sou · H6B311 · 2018-02-28 00:00:00 — Utifrån genomström- ningen för kullen som påbörjade gymnasiet 2011 uppskattas att en- skilda huvudmän ska planera och hålla i drygt 9 000 samtal , vilket motsvarar en sammanlagd kostnad för enskilda huvudmän om . För vårdnadshavare, uppstår alternativ- kostnader för att delta i vägledningssamtalet. Denna kostnad upp- skattas till totalt baserat på antagandet att vård- nadshavare närvarar på ett av tre samtal. Kostnaderna kan dock komma att balanseras av en indirekt positiv effekt för vårdnads- havare/hushåll om den unge går kvar i gymnasiet, övergår i andra studier eller börjar att arbeta, vilket minskar den ekonomiska bördan för hushållet i och med studiestöd och/eller ökad förvärvsinkomst. Därtill förväntas de elever (enskilda) som omfattas av väglednings- samtalen påverkas positivt till följd av bättre kunskap, stöd och där- med ökad möjlighet till arbete och högre lön. Det är också rimligt att anta att nyanlända elever med tillfälligt uppehållstillstånd påverkas positivt av förslaget, då bättre kunskap om hur de kan uppnå en gymnasieexamen blir särskilt viktigt för denna målgrupp. Det bör dock betonas att lagstiftningen som denna målgrupp om- fattas av är tillfällig, varmed det bedöms svårt att uppskatta de sam- hällsekonomiska konsekvenserna när det exempelvis gäller antalet permanenta uppehållstillstånd till följd av förslaget. I tabell 13.17 redovisas de direkta kostnader som antas uppstå för företag och enskilda med anledning av Samordnarens förslag. Övriga förslag förväntas inte påverka enskilda eller företag. Konsekvenser av Samordnarens förslag Samordnarens förslag påverkar flera olika politikområden. Finan- sieringen av flera av förslagen kan därför ske utifrån olika utgifts- områden (se tabell 13.18). Samordnaren har i vissa fall föreslagit alternativa finansieringskällor/utgiftsområden. 13.4Konsekvenser för den kommunala självstyrelsen Av 1 kap. 1 § regeringsformen (RF) framgår att den svenska folk- styrelsen förverkligas genom självstyrelse. I enlighet med 14 kap. 2 § RF sköter kommunerna lokala och regionala angelägen- heter av allmänt intresse på den kommunala självstyrelsens grund. Enligt 14 kap. 3 § RF bör en inskränkning i den kommunala själv- styrelsen inte gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till de ändamål som har föranlett den. Bestämmelsen ger uttryck för en pro- portionalitetsprincip när det gäller inskränkningar i den kommunala självstyrelsen. Samordnaren bedömer att förslagen om utveckling av en natio- nell betygsdatabas, förstudie om lokal och nationell uppföljning av frånvaro i grund- och gymnasieskola, samt om avslutande vägled- ningssamtal för elever som avslutar gymnasiet eller utan examen, påverkar eller kommer att påverka den kommunala självstyrelsen i olika utsträckning. Tabell 13.18 Föreslagna finansieringskällor per förslag Utredning om ekonomisk ersättning till unga Utg. 1 ansl. Engångskostnad för utredning () Utveckling av en nationell betygsdatabas Utg. 16 ansl. Engångskostnad för utveckling av databas (1,) Ett stärkt stöd från Inom ram (Utg. 16 ansl. En långsiktig plan för Skolinspektionens Inom ram (Utg. 16 ansl. Förstudie om lokal och nationell uppföljning av frånvaro Utg. 16 ansl. Engångskostnad för förstudie () i grund- och gymnasieskola Avslutande vägledningssamtal för ungdomar Utg. 16, ansl. Årlig återkommande kostnad (inkl. engångskostnad) som avslutar gymnasiet eller utan examen Nationell etableringssamordnare för unga Utg. 1 ansl. Engångskostnad för utredning () Samlad analys av kunskapsläget om insatsers effekter Utg. 17 ansl. 12:3 eller 12:2 (alt. Utg. 9 ansl. Återkommande kostnad, minst Utredning om samordnad barn- och ungdomshälsovård Utg. 1 ansl. Engångskostnad för utredning () En lokal försöksverksamhet om samordnat stöd Finansieras genom befintliga uppdrag och ö.k. Engångskostnad för projekt inkl. forskning och inom ram (Utg. ansl. 1:5, Utg. 9 ansl. utvärdering (antas löpa ) Utg. 24 ansl. 1:2, Utg. 9 ansl. 7:1, Utg. 2 ansl. Utg. 1 ansl. Nationellt samordnat stöd