sou · H6B317 · 2018-03-12 00:00:00 — Men för att klassrummen inte ska stå lärarlösa, eller bemannas med ännu en obehörig lärare medan den obehöriga läraren studerar, behövs det goda möjligheter för den som arbetar som obehörig lärare att utbilda sig för att bli behörig. 11.1Lärarbristen väntas pågå framöver Både och () har publicerat rapporter som varnar för att den pågående lärar- bristen kommer att finnas kvar framöver. prognos över behovet av förskollärare och olika lärarkategorier utgår från lärarsituationen och sträcker sig fram till år 2031.4 Beräkningarna omfattar förskola, fritidshem, förskoleklass, grund- skola, grundsärskola, gymnasieskola, gymnasiesärskola, vuxenutbildning på grundläggande respektive gymnasial nivå, kom- munal vuxenutbildning i svenska för invandrare och särskild utbild- ning för vuxna. Enligt prognosen beräknas det totala behovet av per- sonal inom samtliga skol- och verksamhetsformer som prognosen omfattar öka med drygt 40 000 heltidstjänster från cirka 249 000 hel- tidstjänster till omkring 290 000 heltidstjänster . Om- kring hälften av ökningen av personalbehovet bedöms ske , det vill säga . Även () Trender och prognoser 2017, som presenterar långsiktiga prognoser över tillgång och efter- frågan på arbetskraft för olika utbildningsgrupper, visar att antalet personer med pedagogisk examen inte beräknas räcka till för att täcka den framtida efterfrågan.5 Enligt prognosen väntas en fortsatt brist på utbildade fritidspedagoger, ämneslärare, yrkeslärare, förskollärare och lärare . Det är främst en stigande efter- frågan, till följd av fler elever inom grund- och gymnasieskolan, som 3Skolverket (2017d). 4Skolverket (2017f). 5Statistiska Centralbyrån (2017b). Behörighetsgivande utbildning för personer som är nära en lärarexamen ger allt större brist på utbildade lärare. SCB drar slutsatsen att dagens lärarbrist kan komma att kvarstå även på . 11.2Med behörighetsgivande utbildning kan personer som är nära en lärarexamen bli behöriga lärare Grundstenen för en lärarlegitimation är en lärarexamen, och vägen dit är en behörighetsgivande utbildning. För den som är nära en lärar- examen finns flera utbildningar där personen kan komplettera sin utbildning för att få en lärarexamen. Det gäller utbildningarna Kom- pletterande pedagogisk utbildning (KPU), Vidareutbildning av lärare () och Utländska lärares vidareutbildning (). Kompletterande pedagogisk utbildning – KPU Den som redan har ämnesstudier i minst ett undervisningsämne av en sådan omfattning som krävs för en ämneslärarexamen kan komplet- tera dessa med en kompletterande pedagogisk utbildning (KPU) om 90 högskolepoäng för att avlägga en ämneslärarexamen.6 Utbild- ningen omfattar den utbildningsvetenskapliga kärnan och verksam- hetsförlagd utbildning. KPU ges vid flertalet av de högskolor och universitet som har tillstånd att utfärda en ämneslärarexamen. Inga särskilda medel utgår till högskolorna och universiteten utan utbild- ningarna finansieras inom lärosätets ordinarie anslag, det så kallade takbeloppet. De personer som genomför en KPU i syfte att bli lärare i ett ämne inom vilket det råder brist på legitimerade och behöriga lärare, kan, de genomför utbildningen, anställas för undervisning för en period av högst om vissa förutsättningar är uppfyllda. För att öka antalet ämneslärare, särskilt i matematik, naturorien- terande ämnen och teknik, men också i andra ämnen där det råder brist på legitimerade och behöriga lärare, pågår flera försöksverk- samheter med särskild KPU vid ett antal universitet och högskolor.8 6Förordning (2011:686) om kompletterande pedagogisk utbildning som leder till ämneslärar- examen. 72 kap. 22 b § skollagen (2010:800) samt förordning (2016:350) om försöksverksamhet med anställning under viss kompletterande utbildning. 