sou · H6B38 · 2018-02-20 00:00:00 — Grupper med förhöjd risk för psykisk ohälsa, vilket i sin tur ökar risken för skolavhopp och framtida etableringssvårigheter, inkluderar unga kvinnor, unga med funktionsnedsättning och unga hbtq-personer. Kommunerna har ett aktivitetsansvar för unga som inte fullföljer gymnasiet. Kommunen ska följa upp och erbjuda individuella insatser till de unga som inte går eller har fullföljt studier inom gymnasieskolan eller motsvarande. Syftet ska i första hand vara återgång till utbildning.9 Att kommunerna fullgör sitt aktivitetsansvar är av central betydelse för dessa ungas etablering på arbetsmarknaden. Skolinspektionen har identifierat ett antal brister i hur kommunerna fullgör sitt aktivitetsansvar.10 Samordnaren för unga som varken arbetar eller studerar har identifierat liknande brister.11 För att öka förutsättningarna för kommunerna att uppfylla sitt uppdrag har samordnaren bedömt att det behöver utarbetas en normerande standard för vilka kommunala resurser som avsätts kopplade till insatser för unga som omfattas av aktivitetsansvaret. Utredningen förslår också att en utredning tillsätts för att utreda kommunernas juridiska förutsättningar att erbjuda ekonomisk ersättning till unga som omfattas av aktivitetsansvaret, att kommunerna ska få tillgång till uppgifter kostnadsfritt från en betygsdatabas, förbättrad uppföljning, ett stärkt stöd från , samt att uppdrag ges till Skolinspektionen att följa upp kommunernas arbete med aktivitetsansvaret genom kvalitetsgranskning och tillsyn. Samordnaren menar också att unga på introduktionsprogram inte bör omfattas av aktivitetsansvaret.12 929 kap. 9 § Skollagen (2010:800), Kommunernas aktivitetsansvar för ungdomar. 10Skolinspektionen Kommunernas arbete med det kommunala aktivitetsansvaret. 11SOU 2018:11 Vårt gemensamma ansvar – för unga som varken arbetar eller studerar. 12SOU 2018:11 Vårt gemensamma ansvar – för unga som varken arbetar eller studerar. Ungas etablering i arbetslivet Det har i Duas dialoger med kommuner och lokala arbetsförmedlingskontor framkommit att det är viktigt att det finns en överenskommelse om hur individerna som varken arbetar eller studerar ska kunna få stöd från Arbetsförmedlingen och kommunen, när de fyller och inte längre omfattas av det kommunala aktivitetsansvaret. Här spelar samverkan en avgörande roll. Arbetsförmedlingen måste, om behov finns, ta vid när kommunens aktivitetsansvar upphör. Det är av största vikt att individer som bedöms vara i behov av arbetsmarknadspolitiska insatser för att slutföra en utbildning eller etablera sig på arbetsmarknaden, får tillgång till väl utformade sådana.13 Utbildningskontrakt är ett viktigt verktyg i arbetet med unga som saknar gymnasieutbildning men trots behovet så är det långtifrån alla som tar del av det. 90-dagars- garantin kan förväntas förbättra situationen för dagens unga arbetssökande då den bidrar till tidiga erbjudanden om insatser. Resultatet av 90-dagarsgarantin är dock helt beroende av att det i det individuella fallet görs en arbetsmarknadspolitisk bedömning av individens behov i anslutning till att insats erbjuds. Givet att majoriteten, , av unga arbetssökande tillhör någon av de grupper som bedöms löpa högre risk för långvariga eller upprepade arbetslöshetsperioder är det viktigt att de långsiktiga resultaten av 90-dagarsgarantin följs upp.14 Resultaten behöver också analyseras ur ett jämställdhetsperspektiv. Unga män får del av mer arbetsnära insatser än unga kvinnor; insatser som dokumenterat har bättre resultat. Kvinnor tar del av t.ex. lönestöd, nystartsjobb och arbetsmarknadsutbildningar i mindre utsträckning än män. En större andel inskrivna unga kvinnor är dock deltidsarbetslösa eller timanställda. De går också till reguljär utbildning i större utsträckning, vilket kan leda till en mer hållbar etablering i arbetslivet. I rådande högkonjunktur och med låg ungdomsarbetslöshet – den lägsta – är det lätt att intresset minskar för att utveckla stabila strukturer för ungas etablering i arbetslivet. 