserade lärare plats på de utbildningar som erbjuds. Exempelvis har ett särskilt fokus legat på att möta den ökade efter- frågan på kurser i ämnet svenska som andraspråk. Men det är inte alla kurser som upphandlas som startar, trots att upphandlar kurser i ämnen där många lärare är obehöriga. 52Utredningen har i delbetänkandet SOU 2017:51 föreslagit att en fritidspedagogexamen ska vara behörighetsgivande, varför utredningen i samma betänkande föreslog att fritidspeda- goger inte ska omfattas på samma sätt som de gör enligt nuvarande reglering. 53Statskontoret (2010). 2017/18:1. 551 § förordning (2007:222) om statsbidrag för fortbildning av lärare samt fritidspedagoger och motsvarande. 56Skolverket (). 57Skolverket (2017d). Kontinuerlig och relevant kompetensutveckling 132 kurser anskaffats varav 118 har startat. Utredningen har varit i kontakt med som menar att en viktig orsak till att kurser inte kommer i gång är att bristen på legitimerade och behöriga lärare medför att det är svårt för huvudmännen att avvara lärare från under- visningen de studerar. En annan viktig orsak är att de studieekonomiska förutsättningarna är ett hinder för lärare att delta. Detta leder till att för få lärare anmäler sig till kurser, trots att de ges i ämnen där många saknar behörighet. Utredningen redogör för de studieekonomiska villkoren för deltagande i Lärarlyftet i avsnitt 6.8.2 nedan. Vidare skriver i lägesbedömningen att reger- ingen bör permanenta Lärarlyftet eftersom detta skulle ge huvudmän- nen bättre förutsättningar att långsiktigt planera sin verksamhet och lärarnas fortbildning. 6.8.2Ekonomiska villkor hindrar deltagande i Lärarlyftet Huvudmän kan ansöka om ett statsbidrag per studerad högskole- poäng för de lärare som deltar i Lärarlyftet. Medlen ska finansiera till exempel lärarens resor och kurslitteratur. För studier i de flesta ämnen utgår per högskolepoäng. För några ämnen som har prioriterats är summan lite högre (per högskole- poäng för lärare i matematik och speciallärarutbildning och 1 500 kro- nor per högskolepoäng för lärare i svenska som andraspråk och sfi).59 I vissa fall finns möjligheter för huvudmannen att ta del av andra statsbidrag som är knutna till studier i ett visst ämne, och studie- villkoren kan då vara betydligt bättre för de lärare som har behov av studier i just det ämnet. Detta gäller till exempel de lärare som läser svenska som andraspråk.60 Behörighetsgivande fortbildning i några ämnen har nämligen prioriterats ytterligare, beroende på ett stort behov av fler behöriga lärare.61 Det gäller lärare i yrkesämnen, svenska som andraspråk och sfi samt speciallärare. Med särskilda statsbidrags- satsningar för dessa grupper har det gjorts möjligt för huvudmannen 58Skolverket (2017d). 595 § förordning (2007:222) om statsbidrag för fortbildning av lärare samt fritidspedagoger och motsvarande. 60Förordning (2016:709) om statsbidrag för fortbildning av lärare när det gäller svenska som andraspråk och vuxenutbildning i svenska för invandrare. 2017/18:1. Kontinuerlig och relevant kompetensutveckling att anställa en vikarie så att lärarna kan minska sin anställningsgrad under studierna. Att olika statsbidrag med olika villkor är knutna till de olika kurserna innebär dock också att det är svårt för lärare, rekto- rer och huvudmän att få en överblick över studievillkoren (se av- snitt 6.6). Detta kan i sin tur innebära att det är svårt för huvudmän- nen att ta del av de olika satsningarna.62 förespråkar därför färre och mer sammanhållna statsbidrag. Flera, däribland , har pekat på att de ekonomiska vill- koren för deltagande i Lärarlyftet borde förbättras.63 be- dömer utifrån kontakter med huvudmän att 20–av huvud- männen har avstått från att ansöka om statsbidraget för Lärarlyftet trots att de har haft deltagande lärare. Kostnaden för administra- tionen av bidraget har i de fallen bedömts överstiga värdet av stats- bidraget, eftersom ersättningen är så knapp. Även Skolinspektionen har noterat att de ekonomiska förutsättningarna kan utgöra ett hin- der för huvudmän att låta lärare delta i behörighetsgivande fortbild- ning.64 