2017/18:1. Behörighetsgivande utbildning för personer som är nära en lärarexamen Dessa finansieras helt eller delvis med särskilda medel utöver läro- sätets takbelopp. Totalt omfattar försöksverksamheterna knappt 125 studenter . Vid pågår Brobyggaren i syfte att utveckla såväl lärarutbildning och verka för skolutveckling, som att stärka samverkan mellan lärosäte och skolväsende. Utbildningen ska rekry- tera och utbilda fler behöriga ämneslärare inom matematik, natur- vetenskap och teknik och erbjuder KPU med högre studietakt än normalt. Utbildningen har inspirerats av lärarutbildningen på . Stiftelsen for tillsammans med , och bedriver en för- söksverksamhet med en annan variant av särskild kompletterande utbildning. I Teach for projekt ges studenter som har en examen, och som har genomfört tidigare studier med goda studie- resultat, möjlighet att läsa en KPU som de arbetar i en skola med låg måluppfyllelse. Då arbete och studier bedrivs parallellt pågår studierna . Regeringen har också satsat på KPU för forskarutbildade. har tillsammans med Kungl. Tekniska högskolan, och i uppdrag att anordna KPU som leder till ämneslärarexamen för personer som har en examen på forskarnivå.9 Syftet är att få fler ämneslärare och lekto- rer i skolan, särskilt inom ämnena matematik, biologi, kemi, fysik och teknik. För att stimulera personer att påbörja och slutföra utbild- ningen har högskolorna och universiteten också fått i uppdrag att administrera det utbildningsbidrag på som ska utgå till de studerande. 9 Förordning (2016:705) om kompletterande pedagogisk utbildning som leder till ämnes- lärarexamen för personer som har en examen på forskarnivå. Behörighetsgivande utbildning för personer som är nära en lärarexamen Vidareutbildning av lärare som saknar lärarexamen – Vidareutbildning av lärare som saknar lärarexamen, , vänder sig till den som är verksam som lärare men saknar en behörighetsgivande examen.10 Under vissa förutsättningar kan också förskollärare delta. Inom kan man komplettera tidigare studier för att kunna av- lägga en lärar- eller förskollärarexamen. Studierna inom får maximalt omfatta 120 högskolepoäng. De sju lärosäten som har i uppdrag att erbjuda utbildningen har ett särskilt tydligt uppdrag att pröva tidigare utbildning och arbetslivserfarenhet för att avgöra möj- ligheterna till tillgodoräknanden. Den som blir antagen till får en individuell studieplan för att nå en önskad lärar- eller förskol- lärarexamen. Bland annat för att förbättra lärosätenas möjligheter att erbjuda individuella studieplaner erhåller de medverkande lärosätena en något högre ersättning per student än den ordinarie ersättningen. De studenter som deltar erbjuds ingen annan studiefinansiering än det reguljära studiemedlet. Totalt var 1 816 studenter aktiva i . Antalet helårsstudenter var 2017 cirka 950 vilket i praktiken innebär många fler individer då i det närmaste samtliga läser på deltid. Genom- strömningen är och påverkas bland annat av att ut- bildningen genomförs vid sidan av ordinarie arbete i skolan. För att fler ska ges möjlighet att läsa utbildningen och bli behöriga lärare har regeringen beslutat om en förlängning av satsningen.11 Det innebär att VAL-förordningens giltighet har till och att tiden för senaste antagning har förlängts till . Totalt 143 mil- joner kronor finns avsatta för verksamheten 2018. Lärare kan också examineras utifrån äldre examensordning, vilket gör utbildningen mer flexibel. 10Förordning (2011:689) om vissa behörighetsgivande examina för legitimation som lärare och förskollärare och om högskoleutbildningar för vidareutbildning av lärare och förskollärare som saknar lärar- eller förskollärarexamen. 