13Hammarström, A. Arbetslöshet ur ett folkhälsoperspektiv. 14Arbetsförmedlingen Ungdomsarbetslösheten och ungdomsgarantin – en översikt. 15Arbetsförmedlingen Arbetsförmedlingens årsrapport . Arbetsförmedlingen Jämställdhetsanalys av två arbetsmarknadspolitiska program. Arbetsförmedlingen Lönebidrag – en jämställdhetsanalys. Arbetsförmedlingen Hur effektiva är programinsatser utifrån ett könsperspektiv? Ungas etablering i arbetslivet unga är överrepresenterade relativt sin andel av befolkningen är dock branscher med stor känslighet för det ekonomiska läget. Vid en kommande lågkonjunktur finns det därmed goda skäl att anta att ungdomsarbetslösheten kommer att öka kraftigt. Det är nu det finns möjlighet att genomföra förändringar för att ge unga bästa möjliga förutsättningar för en skyndsam etablering i arbetslivet efter genomförda gymnasie- eller vuxenstudier. På så sätt kan både arbetsmarknads- och utbildningspolitiken stå bättre att möta en lågkonjunktur än de gjorde . 6.2Kunskap om arbetslivet i skolan en förutsättning för ungas etablering Om unga ges kunskaper om arbetsmarknaden och arbetslivet i bör det leda till mer initierade val till gymnasiet. Det ökar chansen att redan från början hamna på rätt spår på vägen mot yrkeslivet. Om de sedan i gymnasiet får ytterligare kunskaper och erfarenhet så bör deras motivation öka att fullfölja pågående studier, liksom att gå vidare till högre studier. Även om unga i uppger att det är de själva som avgör gymnasievalet, speglar valet av utbildningsinriktning (teoretisk eller yrkesutbildning) till stora delar individens sociala bakgrund. Kopplingen mellan utbildningen och arbetskraftsefterfrågan samt utbildningens relevans för den egna etableringen på arbetsmarknaden är liten för dagens elever. Eleverna uppger att de inte har fått information om utbildningsdimensionering, yrkesutgång och utbildningens attraktionskraft på arbetsmarknaden. Denna uteblivna information underbygger därmed de matchningsproblem som finns.16 Det finns evidens för att en väl avvägd vägledning i skolan har goda effekter på utbildningsval och etablering i arbetslivet för unga efter fullföljd gymnasieutbildning.17 Inte sällan leder de kontakter ungdomarna knyter till olika slags anställningar.18 svarar i Svenskt Näringslivs 16Panican A Väljer unga fel? – Grundskoleelevers attityder till gymnasievalet. Kompetens för tillväxt. Rapport nr 19. 2013–2014 Evidensbasen om livslång vägledning. 18SOU 2006:102 Samverkan för ungas etablering på arbetsmarknaden. Hensvik L., . & och konjunkturen. Jobb och inträdet på arbetsmarknaden. Ungas etablering i arbetslivet undersökning Prao – vägen till det första jobbet att de tar emot praoelever för att skapa ett nätverk av sommarjobbare och vikarier.19 Enligt SKL arbetar en majoritet av kommunerna strategiskt med kommunala feriejobb, både som en del i det egna arbetsgivararbetet med kompetensförsörjning och för att stödja grupper av unga som saknar egna nätverk.20 För att ge goda förutsättningar för ungas etablering efter utbildning behöver arbetsgivare ges, och ta, möjligheterna till dialog med skolorna om utbildningens innehåll. Detta gäller särskilt på de yrkesförberedande programmen på gymnasieskolan, men även på de högskoleförberedande. Arbetsgivares delaktighet i utbildningens innehåll och utformning bidrar till att eleverna får de kunskaper arbetsgivarna efterfrågar och skapar förtroende och legitimitet hos arbetsgivarna för elevens kunskaper. Utbildningar som har nära samarbete med arbetsgivare är därutöver attraktiva bland unga.21 Hos arbetsgivare bör det finnas intresse av att unga väljer för dem relevanta utbildningar. Arbetslivs- och arbetsmarknadskunskap i skolan Enligt skollagen ska studerande i alla skolformer (utom förskolan och förskoleklassen) och de som avser att påbörja en utbildning, ha tillgång till personal med sådan kompetens att deras behov av vägledning inför framtida utbildnings- och yrkesval kan tillgodoses.22 I läroplanerna preciseras huvudmännens och rektorernas – men också lärarnas – ansvar för att förbereda elever för val av fortsatt utbildning och yrkesinriktning.23 haltar vägledningen inom såväl utbildningssom arbetsmarknadsområdet. Enligt uppfattas studie- och yrkesvägledning fortfarande som synonymt 19Svenskt Näringsliv Prao – vägen till det första jobbet. En studie om samverkan mellan skola och näringsliv. 