sou · H6B341 · 2018-06-11 00:00:00 — – för elever och barn i en bättre skola SOU och Ds kan köpas från Juridiks kundservice. Beställningsadress: Juridik, Kundservice, 106 47 Ordertelefon: Webbadress: /offentligapublikationer För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Svara på remiss – hur och varför Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ). En kort handledning för dem som ska svara på remiss. Häftet är gratis och kan laddas ner som pdf från eller beställas på /remisser Layout: Kommittéservice, Tryck: , 2018 Till statsrådet och chefen för Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att göra en bred översyn av ansvarsfördelningen och organi- seringen av myndigheterna på skolområdet, i syfte att skapa en mer ändamålsenlig myndighetsstruktur som effektivare än kan bidra till en bättre skola. anställdes ämnesrådet som särskild utredare. Utredningen har antagit namnet Skolmyndighetsutred- ning. Som experter i utredningen förordnades fr.o.m. departementssekreteraren , departementssekreteraren , avdelningschefen , kanslirådet , biträdande generaldirektören , kanslirådet , departementssekre- teraren , departementssekreteraren , avdelningschefen , kanslichefen , departe- mentssekreteraren , kanslirådet och urfolksexperten . entledigades på egen begäran fr.o.m. och urfolksexperten förordnades fr.o.m. . Som sekreterare i utredningen anställdes fr.o.m. konsulten och fr.o.m. revisions- direktören . Utredningen har i enlighet med vad som anges i direktivet knutit till sig en parlamentariskt sammansatt referensgrupp och har även haft tre andra referensgrupper med representation från de organisationer som anges i direktivet, intresseorganisationer för personer med funk- tionsnedsättning och forskare. Utredningen har vidare inhämtat synpunkter och erfarenheter från bl.a. kommuner, landsting via Kommuner och Landsting, enskilda huvudmän, , , Special- pedagogiska skolmyndigheten, , Sameskol- styrelsen, och . Skolmyndighetsutredning överlämnar härmed betänkan- det Statliga skolmyndigheter – för elever och barn i en bättre skola (SOU 2018:41). Čoahkkáigeassu (sammanfattning på nordsamiska)................ 1.1 Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800)................ 1.2Förslag till lag om ändring i sametingslagen (1992:1433) ............................................................................. 1.3Förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400)....................................................... 1.4Förslag till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395) ............................................................................. 1.5Förslag till lag om ändring i mervärdesskattelagen (1994:200) ............................................................................... 1.6Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) ............................................................................. 1.7Förslag till förordning om ändring i förordningen (2007:948) med instruktion för Skolväsendets 1.8Förslag till förordning om ändring i förordningen (2009:1395) med instruktion för ........................ 1.9Förslag till förordning om ändring i skolförordningen (2011:185) ............................................................................... Förslag till förordning om ändring (2014:1578) med instruktion för Förslag till förordning (XXXX:XXXX) med 1.12Förslag till förordning (XXXX:XXXX) med instruktion för Förslag till förordning (XXXX:XXXX) om statsbidrag Skolmyndighetsutredning – uppdrag och Direktivet i sammanfattning ................................ Utgångspunkter som präglat utredningen .......................... 2.2.1Skolmyndigheter som är till för elever och 2.2.2Skolmyndigheter ska stödja huvudmän och 2.2.3Skolmyndigheter ska bidra med underlag till 2.2.4En organisering av skolmyndigheterna ska 2.3 Utredningens arbete............................................................. 2.3.1Dokumentstudier om myndigheter som bas Samtal med experter och referensgrupper ........... Samtal med andra organisationer och övriga....... 2.3.4Enkät till huvudmän och chefer för skola, förskola och fritidshem......................................... 2.3.5Intervjuer med huvudmän och representanter för verksamhet inom skolväsendet ...................... Kontakter med andra statliga utredningar Ledningsformer för statliga myndigheter .................... 3.1 Det finns olika ledningsformer för statliga myndigheter... 119 3.1.1En enrådighetsmyndighet leds av en myndighetschef som självständigt fattar beslut .. 120 3.1.2En styrelsemyndighet leds av en styrelse som kollektivt fattar beslut – en myndighetschef ansvarar för det löpande arbetet ........................... En nämndmyndighet leds av nämnden som ibland har ett kansli ............................................... Sammanfattande kommentar – olika ledningsformer för statliga myndigheter ............. 