Det konstaterade myndigheten i redovisningen av ett regeringsuppdrag som syftade till att kartlägga huvudmäns, rektorers och förskolechefers arbete med att säkra tillgången till behöriga lärare och förskollärare för undervisningen. Enligt rapporten menar många ansvariga huvudmän och rektorer att det är svårt att skapa ekonomi och utrymme för kompetensutveckling av redan anställda. Som underlag hade Skolinspektionen genomfört en enkät som besvarades av 500 huvudmän, rektorer och förskolechefer. Även anser att studievillkoren för de som kom- binerar en behörighetsgivande utbildning med arbete måste förbätt- ras.65 publicerade den 9/11 2017 resultaten från tid- ningens egen undersökning där lärare som deltog i Lärarlyftet II till- frågades om deras villkor för att delta i utbildningen.66 Enligt tid- ningen utbildar sig tre av fyra lärare som går kurser inom Lärar- lyftet II . Många måste också själva bekosta resor och kurs- litteratur. 62Skolverket (2017e). 63Skolverket (2014c), Skolinspektionen (2015b) och (). 64Skolinspektionen (2015b). 65Lärarförbundet (2017b). 66Hagström, P. (2017). Kontinuerlig och relevant kompetensutveckling 6.8.3Lärare bör ha tillgång till behörighetsgivande fortbildning inom ramen för professionsprogrammet Utredningens förslag: Tillgång till behörighetsgivande fortbild- ning för legitimerade lärare bör erbjudas inom ramen för pro- fessionsprogrammet när programmet har etablerats. Lärarlyftet II förlängs till 2030 eller tills ett professionspro- gram för lärare, förskollärare och rektorer har inrättats. Även legitimerade lärare som vill komplettera sin behörighet i ämnen som de inte ännu undervisar i bör kunna delta i kurser inom Lärarlyftet II. Utredningen föreslår ett professionsprogram för lärare och rektorer. Det är rimligt att tänka sig att den behörighetsgivande fortbildningen ska ske inom ramen för programmet. Behörighetsgivande fortbildning har stor betydelse för att elever ska undervisas av lärare med tillräckliga ämneskunskaper för den undervisning de bedriver. Den pågående lärarbristen förstärker behovet av att lärare har tillgång till behörighetsgivande fortbildning. konstaterar i sin prognos över behovet av förskollärare och olika lärarkategorier att det är en stor utmaning att få lärare som saknar behörighet och antas fortsätta arbeta som lärare att bli behöriga.67 I samma rapport skriver att Lärarlyftet II är en viktig fortbildningsinsats för att ge främst lärare som redan arbetar i skolan behörighet till fler ämnen och årskurser.68 Myndigheten bedö- mer att satsningen har en viktig funktion att fylla under hela pro- gnosperioden, det vill säga . Men lärarbristen med- för också att det är svårt för huvudmän och rektorer att undvara lära- re från undervisningen de deltar i behörighetsgivande utbildning. Det är därför viktigt att de kan finnas kvar i undervis- ningen på deltid, som de studerar. 67Skolverket (2017e). 68Skolverket (2017e). Kontinuerlig och relevant kompetensutveckling Goda planeringsförutsättningar kan ge större deltagande i behörighetsgivande fortbildning Utredningen anser att det är viktigt att lärare, rektorer och huvudmän får goda planeringsförutsättningar för lärares deltagande i behörig- hetsgivande fortbildning. I sin lägesbedömning föreslår Skol- verket att regeringen permanentar Lärarlyftet II, eftersom detta skul- le ge huvudmännen bättre förutsättningar att långsiktigt planera sin verksamhet och lärarnas fortbildning.69 har i kontakter med utredningen närmare beskrivit den ryckighet som uppstår då deras uppdrag för Lärarlyftet förlängs med bara i taget, så som har skett i och med budgetpropositionen . kan då inte planera för längre utbildningar, vilket är nödvändigt för exempel- vis ämneslärare som ska läsa in behörighet för ett ämne om 90 hög- skolepoäng. Myndigheten måste då planera de utbildningar som star- tar med en så hög studietakt att lärarna inte mäktar med att studera parallellt med lärarjobbet. Risken är att lärare som skulle behöva stu- dera lärarlyftskurser inte gör det, eller att de tvingas ta tjänstledigt på heltid. Huvudmännen tvingas då ersätta studerande