från tre myndigheter Inom ram (Utg. 16 ansl. 1:1, Utg. 9 ansl. Engångskostnad för uppdrag och utvärdering () Utg. 14 ansl. 1:1, Utg. 2 ansl. Utg. 2, ansl. som varken arbetar eller studerar förslag Samordnarens av Konsekvenser Konsekvenser av Samordnarens förslag Förslaget om den nationella betygsdatabasen grundar sig på re- sultaten i förstudie om en betygsdatabas för rätten till behörighetsgivande utbildning inom komvux. Utifrån hur implemen- teringen av detta arbete ska genomföras i praktiken, kommer en pro- portionalitetsbedömning av hur den kommunala självstyrelsen påver- kas behöva göras. Samordnaren inte haft möjlighet att göra någon sådan analys inom ramen för utredningen. Förslaget om förstudien om nationell frånvarostatistik syftar till att resultera i att frånvarostatistik rapporteras och redovisas. Genomförandet av själva förstudien bedöms inte påverka den kommunala självstyrelsen då deltagande i förstudien ska vara frivillig för de huvudmän, såväl kom- munala som enskilda, som ska ingå. Däremot, om det slutliga syftet med förslaget ska kunna uppnås, kommer detta att påverka den kommunala självstyrelsen, varvid en proportionalitetsbedömning kommer att behöva göras utifrån slutsatserna i förstudien. Syftet med förslaget om avslutande vägledningssamtal är att ge ett bättre individuellt stöd till varje elev som riskerar att avsluta sina stu- dier utan att fullfölja den eller uppnå examen. Förslaget med- för en ny rättighet för eleverna som följer aven skyldighet för rektorer hos kommunala (men också enskilda) huvudmän för gymnasiesko- lan och gymnasiesärskolan. En sådan ny skyldighet bedöms påverka den kommunala självstyrelsen. Däremot är skolverksamhet (och har även historiskt sett varit) statligt reglerad genom bland annat skollagen och därtill hörande lagar och förordningar. Författnings- förslagen som ska stärka eleverna inom och mot slutet av sin utbild- ning och som på så sätt kompletterar huvudmännens och rektorer- nas redan befintliga skyldigheter gentemot de inom skolan inskrivna eleverna, bedöms förslaget av den anledningen inte på ett opropor- tionerligt sätt inskränka den kommunala självstyrelsen. Eftersom Skolinspektionen redan granskar huvudmäns verksamhet påverkas inte heller den kommunala självstyrelsen genom ytterligare statlig granskning, som föreslås i ett antal av Samordnarens förslag, då detta redan framgår av myndighetens skyldigheter enligt skollagen25. De inskränkningar i den kommunala självstyrelsen som uppstår med hänsyn till Samordnarens förslag bedöms därför sammantaget vara godtagbara med hänsyn till förslagets syfte. Samordnarens övriga förslag bedöms inte påverka det kommunala självstyret. 25 Se 26 kap. skollagen (2010:800). Konsekvenser av Samordnarens förslag 13.5Konsekvenser för enskilda och små företag Samordnarens samtliga förslag som berör huvudmän för någon av skolformerna påverkar såväl offentliga som enskilda huvudmän. När det gäller förslagen om avslutande vägledningssamtal och utveck- ling av en nationell betygsdatabas är det möjligt att större företag (enskilda huvudmän för gymnasieskolan och gymnasiesärskolan) kan nå vissa stordriftsfördelar som mindre företag/huvudmän inte kan uppnå. Förslaget förväntas dock inte påverka verksamheten i tillräcklig utsträckning för att få betydelse för små företags arbets- förutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företag. 13.6Konsekvenser för jämställdhet, de integrations- politiska målen samt för barn och unga Förslagen som Samordnaren lämnar avser att bidra till att fler unga kvinnor och unga män oavsett kön, könsöverskridande identitet eller uttryck, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funk- tionsnedsättning, sexuell läggning eller ålder ska ha möjlighet att eta- blera sig i samhället. Flera av förslagen kan bidra till ökad jämställd- het mellan flickor och pojkar, unga kvinnor och unga män. Förslagen kan positivt påverka målen för jämställdhetspolitiken, nämligen målen om en jämn fördelning av makt och inflytande, ekonomisk jäm- ställdhet, jämställd