11Regeringen (2016a). Behörighetsgivande utbildning för personer som är nära en lärarexamen Utländska lärares vidareutbildning () För att ge personer med en utländsk lärarexamen möjlighet till kom- pletterande utbildning pågår satsningen Utländska lärares vidareutbildning ().12 Syftet är att ta till vara kompetensen hos personer med en utländsk lärar- och förskollärarutbildning och ge ökade möjligheter till anställning i svensk skola eller förskola. och högskolor har 2018 möjlighet att bedriva komplet- terande utbildning för personer med utländsk lärar- och förskollärar- utbildning.13 Utbildningen ska enligt förordningen planeras med hän- syn till studentens tidigare utbildning och arbetslivserfarenhet och kan som mest omfatta 120 högskolepoäng. För utbildningens genom- förande finns särskilda medel avsatta, och för varje student utgår ett något högre ersättningsbelopp till läro- sätet än det ordinarie. De studenter som deltar erbjuds ingen annan studiefinansiering än det reguljära studiemedlet. Totalt omfattade utbildningen drygt 430 helårsstudenter , vilket även i detta fall innebär att betydligt fler individer deltagit. Många av de med utländsk utbildning befinner sig i ett skede av livet då det kan vara svårt att avsätta tillräckligt mycket tid för studier eftersom de måste försörja sig och få sin familj att fungera i det nya lan- det varför genomströmningen är låg.14 De högskolor och universitet som har i uppdrag att bedriva är också engagerade i arbetet med det så kallade snabbspåret för utländska lärare genom vilket nyanlända lärare och förskollärare snab- bare ska kunna erbjudas arbete i skolväsendet. Snabbspåren planeras gemensamt mellan arbetsmarknadens parter, Arbetsförmedlingen samt andra berörda myndigheter och utbildningsanordnare. Drygt 750 personer har deltagit i snabbspåret för lärare och förskollärare mellan januari 2016 och mars 2017.15 2017/18:1. 13Förordning (2008:1101) om högskoleutbildning som kompletterar avslutad utländsk utbild- ning. 14Se t. ex. SOU 2016:35. 2017/18:1. Behörighetsgivande utbildning för personer som är nära en lärarexamen 11.2.1Stärkta villkor för arbete och studier viktiga förutsättningar för högre genomströmning De kompletterande pedagogiska utbildningar (KPU) som delvis finansieras med särskilda medel har utvärderats av Universitets- kanslersämbetet (UKÄ).16 I utvärderingen skriver UKÄ bland annat att de kompletterande pedagogiska utbildningarna är ett viktigt alter- nativ till de ordinarie lärarutbildningarna. UKÄ pekar också på att försöksverksamheterna bara erbjuder utbildningar för blivande lärare i matematik och naturvetenskapliga ämnen, och att utbild- ningar i fler ämnen kommer att behövas. UKÄ noterar också att det är tydligt att studenternas försörjning är ett nyckel- problem. Trots det verkar KPU generellt huvudsakligen fungera bra såtillvida att studenterna som läser till ämneslärare via KPU i mycket lägre grad hoppar av utbildningen jämfört med dem som läser ordi- narie ämneslärarutbildning.17 I fallet med Teach for hade, av de studenter som påbörja- de utbildningen , samtliga gjort klart alla poäng . hade tagit ut en examen. Vid Alternativ KPU, som ingår i Brobyggaren, hade av de studenter som påbörjat utbildningen , avlagt en ämneslärarexamen. Genomströmningen i är och påverkas bland annat av att utbildningen genomförs vid sidan av ordinarie arbete i skolverksamheten. Även för har problem kring studiefinansier- ing för deltagande studenter lyfts vilket bedöms påverka möjlighe- terna att slutföra utbildningen och nå examen. 11.3Satsningar på fler vägar till läraryrket behövs Det finns sannolikt många som skulle kunna tänka sig att yrkesväxla till lärare och avlägga en lärarexamen, men har svårt att genomföra det med de villkor som erbjuds . Utredningen anser att det behövs satsningar som möjliggör att kombinera studier till lärare med arbete som obehörig lärare i skolväsendet. Goda kombinationsmöjligheter kan underlätta för personer som är nära en lärarexamen att yrkesväxla till lärare, och för huvudmän att öka andelen behöriga lärare. 16Universitetskanslersämbetet (2017a). 17Universitetskanslersämbetet (2016b). Behörighetsgivande utbildning för personer som är nära en lärarexamen tanke på att det är för få som påbörjar en lärarutbildning och förskol- lärarutbildning är det också ett långsiktigt sätt att investera i fler legitimerade och behöriga lärare och förskollärare. 