3.2 Ledningsformerna för skolmyndigheterna.......................... 3.2.1Skolverket, Skolinspektionen och SPSM är 3.2.2Skolforskningsinstitutet är också en Sameskolstyrelsen är en nämndmyndighet .......... ledningsformerna för dagens skolmyndigheter ... 127 Skolmyndigheternas organisation 2018 ..................... Centrala funktioner för stöd till avdelningarna... Uppföljning, utvärdering och statistik................. Ansvar för internationella studier ........................ Styrdokument och nationella prov ....................... Hanteringen av statsbidrag ................................... Legitimation till lärare och förskollärare.............. Spridning av forskningsresultat ............................ 4.1.10Information om verksamheten nationellt och Sektorsansvar för funktionshindersfrågor........... Nationellt centrum för språk-, läs- och Rådet för dansarutbildning................................... samt stöd och bidrag ............................................. Uppföljningar, utvärderingar och andra Centrala funktioner och tillståndsprövning ........ Det specialpedagogiska området .......................... Barn- och elevombudet......................................... myndighet med kansliresurser från Uppföljningar, utvärderingar och andra studier av Skolinspektionen.................................. Råd, stöd och kompetensutveckling .................... Spridning av forskningsresultat............................ Utredningar vid särskilda resurscentrum ............ Tillgång på läromedel ............................................ Specialskolan – en del av SPSM:s verksamhet ..... för Rh-anpassad utbildning .................................. 4.3.9SPSM:s intäkter, verksamhetskostnader samt stöd och bidrag ...................................................... 4.3.10Uppföljningar, utvärderingar och andra studier av SPSM:s verksamhet .............................. 4.3.11Sammanfattande kommentar – SPSM:s 4.4.1Att stärka den vetenskapliga grunden inom skolväsendet – två huvudarbetsuppgifter............. Kommunikation – en central uppgift för Samverkan är central för metodutvecklingen ...... Försöksverksamheten – ett samverkansprojekt .. 4.4.5Skolforskningsinstitutets personal – en liten myndighet mätt i antalet anställda........................ verksamhetskostnader och forskningsmedel....... Sameskolor och fritidshem ................................... 4.5.2Sameskolan ska utveckla samisk integrerad 4.5.3Sameskolstyrelsen får genom avtal anordna Läromedel för samisk undervisning ..................... 4.5.5Sameskolstyrelsen ska informera om sameskolan och samiska inslag ............................. verksamhetskostnader samt stöd och bidrag ....... Uppföljningar, utvärderingar och andra studier av Sameskolstyrelsens verksamhet........... Vägen fram till dagens skolmyndigheter ..................... Tillsyn och kvalitetsgranskning ........................................... Organisering av tillsyn – från kyrkan till Kommunaliseringen – en decentralisering med granskning i efterhand .......................................... fick tillsyn och kvalitetsgranskning Sammanfattande kommentar – tillsyn och 5.2 Statliga myndigheters stöd till skolutveckling.................... Skolutveckling med stöd av Skolutveckling efter skolans decentralisering ..... Skolutveckling blev en uppgift för MSU ............. huvudmannens eget ansvar betonades ................. Sammanfattande kommentar – statens organisering av stöd till skolutveckling ............... 5.3Det statliga ansvaret för specialpedagogiskt stöd och huvudmannaskapet för specialskolorna .............................. Specialskolan – ansvar........... 5.3.3FUNKIS-utredningens förslag om att ta bort specialskolan som skolform.................................. 5.3.4SIH avvecklades och inordnades i en ny Specialskolorna blev en egen myndighet – 5.3.6SIT och SPM avvecklades och Specialpedagogiska skolmyndigheten Sammanfattande kommentar – statligt specialpedagogiskt stöd och specialskolan........... 5.4 Uppföljning och utvärdering ............................................... 5.4.1Sammanfattande kommentar – statens ansvar för uppföljning och utvärdering ........................... 5.5 Statliga skolmyndigheters roll i kompetensutveckling....... 5.5.1Rektorers utbildning i regi eller med bidrag – fokus på regelverk och administration ................. 5.5.2En systematisk skolledarutbildning tog form – fokus på lagarbete .................. 5.5.3En ny skolledarutbildning startade i mitten av – målstyrningen står i fokus ................ 5.5.4En rektorsutbildning med inriktning mot utbildningsledarskap – att leda en 5.5.5Under fick lärare individinriktade fortbildningsmöjligheter genom länsskolnämndernas försorg..................... 