20SKL Feriejobb för ungdomar – . Sammanställning av enkätsvar från kommuner, landsting och regioner. 21Hensvik L., och konjunkturen. Jobb och inträdet på arbetsmarknaden. Se även /ekonomi/jobb-karriar/fa-unga-lockas-av-industrin-trots-goda-chanser-till- jobb/?forceScript=1&variantType=large 222 kap. 29 § skollagen (2010:800). 23Se bl.a. annat Läroplan för , förskoleklassen och fritidshemmet 2011. Ungas etablering i arbetslivet med, och ofta avgränsat till, det arbete och den roll som studie- och yrkesvägledaren har.24 Även och Skolinspektionens uppföljningar och granskningar av de arbetsplatsförlagda inslagen i skolan visar att många elever – både i yrkesprogrammen och i gymnasiesärskolan – inte får möjlighet till det arbetsplatsförlagda lärande som regelverket föreskriver.25 Det arbetsplatsförlagda lärandet är en del av utbildningen och inte av vägledning, men har en påvisad positiv effekt på elevernas fortsatta etablering i arbetslivet.26 har beslutat att obligatorisk prao ska återinföras för årskurserna 8 och 9 i respektive i årskurserna 9 och 10 i specialskolan från höstterminen 2018.27 Delegationen välkomnar detta. Prao är en bra och viktig insats för att öka skolans och elevens koppling till arbetslivet. Svenskt Näringslivs undersökning visar att rektorerna upplevde regler som krångliga och därför avstod prao.28 menar att den metod som används för att förbättra det arbetsplatsförlagda lärandet, där utbildar särskilda APL-utvecklare också kan användas för prao. Nationella och lokala programråd Ett verktyg för att säkerställa arbetslivsanknytningen i yrkesprogrammen på gymnasiet är de nationella och lokala programråden, vilka regleras i gymnasieförordningen (2010:2039). De nationella programråden, som bl.a. innehåller branschernas representanter, och Myndigheten för , medverkar i framtagandet av ämnesplaner för yrkesprogrammen. De lokala programråden, ofta bestående av representanter för skolans huvudmän och lokala arbetsgivare, ska vara ett aktivt forum för samverkan 24Skolverket Redovisning av uppdrag att genomföra fortbildningsinsatser för att förbättra kvaliteten inom studie och yrkesvägledningen. Styrning och organisation av den breda studie- och yrkesvägledningen – en bakgrund och tre fallstudier. 25Skolverket Gymnasiesärskolan, Uppföljning och analys av reform. Skolinspektionen Arbetsplatsförlagd utbildning i praktiken – en kvalitetsgranskning av gymnasieskolans yrkesförberedande utbildningar. 26Hensvik L., och konjunkturen. Jobb och inträdet på arbetsmarknaden. 2017/18:24 Stärkt koppling mellan skola och arbetsliv. 28Svenskt Näringsliv Prao – vägen till det första jobbet. En studie om samverkan mellan skola och näringsliv. Ungas etablering i arbetslivet mellan skola och arbetsliv.29 Skolinspektionen konstaterar dock att de lokala programråden i varierad grad fyller sin avsedda roll. Detta blir särskilt tydligt avseende yrkesprogrammen inom särskolan. Många aktörer i det lokala arbetslivet väljer att inte delta i programråden. Rektorernas engagemang i programråden varierar också. Samverkan med arbetlivet, arbetslivsanknytning eller arbetsplatsförlagt lärande saknades i majoriteten av de granskade skolornas dokumenterade kvalitetsarbete.30 För de skolor som drivs av företag i branschen är dock APL-platsförsörjningen väl tillgodosedd.31 Här kan även vara värt att nämna att på eget initiativ har formerat ett nationellt programråd för de studieförberedande programmen, dock saknas representanter för arbetslivet i rådet. Vägledning i samverkan mellan skolan och Arbetsförmedlingen Att det i skolan finns en studie- och yrkesvägledning med hög kvalitet är