11.3.1Förlängning och utvidgning av försöksverksamheten med anställning under viss kompletterande utbildning Utredningens förslag: Försöksverksamheten med längre tids- begränsade anställningar för den som arbetar som lärare och sam- tidigt läser en kompletterande pedagogisk utbildning som ger behörighet i ett eller flera ämnen där det råder brist på behöriga lärare, ska omfatta samtliga utbildningar som leder till en behö- righetsgivande lärarexamen. Läraren ska i försöksverksamheten med undantag från skol- lagens krav på legitimation och behörighet, kunna anställas under högst om personen genomför en utbildning som leder till en lärarexamen. Anställningstiden får förlängas till högst om det finns särskilda skäl. Läraren ska undervisa i skolväsendet i ett eller flera ämnen där det råder brist på legitimerade och behöriga lärare. Läraren ska ha ämneskunskaper som motsvarar de ämneskun- skaper som krävs för en behörighetsgivande lärarexamen i det eller de ämnen där läraren ska bedriva undervisning. Läraren ska samti- digt genomföra en utbildning för att uppnå en behörighetsgivande lärarexamen som omfattar det eller de ämnena. Regleringen om tidsbegränsning av anställningen ska gälla ut- över de former av visstidsanställning som regleras i lagen om an- ställningsskydd. Försöksverksamheten bör förlängas och kunna tillämpas på anställningar som påbörjas senast . Skollagen medger, med vissa begränsade undantag, bara anställning i taget för lärare som saknar legitimation.18 Detta får kon- sekvenser för de huvudmän som vill satsa på att låta obehöriga lärare studera för att avlägga en lärarexamen som de arbetar. 18 2 kap. 18 § skollagen Behörighetsgivande utbildning för personer som är nära en lärarexamen Eftersom detta i de flesta fall tar än innebär en investering i en utbildning för en lärare som saknar legitimation en osäkerhet för såväl huvudmännen som lärarna, när risken finns att läraren inte kan arbeta kvar i verksamheten anställning. Troligen skulle möjligheter till en längre anställning än i taget göra det mer attraktivt för personer från andra delar av arbetslivet att utbilda sig till lärare och parallellt arbeta som obehörig lärare. Detta skulle också öppna möjligheter för universitet och högskolor att pla- nera sina utbildningar så att studenterna först kan studera en del av utbildningen på campus, för att sedan läsa och arbeta under den senare delen av utbildningen. Dagens försöksverksamhet ger möjlighet till längre anställning för vissa lärare finns en försöksverksamhet som ger möjlighet för lärare som saknar en lärarexamen att vara anställda i högst , om de läser en kompletterande pedagogisk utbildning för att av- lägga en behörighetsgivande examen. Anställningstiden kan förlängas till högst om det finns särskilda skäl. För att omfattas av för- söksverksamheten ska läraren ha ämneskunskaper som motsvarar de ämneskunskaper som krävs för en behörighetsgivande lärarexamen i det eller de ämnen som personen ska bedriva undervisning i.19 Äm- nena som personen ska bli behörig i ska vara ämnen där det råder brist på legitimerade och behöriga lärare, och har bemyn- digande att föreskriva vilka dessa ämnen är.20 Försöksverksamheten kan tillämpas på anställningar som påbörjas senast höstterminen 2020.21 Den befintliga försöksverksamheten med anställning under viss kompletterande utbildning är alltså en möjlighet för vissa obehöriga lärare att under vissa förutsättningar vara anställda än i taget. För att omfattas av försöksverksamheten ska läraren ha ämneskunskaper som motsvarar de ämneskunskaper som krävs för en behörighetsgivande lärarexamen i ett eller flera ämnen där det råder 192 kap. 22 b § skollagen (2010:800). 20Skolverkets föreskrifter (2016:62) om vilka ämnen som omfattas av försöksverksamhet med anställning under viss kompletterande anställning. 