lärare med obe- höriga vikarier. Dessa bristande planeringsförutsättningar kan på det sättet bidra till att förvärra konsekvenserna av lärarbristen. Ryckighe- ten påverkar också universitets och högskolors möjligheter att planera sin verksamhet. Lärarlyftet II förlängs tills professionsprogrammet är på plats bör den behörighetsgivande fortbildningen byggas in i ett professionsprogram. det tar att utarbeta professionspro- grammet bör den nuvarande satsningen Lärarlyftet II förlängas. Ut- redningen instämmer med om att det är centralt att myn- digheten, huvudmännen och lärarna får långsiktiga förutsättningar och föreslår att satsningen förlängs till 2030. Förlängningen föreslås utifrån bedömning att Lärarlyftet II har en viktig funk- tion att fylla under hela prognosperioden, det vill säga till och med 2031.70 69Skolverket (2017d). 70Skolverket (2017e). Kontinuerlig och relevant kompetensutveckling Det finns både för- och nackdelar med att Lärarlyftet II erbjuds i form av kurser som upphandlas från universitet och högskolor, i stäl- let för att lärare deltar i det ordinarie kursutbudet inom högskolan. En fördel med att upphandlar kurser är att myndigheten då kan säkerställa att det finns kurser tillgängliga i de ämnen där andelen behöriga lärare behöver öka. Det är inte säkert att alla kurser finns tillgängliga i det öppna utbudet hos universitet och högskolor. kan också, för varje lärare, säkerställa att den som påbörjar en kurs får den behörighet som avses. Utredningen anser därför att ordningen att ska upphandla behörighetsgivande kurser ska kvarstå just . anser dock utredningen att utvecklingen bör vara att en mindre andel behörighetskompletterande kurser än erbjuds som uppdragsutbildningar, och att utbildningarna i stället erbjuds inom högskolans ordinarie utbildningsutbud. Detta kräver en ändring av resursfördelningssystemet. I avvaktan på Styr- och resursutredning- ens (U 2017:5) förslag om justeringar av högskolornas resurstilldel- ningssystem liksom förslag års Skolmyndighetsutredning (U 2017:37) om organisationen inom vilken det statliga kompetens- utvecklingsutbudet huvudsakligen bör avgöras, föreslås därför möj- ligheten erbjudas i det förlängda Lärarlyftet II. I Lärarlyftet II erbjuds också möjligheter till validering av ämnes- kunskaper. Målgruppen ska fortsatt vara legitimerade lärare och fritidspedagoger Utredningen föreslår att målgruppen för behörighetsgivande fort- bildning, inom Lärarlyftet II men även inom professionsprogram- met, även i fortsättningen ska vara legitimerade lärare och fritids- pedagoger.71 I utredningens direktiv står att förslagen ska gälla behörighetsgivande fortbildning, och utredningen tolkar detta som utbildning för färdiga lärare som behöver komplettera sin legitima- tion med behörighet för undervisning i fler ämnen än deras legiti- mation specificerar. 71 Utredningen föreslog dock i delbetänkandet (SOU 2017:51) att en fritidspedagogexamen ska vara behörighetsgivande. Kontinuerlig och relevant kompetensutveckling Utredningen föreslår dock att Lärarlyftets målgrupp avseende del- tagande i kurser vidgas till att även omfatta legitimerade lärare som vill komplettera sin behörighet i ämnen som de ännu inte undervisar i. krävs det att läraren undervisar som obehörig i ett ämne för att få ta del av kurserna i Lärarlyftet. Med tanke på den pågående lärarbristen finns det dock vinster med att lärare vidgar sin behörighet till fler ämnen. Om enskilda lärare blir behöriga i fler ämnen blir till- gången till behöriga i olika ämnen jämnare . Det kan förenkla för huvudmän och rektorer att planera verksamheten. Utredningen anser dock att möjligheten för lärare som inte undervisar i det ak- tuella ämnet ska begränsas till deltagande i kurser, men inte omfatta ekonomisk ersättning i form av statsbidrag. På så sätt kan invester- ingen i Lärarlyftet II bidra till att lindra en framtida kompetensbrist, medan kostnaderna för ekonomisk ersättning begränsas till att lösa dagens akuta brist. Även om utredningen föreslår att behörighetsgivande fortbildning ska begränsas till lärare med lärarlegitimation, anser utredningen också att det är mycket viktigt att regeringen gör satsningar för att under- lätta för verksamma lärare som ännu saknar en lärarexamen att skaffa sig en sådan. Utredningen återkommer till detta behov i kapitel 11. 