angeläget, men den måste också samspela med övrig vägledning. Det i sin tur är viktigt för att Arbetsförmedlingen ska kunna uppfylla sitt uppdrag att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt och bidra till att stadigvarande öka sysselsättningen på lång sikt.32 I förordningen om den arbetsmarknadspolitiska verksamheten anges att verksamheten ska drivas bl.a. i form av vägledning.33 Vägledning definieras som att den enskilde ska få stöd och information för att kunna göra ett övervägt val av arbete och utbildning.34 I myndighetens instruktion finns också ett specifikt uppdrag för Arbetsförmedlingen, att avseende unga med funktionsnedsättning, särskilt samverka med skolan för att underlätta övergången från skola till arbetsliv.35 Arbetsförmedlingen har för sitt arbete rörande unga med funktionsnedsättning tagit fram interna riktlinjer för hur uppdraget att samverka med skolan praktiskt ska genomföras.36 Detta synes dock 291 kap. 3, 5 och 8 §§ gymnasieförordningen (2010:2039). 30Skolinspektionen Arbetsplatsförlagd utbildning i praktiken – en kvalitetsgranskning av gymnasieskolans yrkesförberedande utbildningar. 31Skolinspektionen Fördjupad tillsyn på yrkesprogram Rapport över fördjupat tema i tillsynen. 322 § förordningen (2007:1030) med instruktion för Arbetsförmedlingen. 335 § förordningen (2000:628) om den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. 348 § förordningen (2000:628) om den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. 3515 § förordningen (2007:1030) med instruktion för Arbetsförmedlingen. 36AFII 25/2011 Intern instruktion för unga med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Ungas etablering i arbetslivet inte vara tillräckligt. Arbetsförmedlingen har till Dua uppgett att det ser mycket olika ut när det gäller förutsättningarna att fullgöra myndighetens ansvar, och att ge stöd till dem som har behov av det. Det finns ett väl utvecklat samarbete med gymnasiesärskolan och, på en del orter, även ett bra samarbete med gymnasieskolan. Förekommande samarbete mellan Arbetsförmedlingen och gymnasieskolan är huvudsakligen lokalt initierat. Något helhetsgrepp har inte tagits inom myndigheten. Skolornas kunskap om Arbetsförmedlingens möjligheter att bidra med information och stöd brister och insatser av detta slag prioriteras inte av alla skolor och många svarar inte på erbjudande om stöd för elever med funktionsnedsättning som har behov av det. Arbetsförmedlingen uppger även att det är svårt att veta bristernas omfattning, eftersom det inte sker någon uppföljning. Det står dock klart att det fungerar olika i olika delar av landet och att information om vilket stöd Arbetsförmedlingen kan ge dessa unga inte når alla som har behov av det. har i sitt delbetänkande behandlat frågan om hur Arbetsförmedlingens vägledning kan stärkas och samspela med annan vägledning. Utredningen har dock valt att begränsa sig till vägledning kopplad till vuxenutbildning och yrkesväxling och inte alls behandlat hur sådan vägledning samspelar med den inom skolan.37 Utredningen föreslog att Arbetsförmedlingen i utvecklingen av myndighetens digitala tjänster bör se över behovet av en digital vägledningsfunktion, i samråd med andra myndigheter. I regleringsbrevet får Arbetsförmedlingen i uppdrag att undersöka behovet. Dua föreslog i Uppdrag: Samverkan 201738 att uppdrag att tillsammans med och Arbetsförmedlingen kompetensutveckla rektorer, huvudmän skolpersonal i vägledning och unga med funktionsnedsättning skulle förlängas. Regeringen har beslutat om en sådan förlängning.39 En Vägledningsutredning40 har precis tillsatts med uppdraget att utreda och föreslå åtgärder för att ge alla elever inom skolväsendet möjlighet att göra väl övervägda utbildnings- och yrkesval fattade utifrån goda kunskaper om arbetsliv och utbildnings- 37SOU 2017:82 Vägledning för framtidens arbetsmarknad. 38SOU 2017:19 Uppdrag: Samverkan. Steg på vägen mot fördjupad lokal samverkan för unga arbetslösa. 