5.5.6Lokal skolutveckling blev ledande för lärares kompetensutveckling, men behöll en del av ansvaret........................................ blev statens roll att tillhandahålla viss kompetensutveckling .............. 5.5.8I började staten i allt högre grad ta initiativ till kompetensutveckling förenat med statsbidrag.... 226 5.5.9Sammanfattande kommentar – statens roll i 5.6Statliga skolmyndigheters roll – forskningsfinansiering 5.6.1Tillämpad forskning till grund för 1950- och 1960-talens stora utbildningsreformer ................. 5.6.2Skolverkets forskningsprogram – utveckling av gemensam kunskapsbas snarare 5.6.4Regionala utvecklingscentrum och nationella 5.6.6Sammanfattande kommentar – statens stöd till praktiknära forskning och arbete med kunskapsspridning inom skolområdet................. 5.7Sameskolans huvudmän – kyrkan, ecklesiastikverk och Sameskolstyrelsen .............................. Den tidiga undervisningen för samer................... 5.7.3Förslag om ett kommunalt huvudmannaskap för sameskolorna – ett närmande till övriga 5.7.4Sameskolstyrelsen inrättades – regeringen 5.7.5Sametinget inrättades och övertog uppdraget att utse ledamöterna i ............ 5.7.6Sammanfattande kommentar – sameskolans Andra statliga utredningar att förhålla sig till .............. Stödjande skolgranskningar och en förändrad En statlig myndighet med regionala kontor ........ 6.1.4Organiseringen av en funktion för 6.1.5Ett sammanhållet uppföljnings- och 6.1.7Berörda myndigheters ansvar för elevhälsan Åtgärder för rättelse .............................................. Praktiknära skolforskning i samverkan ............................... Bättre skola genom mer attraktiva skolprofessioner .......... Samordning, ansvar och kommunikation............................ 6.8Utredningen om planering och dimensionering av gymnasial utbildning (U 2018:01) ....................................... Sammanfattande kommentar – andra utredningar.............. Skolmyndigheter eller motsvarande i ett urval länder... Sammanfattande kommentar – skolmyndigheter i andra Sameskolan i och ......................................... Sammanfattande kommentar – sameskolan i Några myndigheter på andra samhällsområden ........... Vård och omsorg .................................................................. Universitets- och högskoleområdet .................................... Universitets- och högskolerådet .......................... 8.4Sammanfattande kommentar – några myndigheter på Resultatet av intervjuerna och enkätstudien................ Statens stöd till skolutveckling via ................... Statens stöd till skolutveckling upplevs vara viktigt, men det finns kritik mot hur stödet 9.1.2Riktade statsbidrag som administreras av är föremål för omfattande kritik ....... generella stödinsatser är i 9.1.4Skolverkets riktade stödinsatser är i huvudsak arbete med att ta fram och implementera styrdokument är i allmänhet 9.1.6Sammanfattande kommentar – statens stöd till 9.2 En regional organisering av skolmyndigheterna ................. 9.2.1Rätt utformad regional organisering ger 9.2.2Den gymnasiala yrkesutbildningen i förhållande till arbetsmarknaden – kan staten Sammanfattande kommentar – regional 9.3 Den statliga tillsynen och kvalitetsgranskningen ............... Tillsyn och kvalitetsgranskning ............................ Bör tillsynen av förskolan förändras?................... 9.3.3Sammanfattande kommentar – tillsyn och 9.4 Uppföljning och utvärdering ............................................... 9.4.1Skolverkets statistik används i hög utsträckning av huvudmännen.............................. 9.4.2Skolverkets utvärderingar är delvis inte kända och det är svårt att hinna utvärdera de egna 9.4.3Sammanfattande kommentar – uppföljning 9.5Spridning av kunskap och forskningsresultat samt arbetet med praktiknära forskning ...................................... Spridningen av kunskap och forskningsresultat anses viktig.............................. 9.5.2Skolforskningsnämndens roll anses inte vara 9.5.3Finansieringen av praktiknära forskning bedöms vara angelägen .......................................... 9.5.4Sammanfattande kommentar – spridning av kunskap och forskningsresultat samt arbetet i övrigt med praktiknära forskning......................... 9.6.1SPSM ger ofta bra stöd, men är inte känd av 9.6.2Organiseringen av specialpedagogiskt stöd 9.6.3Läromedel som produceras av staten används 9.7 Specialskolan – en del av SPSM ........................................... 9.7.1Det finns olika meningar om specialskolan som en del av SPSM .............................................. 9.7.2Sammanfattande kommentar – specialskolan som en del av SPSM .............................................. 