21Förordning (2016:350) om försöksverksamhet med anställning under viss kompletterande utbildning. Behörighetsgivande utbildning för personer som är nära en lärarexamen brist på legitimerade och behöriga lärare. som läraren undervisar i detta ämne eller ämnen ska hen genomföra en komplet- terande pedagogisk utbildning för att uppnå en behörighetsgivande lärarexamen.22 Av föreskrifter om vilka ämnen som om- fattas framgår att det är blivande ämneslärare i 7–9 och gymnasieskolan som avses.23 Försöksverksamheten bör förlängas och utvidgas Men med tanke på att lärarbristen är så stor, och då den drabbar fler skolformer och årskurser än de där ämneslärare undervisar, föreslår utredningen att försöksverksamheten ska förlängas och utvidgas till att också omfatta utbildningar som ger behörighet för att undervisa i årskurser 1–6. Utredningen föreslår därför att läraren ska ha ämneskunskaper i det eller de ämnen som hen ska bedriva un- dervisning i, men att läraren också ska kunna bedriva ämnesstudier för att kunna bli behörig i fler ämnen, under den längre anställ- ningstiden. Genom att mildra kravet på ämneskunskaper redan vid antagningen till utbildningen kan även studenter inom exempelvis komma i fråga för en längre anställning. I den befintliga försöksverksamheten kan en lärare vara visstids- anställd . Med särskilda skäl kan anställningen förlängas till . Utredningen föreslår att tiden en lärare ska kunna vara anställd inom försöksverksamheten ska förlängas till . Ett skäl till att utredningen föreslår att tiden det ska vara möjligt att vara viss- tidsanställd förlängs till är att utredningen i delbetänkandet föreslog att lärare i yrkesämnen ska kunna vara visstidsanställda medan de läser en behörighetsgivande utbildning. Utredningen anser att det är bra om reglerna för anställning av lärare som läser en utbildning som leder till en lärarexamen är likvärdiga. Detta för att det ska vara tydligt för huvudmän och deltagande lärare vad som gäller. Ett annat skäl är att studenter som behöver komplettera med ämnesstudier kan behöva längre studietid (och därmed längre anställningstid) än den som bara behöver läsa en kompletterande pedagogisk utbildning. Liksom i fallet med lärare i yrkesämnen, ska 222 kap. 22 b § skollagen (2010:800). 23SKOLFS 2016:62 föreskrifter om vilka ämnen som omfattas av försöksverk- samhet med anställning under viss kompletterande utbildning. Behörighetsgivande utbildning för personer som är nära en lärarexamen det vara möjligt att förlänga anställningen till högst om det finns särskilda skäl, till exempel lång sjukfrånvaro eller föräldraledig- het. För att omfattas av denna föreslagna försöksverksamhet krävs att läraren redan har ämnesstudier som hen kan tillgodoräkna sig i en examen. Då personer utan förskollärarutbildning kan anställas utan tidsbegränsning som barnskötare i förskolan omfattas inte förskol- lärare av förslaget. Utredningen att försöksverksamheten förlängs till 2025, eftersom har visat på att lärarbristen kommer att vara stor . Viktigt att värna lärarlegitimationens intentioner som det är viktigt att förenkla för huvudmän och blivande lärare är det också angeläget att värna elevers rätt att undervisas av behöriga lärare, och att väga vinsterna med att utöka tiden som obehöriga kan vara anställda mot riskerna med detta. Varje gång ett undantag eller en lättnad skapas i legitimationsreglerna finns också risken att syftet med legitimationsreformen undergrävs. Ju fler sätt det finns att undslippa behörighetskraven desto större är risken att legitimationen varken medför en högre kvalitet i undervisningen eller ett stärkt läraryrke. Utredningen anser dock att denna risk måste hanteras utifrån de förutsättningar som lärarbristen utgör. Lärarbris- ten med dess konsekvenser av att huvudmän nödgas bemanna under- visningen med obehöriga riskerar i sig att undergräva kvaliteten i undervisningen och urvattna kravet på att anställa behöriga lärare. För den som anställs i den föreslagna utvidgade försöksverk- samheten ställs krav om studier vid en behörighetsgivande utbildning, vilket är ett sätt att motverka att legitimationens intentioner under- grävs. Försöksverksamheten innebär dessutom bara att den obehöriga läraren har möjlighet att vara visstidsanställd än , men innebär inte ett undantag