39Regleringsbrev för avseende . Ungas etablering i arbetslivet Vidare ska utredaren föreslå möjliga åtgärder för att minska betydelsen av kön, social bakgrund och funktionsnedsättning vid utbildnings- och yrkesval. Utredningen har också i uppdrag att se över och föreslå överbryggande lösningar för vägledningen på utbildningsområdet och inom arbetsmarknadsområdet. I uppdraget ingår att särskilt se över och föreslå hur skolornas huvudmän kan samverka med Arbetsförmedlingen och andra aktörer såsom arbetsgivare i frågor som rör arbetslivskunskap.41 Uppdraget ska slutredovisas . 6.3Stöd som inte utgår ifrån individens behov är fortfarande ett problem Som angetts i avsnitt 5.4 är en av utgångspunkterna för delegationens arbete att det stöd som erbjuds genom samverkan ska utgå från individens behov och förutsättningar. Möjligheterna till flexibilitet och anpassning utifrån lokala förhållanden och arbetssökandes individuella behov har varit ett genomgående tema i de dialoger som Dua genomfört med kommuner och lokala arbetsförmedlingskontor. Liksom tidigare upplever man att det arbetsmarknadspolitiska regelverket, som till stora delar bygger på målgrupper eller tids- och åldersgränser, inte svarar upp mot behovet av insatser till individen i samverkan. Regler som inte upplevs ha ett tydligt syfte eller uppfattas som inkonsekventa påverkar förtroendet för regelverket och – i förlängningen – förtroende för myndigheten som tillämpar dem. I de fall en arbetssökandes behov bäst skulle tillgodoses genom insatser som görs i regi, inom ramen för samverkan, har Arbetsförmedlingen begränsade möjligheter att anvisa den arbetssökande till insatsen eftersom den inte är del av, eller utgör ett arbetsmarknadspolitiskt program. Följden blir att den arbetssökande inte kan delta i insatsen med bibehållet aktivitetsstöd. I regelverket anges tydligt vilka aktiviteter som får ingå i jobbgarantin för ungdomar eller i jobb- och utvecklingsgarantin och insatser hos kommunen är , med vissa undantag, inte möjliga att delta i inom ramen för ett program. 41 Dir. 2017:116 En utvecklad studie- och yrkesvägledning. Ungas etablering i arbetslivet Delegationen föreslog i Uppdrag: Samverkan 201742 att regeringen borde pröva hur arbetsmarknadspolitiska insatser som bedrivs i kommunens regi kan jämställas med insatser inom arbetsmarknadspolitiska program, och möjligheten för Arbetsförmedlingen att anvisa arbetssökande till insatsen efter en arbetsmarknadspolitisk bedömning. Syftet var att möjliggöra att alla typer av stöd som kommunen och Arbetsförmedlingen gemensamt erbjuder kommer den enskilde till del utifrån behov. En förutsättning för anvisningen borde, enligt delegationen, vara att det finns en lokal överenskommelse enligt förordningen (2015:502) om viss samverkan om unga och nyanlända, och att Arbetsförmedlingen och kommunen är överens om insatsens innehåll. Insatsen ska syfta till att den arbetssökande ska komma i arbete eller studier. Delegationen föreslog också i betänkandet att förordningen (2007:813) om jobbgaranti för ungdomar borde avvecklas, då den försvårar effektiva insatser för att hjälpa ungdomar att komma i studier eller arbete samt kan motverka intentionerna för 90-dagars- garantin.43 Delegationen och Arbetsförmedlingen lämnade in en gemensam hemställan till regeringen om upphävande av förordningen om jobbgaranti för ungdomar.44 I den konstateras att med några få undantag kan unga ges de insatser som finns tillgängliga inom jobbgarantin med stöd av förordningen (2000:634) om arbetsmarknadspolitiska program redan innan anvisning till jobbgarantin. Som angetts i avsnitt 5.3 så är det i realiteten redan delvis möjligt att delta i insatser hos kommuner med bibehållen ersättning. Arbetssökande kan delta i t.ex. arbetsträning, praktik eller vuxenutbildning genom utbildningskontrakt eller studier på komvux inom de arbetsmarknadspolitiska programmen. Möjligheterna är dock fortfarande begränsade. Det är oklart varför vissa insatser styrs av förordning och andra inte, inom t.ex. jobbgarantin för ungdomar och andra i jobb- och utvecklingsgarantin eller etableringsprogrammet. 