9.8.1Kompetensutveckling som erbjuds av och är bra men svår att förena med arbetet – och vissa grupper saknar 9.8.2Kompetensutveckling bör erbjudas i samlad statlig regi även .................................. 9.9Huvudmannaskapet för Sameskolstyrelsen eller dess Det finns problem i nuvarande organisering ....... 9.9.2Tankar om den framtida organisationen – kan möjligen ta över men inte liten, men det finns ett stort behov...................... huvudmannaskapet för sameskolstyrelsen eller Förutsättningar för förslagen ..................................... Det svenska skolsystemet – kontexten där skolmyndigheter ska verka ................................................... 10.1.1 Alla elever och barn har rätt till en likvärdig utbildning av hög kvalitet ..................................... 10.1.2 Framväxten av fristående skolor och ökad Svagheter i skolsystemet – svagheter i den statliga 10.2.1 Systemsvagheter i den svenska skolan.................. 10.2.2 Starkare statlig styrning, men svagheter i Behov av tydlighet och tillit i styrningen ............................ Sammanfattande kommentar – förutsättningarna för Förslag till en ny myndighetsstruktur på skolområdet .. 11.1.1 Regionala kontor för att bättre nå fram ............... 11.1.2 arbete med tillsyn och 11.1.3 Stöd till förbättringsåtgärder och specialpedagogiskt stöd ska förläggas regionalt med central samordning ........................................ 11.1.4 Specialpedagogiskt stöd ska förläggas till de Styrdokument och prov ........................................ Uppföljning och utvärdering ................................ 11.1.7Nationellt resurscentrum för vissa 11.1.8Produktion och anpassning av läromedel för vissa elevgrupper – där det inte finns någon Hantering av riktade statsbidrag .......................... Tre särskilda organ ska finnas inom Specialskolor ska ha skolhuvudmän som inte är en statlig skolmyndighet med andra uppgifter ........................ Institutet ska meddela legitimation till lärare Institutet ska erbjuda professionsprogram och viss annan kompetensutveckling .......................... vara en styrelsemyndighet .................................... ska delvis förändras..................... – ny huvudman för sameskolan........................ Riksdagsbindningar som rör vissa myndigheter på skolområdet ska upphävas ................................................... Ikraftträdande och genomförande av förslagen ............ Genomförandeplan för nya skolmyndigheter .................... Vad ska uppnås med utredningens förslag? Konsekvenser för staten....................................................... Statsbidrag till lägeskommunerna för Resurserna till sameskolan utökas ....................... 13.2.6 Samlade ekonomiska konsekvenser...................... 13.2.7 Konsekvenser för personalen vid nuvarande myndigheter inom skolområdet ........................... Konsekvenser för kommunerna........................................... Konsekvenser för enskilda huvudmän................................. Konsekvenser för elever och barn........................................ Konsekvenser för de professionella i skolväsendet och för viss annan personal ......................................................... Konsekvenser för jämställdheten och de medlemskap i unionen........................ Förslaget till lag om ändring i skollagen (2010:800) .......... Förslaget till lag om ändring i sametingslagen (1992:1433) ........................................................................... Förslag till ändringar i annan lagstiftning............................ Bilaga 1 Kommittédirektiv 2017:37 ........................................... Bilaga 2 Enkät om hur du upplever de statliga Intervjuguide – huvudmän, skolchefer, rektorer, förskolechefer, lärare och förskollärare ...................... Samtalsguide vid samtal med lämnade Skolmyndighetsutredning sina förslag till regeringen. Uppdraget var att göra en bred översyn av myndig- heterna på skolområdet i syfte att skapa en mer ändamålsenlig myn- dighetsstruktur som effektivare än kan bidra till en bättre skola. I uppdraget ingick också att lämna förslag till ett lämpligt huvud- mannaskap för Sameskolstyrelsen eller dess verksamheter. För att komma till rätta med brister i skolsystemet och den nu- varande myndighetsstrukturen finns det behov av förändring. För att bli ändamålsenlig och effektiv i förhållande till skolhuvudmännen behöver staten inta ett samordnat holistiskt synsätt där olika upp- gifter stärker varandra. Syftet är att förbättra huvudmännens kapa- citet så att elever och barn ska få en bra utbildning och uppnå goda resultat. Professionerna ska få likvärdiga möjligheter att utvecklas och skolan i ska vara konkurrenskraftig i ett omvärlds- perspektiv. Utredningen