6.8.4Bättre ekonomiska studievillkor för behörighetsgivande fortbildning inom Lärarlyftet Utredningens förslag: Villkoren för deltagande i behörighets- givande fortbildning inom Lärarlyftet bör förbättras. Statsbidraget för fortbildning av lärare samt fritidspedagoger och motsvarande bör ändras så att läraren har möjlighet att minska sin tjänst om av heltid under studierna. Huvudmannen ska maximalt kunna få ersättning för lärarens lönekostnader för en nedsättning om av heltid, men det finns inget som hindrar att huvudmannen minskar lärarens tjänst ytterligare. Alla elever har rätt att undervisas av välutbildade lärare med tillräck- liga ämneskunskaper för sin undervisning. Men det är fortfarande många lärare som undervisar i ämnen de saknar behörighet för. Lärar- bristen medför också att huvudmän inte kan avvara sina legitimerade lärare för att delta i Lärarlyftet. Kontinuerlig och relevant kompetensutveckling Med hänsyn till den pågående lärarbristen är det av stor vikt att det finns goda möjligheter för verksamma, legitimerade lärare att ta del av behörighetsgivande fortbildning som de arbetar kvar i sina klassrum. Om de får en reell möjlighet till detta kan vi behålla lärarna i undervisningen som andelen lärare som är behöriga för sin undervisning ökar. Utredningen föreslår därför att de ekono- miska studievillkoren för lärare som deltar i Lärarlyftet II förbättras. Med tjänstgöring på deltid kan läraren hinna undervisa och ha en tydlig förankring i skolenhetens verksamhet och på den resterande tiden studera en behörighetsgivande fortbildning. Man kan ifrågasätta varför staten ska ta på sig ansvar och kost- nader för yrkesverksamma lärares fortbildning när skollagen tydligt reglerar huvudmannens skyldigheter. Staten bär dock ett ansvar för skolväsendets kompetensförsörjning via högskolornas lärar- och för- skollärarutbildningar. Just nu bidrar bland annat ett ökande elevantal till att de lärare som examineras från utbildningarna inte räcker till, trots att regeringen har gjort omfattande satsningar på att utöka an- talet platser. Eftersom behovet av fler lärare är så stort att utbild- ningarna inte kan bidra med ett tillräckligt antal examinerade lärare och förskollärare för att klara huvudmännens övergripande behov av kompetens, behöver därmed staten på andra sätt medverka till att behovet kan tillgodoses. Huvudmannen har dock också ett ansvar att ge lärarna så goda förutsättningar för sitt arbete så att fler söker sig till, liksom fler stannar i, skolväsendet. Brist på tid och resurser är hinder för deltagande i Lärarlyftet Det finns en samstämmighet bland lärare, huvudmän och rektorer om att brist på tid och ekonomiska resurser är två anledningar till att lärare inte deltar i kompetensutveckling i högre grad. Det visar dels , dels Skolinspektionen.72 Även har påtalat att det krävs bättre ekonomiska villkor för lärare som deltar i behörighets- givande utbildning.73 Utredningen föreslår därför att studievillkoren för deltagande i behörighetsgivande fortbildning förbättras. 72Skolverket (2014c) och Skolinspektionen (2015b). 73Skolverket (). Kontinuerlig och relevant kompetensutveckling bildning av lärare samt fritidspedagoger och motsvarande bör ändras för att ge huvudmannen möjlighet att bereda läraren möjlighet att minska sin tjänst om under studierna, i stället för den ersättning som ges till huvudmannen. Huvudmannen ska maximalt kunna få ersättning för lärarens lönekostnader för en ned- sättning om , men det finns inget som hindrar att huvud- mannen minskar lärarens tjänst ytterligare. Statsbidraget ska också i fortsättningen gälla lärare som har en lärarexamen och syfta till att de ska få fortbildning som ska ge dem behörighet för den undervisning de bedriver. Statsbidraget ska alltså inte gälla de legitimerade lärare som vill komplettera sin behörighet men som ännu inte undervisar i det aktuella ämnet.