42SOU 2017:19 Uppdrag: Samverkan. Steg på vägen mot fördjupad lokal samverkan för unga arbetslösa. 43SOU 2017:19 Uppdrag: Samverkan. Steg på vägen mot fördjupad lokal samverkan för unga arbetslösa. 44Arbetsförmedlingen Hemställan om att upphäva förordningen (2007:813) om jobbgarantin för ungdomar. Ungas etablering i arbetslivet 6.4Bedömningar och förslag avseende ungas etablering i arbetslivet 6.4.1Förbättra övergången från skola till arbetsliv Delegationens bedömning: Samverkan för en smidigare övergång från skola till arbetsliv behöver utvecklas och ges fastare strukturer. Ansvariga myndigheter, kommuner och huvudmän inom grund- och gymnasieskola måste fullgöra gällande uppdrag och befintliga krav. Ytterst har regeringen ansvaret. Det gäller både i relation till myndigheters uppdrag och arbete och till lagstiftningens utformning. Regeringen bör överväga att i skollagen förtydliga skolans uppdrag att förbereda elever inför arbetslivet. Skolorna behöver information och kunskap om arbetsmarknadens funktionssätt och framtida kompetensbehov för att eleverna ska kunna ges ändamålsenlig vägledning för sitt framtida yrkesliv. Om utbildningssystemet fungerar och bidrar till att unga gör insiktsfulla val och fullföljer gymnasiet, minskar behovet av stöd och insatser senare i livet från Arbetsförmedlingen. Det bör minska ungdomsarbetslöshetsnivåerna. En väl utvecklad struktur för vägledning inom skolan stödjer också Arbetsförmedlingen att fullgöra sitt uppdrag som avser unga. Brister i samverkan mellan skolan och Arbetsförmedlingen drabbar ungdomar som redan löper högre risk att hamna i arbetslöshet, inte minst elever med funktionsnedsättningar som inte tillhör målgruppen för gymnasiesärskolan. Dua lyfte i Uppdrag: Samverkan 2017 behovet av generella strukturer för samverkan mellan Arbetsförmedlingen och gymnasieskolan. Delegationen föreslog att Arbetsförmedlingen bör utveckla strukturer för sitt samarbete med kommuner gällande vägledningen såväl inom grund- och gymnasieskola som vuxenutbildning för att bidra till att stärka inslaget av arbetsmarknadskunskap och medverkan från arbetslivet i undervisningen. Detta med utgångspunkt i myndighetens uppdrag avseende unga med funktionsnedsättning, och dess uppdrag att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt.45 I Duas enkät till kommuner och arbetsförmedlingskontor 2016 fram- 45 SOU 2017:19 Uppdrag: Samverkan. Steg på vägen mot fördjupad lokal samverkan för unga arbetslösa. Ungas etablering i arbetslivet kom att i var tredje kommun hade samverkan lett till att studie- och yrkesvägledningen samt arbetsmarknadskunskapen för unga utvecklats och eller förbättrats i hög eller mycket hög grad. Företrädare för Arbetsförmedlingens tre regioner uttryckte därutöver ett fortsatt behov av att utveckla samarbetet med såväl grund- och gymnasieskolan som med folkhögskolan.46 I Arbetsförmedlingens regleringsbrev anges att myndigheten ska redovisa vilka åtgärder myndigheten vidtar och hur myndigheten stärker förutsättningarna för att fler arbetslösa, såväl kvinnor som män, ska ta del av utbildning genom den vägledning som ges av eller på uppdrag av Arbetsförmedlingen. Av redovisningen ska också framgå hur vägledningen förhåller sig till den studie- och yrkesvägledning som tillhandahålls av kommunerna och andra huvudmän.47 Som angetts i avsnitt 6.2 varierar graden av samverkan mellan skolan48 och Arbetsförmedlingen över landet och är på flera håll begränsad. Något mer samlat grepp för att skapa gemensamma och stabila strukturer för samverkan om arbetslivsanknytning i ungas utbildning har inte tagits . Delegationen anser att samverkan för en smidigare övergång mellan skola och arbetsliv behöver utvecklas och ges fastare strukturer. Ansvariga myndigheter, kommuner och huvudmän inom grund- och gymnasieskola måste fullgöra gällande uppdrag och befintliga krav. Många förbättringar är inte beroende av eventuella kommande reformer eller regeringsbeslut.