föreslår därför att och i skolväsendet ska inrättas. Förslaget medför att , och Specialpedagogiska skolmyndigheten (SPSM) ska upphöra. föreslås finnas kvar liksom . Vidare föreslås att specialskolorna inte längre ska ha ett statligt huvudmannaskap, utan få nya huvudmän i form av de kommuner där skolorna är belägna. ska enligt förslaget bli huvudman för sameskolorna och Sameskolstyrelsen föreslås därmed upphöra som myndighet. – med en helhetssyn på skolväsendet Utredningen föreslår att ska ha i uppdrag att ar- beta med tillsyn, stöd till förbättringsåtgärder, specialpedagogiskt stöd, styrdokument och prov, uppföljning och utvärdering, hante- ring av statsbidrag, produktion och anpassning av vissa läromedel samt godkännande och rätt till bidrag till enskilda huvudmän. Skol- myndigheten föreslås ha ett huvudkontor i och tio regionala kontor i landet, från i söder till i norr. Tillsyn föreslås bestå av behovsprövad och särskild tillsyn. Be- hovsprövad tillsyn ska genomföras hos huvudmän och i deras verk- samheter cirka efter en risk- och väsentlighetsanalys. Behovsprövad tillsyn föreslås förläggas regionalt, men av likvärdig- hetsskäl ha en central samordning. Särskild tillsyn föreslås förläggas centralt och omfatta riktad tillsyn, anmälningsärenden och etable- ringskontroll av fristående skolor. Stöd till förbättringsåtgärder, som föreslås förläggas regionalt, ska alltid erbjudas till huvudmän efter uppmärksammade brister vid tillsyn. Avsikten är att staten ska stödja huvudmannen, men inte ta över ansvaret, och att huvudmannen efter att ha vidtagit åtgärder ska få rimlig tid att arbeta utifrån dessa innan nästa behovsprövade till- syn återkommer. Stöd ska även kunna erbjudas efter andra iaktta- gelser eller på initiativ av en huvudman som analyserat sin verk- samhet och behöver stöd i sitt fortsatta arbete. Även den stödjande funktionen föreslås ha en central samordning. Stöd i specialpedagogiska frågor ska enligt förslaget erbjudas på huvudmanna-, verksamhets- och individnivå och förläggas både regio- nalt och centralt. Sådant stöd är nödvändigt såväl för elever och barn med funktionsnedsättning som för dem som är i behov av stöd av andra skäl. Med specialpedagogiskt stöd som en del av Skol- myndighetens uppdrag ökar förutsättningarna för att alla som behöver specialpedagogisk hjälp ska hitta och få den hjälpen. Sådant stöd bör också ingå i arbetet med stöd till förbättringsåtgärder. Det föreslås vidare att det ska finnas ett nationellt resurscentrum med spets- kompetens för i första hand s.k. promillegrupper av elever och barn med funktionsnedsättning. Det ska framgå av myndighetens instruk- tion att det ska finnas specialpedagogisk kompetens. Utredningen bedömer att regeringen ska överväga om några statsbidrag kan reduceras eller fasas ut till förmån för riktat stöd, men ett antal statsbidrag kommer sannolikt att finnas kvar. Skol- myndigheten föreslås hantera de som inte hör till renodlad kom- petensutveckling för professionerna i skolväsendet. Uppgifter som rör styrdokument och prov föreslås oförändrade föras över från till den centrala delen av och innefatta arbete med bl.a. läro-, ämnes- och kursplaner för olika skolformer samt nationella prov. Utredningen vill betona vikten av att allmänna råd och stödmaterial som tas fram riktar sig till alla de skolformer som berörs och tillgängliggörs efter behov. Uppföljning och utvärdering ska enligt förslaget stärkas. Verk- samheten föreslås förläggas centralt och omfatta dels ansvar för den officiella statistiken inom skolväsendet, dels olika typer av utvärde- ringar. Formativ utvärdering bör göras för att se till att syftet med en insats nås. Temautvärderingar föreslås för att lyfta fram arbete och resultat inom aktuella områden. Systemutvärderingar som avser mer omfattande utvärderingar behövs för att få en bred bild av hur skolsystemet fungerar. Resultaten av uppföljningar och utvärde- ringar måste presenteras lättillgängligt och användarvänligt för huvudmän och verksamheter som resultaten ska fungera som goda underlag för regeringens politik. För sameskolan, elever med vissa funktionsnedsättningar och ytterligare områden finns det inte läromedel att tillgå på marknaden. Därför föreslås att i samarbete med experter från respektive område, ska producera och anpassa läromedel för nämnda grupper och enligt särskilda regeringsbeslut även för andra grupper. Slutligen föreslås ansvara för godkännande och rätt till bidrag för enskilda huvudmän. Denna uppgift ska enligt förslaget förläggas till huvudkontoret. föreslås vara kvar oförändrad och kansliresurserna föras över från Skolinspektionen till Skolmyndig- heten. Nämnden föreslås få utökade möjligheter att delegera rätten att fatta beslut till handläggare. i skolväsendet – för ett yrkeslivslångt lärande