från krav på legitimation för att ansvara för undervisningen eller sätta betyg. Utredningen anser där- för inte att förslaget medför en risk att legitimationens intentioner undergrävs. Behörighetsgivande utbildning för personer som är nära en lärarexamen Anställning som obehörig lärare kan bli starten på en lärarkarriär De obehöriga som väntas omfattas av försöksverksamheten kommer successivt att utveckla sina kunskaper, för att till slut kunna ta ut en lärarexamen. Obehörig undervisande personal kan vara av olika slag: •med lärarexamen men utan behörighet för ämnet, skolformen eller årskursen (fast anställd och visstidsanställd) •med annan akademisk examen eller akademiska studier (fast an- ställd och visstidsanställd) •utan akademiska studier, primärt på visstid. Oavsett vilken kategori obehöriga lärare tillhör är det för elevernas lärande väsentligt att alla dessa sätts i en utvecklingsrörelse. För några blir det vägen in till att permanent axla läraryrket, för andra blir det fråga om att se till att de utvecklas de är verksamma i skolan. Om en obehörig person vikarierar innebär det ju att eleverna har en lärare med en lägre grad av yrkesskicklighet. De behöriga lärarna behöver också handleda sina obehöriga kollegor, och bistå i betygssättningen i de fall det handlar om olegitimerade lärare. Utredningen anser att det är viktigt att de två förstnämnda personalslagen blir fler. För dessa bör man se an- ställningen som obehörig lärare som en möjlig start på en lärarkarriär. Det ligger inte i denna utrednings uppdrag att hantera lärarbristen, men som framgick av utredningens delbetänkande menar utredning- en att den grundläggande strategin måste utgå från att se realiteterna och att se till att summan av den samlade lärarkompetensen ökar successivt. I det perspektivet är förslaget att förlänga och utvidga för- söksverksamheten med anställning under viss kompletterande utbild- ning en investering i fler kunniga och behöriga lärare, både . Behörighetsgivande utbildning för personer som är nära en lärarexamen 11.3.2Bättre ekonomiska förutsättningar att kombinera en lärar- eller förskollärarutbildning med arbete i skolväsendet Utredningens bedömning: Regeringen bör överväga en satsning för att förbättra huvudmännens ekonomiska förutsättningar att låta obehöriga lärare läsa en lärarutbildning som de arbetar kvar i skolväsendet, och personer som arbetar i förskolan att läsa en förskollärarutbildning. Satsningen skulle kunna ta for- men av ett statsbidrag för att verksamma ska kunna kombinera arbete med en behörighetsgivande utbildning. Statsbidraget bör användas för att bereda personen tjänstledighet under studierna och anställa en ersättare. Det finns fördelar med att utforma sats- ningen på samma sätt som statsbidraget för behörighetsgivande utbildning för lärare i yrkesämnen (2012:144). Beroende på examens totala omfattning bör antalet terminer med möjlighet till statsbidraget variera, men bör maximalt kunna erhållas under och användas för varje person . Statsbidrag bör bara lämnas för den person som är antagen till en behörighetsgivande utbildning och har vissa studier att till- godoräkna. Beroende på examens totala omfattning kan omfatt- ningen på de tidigare studierna variera. Utredningen bedömer att regeringen bör överväga en satsning som ger bättre möjligheter för den som har en tjänst som obehörig lärare eller arbetar i förskolan att studera en kompletterande utbildning som leder till en lärar- eller förskollärarexamen. Satsningen skulle kunna ta formen av ett statsbidrag för att huvudmän ska kunna låta obehöriga verksamma kombinera arbete med studier. Utred- ningen anser att det existerande statsbidrag som finns för lärare i yrkesämnen är en bra modell. Där finns villkoren att lärarens tjänst ska sättas ned med och att statsbidraget kan an- vändas i maximalt . Utredningen anser att ett nytt statsbidrag skulle kunna ha liknande villkor. Om huvudmannen vill bidra till en större nedsättning av tid finns det inget hinder.