utbildning samt jämställd hälsa. Kartläggningar26 av frånvaro i som gjorts, tyder i regel på att frånvaron är ungefär lika hög bland pojkar och flickor. I det avseendet bedöms förslaget om en förstudie om lokal och nationell uppföljning av från- varo inte få några konsekvenser för jämställdheten. Förslaget om att en nationell etableringssamordnare för unga med funktionsnedsättning ska inrättas med uppdraget att verka för och driva på arbetet för att stärka etableringen för denna målgrupp, förväntas få konsekvenser för jämställdheten. Arbetet ska bedrivas utifrån ett jämställdhetsperspektiv. Studier har exempelvis visat att insatser kan vara mer framgångsrika för unga män än för unga kvin- nor och att det finns behov av tydligare jämställdhetsfokus i det fort- 26 Se bland annat Skolinspektionen (2015). Omfattande ogiltig frånvaro i grundskolor. Konsekvenser av Samordnarens förslag satta utvecklingsarbetet.27 Förslaget skulle kunna påverka anpass- ning eller utveckling av insatser så de bättre motsvarar behoven hos unga kvinnor och unga män med funktionsnedsättning. Förslaget om uppföljning av indikatorer och förslaget om stati- stik om unga som varken arbetar eller studerar kommer att öka kun- skapen om exempelvis könsskillnader i förutsättningar för ungas etablering och därmed på lokal, regional och nationell nivå, ge bättre förutsättningar att motverka dessa. Genom förslagen kan bättre analyser och prognoser göras som innebär att rätt insatser kan sät- tas in för de individer eller grupper som behöver dem mest. Förslaget om uppdrag om en samlad analys av kunskapsläget om insatsers effekter ska också genomföras utifrån ett jämställdhets- perspektiv. Därigenom kommer kunskapen om avsaknaden eller närvaron av jämställdhetsperspektiv i insatser att uppmärksammas, och kunskapen om insatsers effekter för både kvinnor och män att öka. Detta kan i sin tur bidra till att unga kvinnor och unga män kan erbjudas andra insatser än , som bättre kan bidra till att de kommer i utbildning eller arbete, eller att exempelvis behovet att se över utbudet av insatser uppmärksammas. Samordnaren har även lyft att det är särskilt viktigt att Skolinspektionen i sitt fortsatta arbete beaktar ett jämställdhetsperspektiv och granskar skillnader mellan unga kvinnor och unga män samt särskilt i vilken mån kommuner- nas insatser svarar mot behoven hos unga nyanlända och unga med funktionsnedsättning. Ett jämställdhetsperspektiv ska finnas med i den lokala försöks- verksamheten som föreslås för att utveckla och pröva ett samman- hängande stödsystem för barn och unga från 0 till som riskerar att få eller som har svårigheter i sin etablering och som in- kluderar såväl selektiv och indikerad prevention som stöd till unga som varken arbetar eller studerar inom utbildning, omsorg och hälso- och sjukvård. De olika behov som flickor och pojkar, unga kvinnor och unga män kan ha, ska således beaktas och eventuellt påverka hur stödsystemet utformas. Genom att inkludera kan även fler unga män i behov av stöd uppmärksammas. 27 Jämför , J. (2016). Sysselsättning och social rättvisa – en nationell registerstudie om 12 269 unga vuxna med intellektuell funktionsnedsättning och Arbetsförmedlingen & Försäk- ringskassan (2017). Effektutvärdering av insatser för unga med aktivitetsersättning. Konsekvenser av Samordnarens förslag I de utredningar som Samordnaren föreslår avseende ersättning till unga respektive samordnad barn- och ungdomshälsovård ska ett jämställdhetsperspektiv beaktas vid framtagandet av förslagen. Utöver de jämställdhetspolitiska målen kan Samordnarens för- slag positivt bidra till de integrationspolitiska målen och särskilt målet om lika rättigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund. Förslagen kan bidra till att fler unga som var- ken arbetar eller studerar som är utrikes födda, samt särskilt unga utrikes födda kvinnor kommer i utbildning eller studier, liksom unga kvinnor och unga män med utländsk bakgrund. Det är vanligare att unga män avslutar gymnasiet utan gymnasieexamen än unga kvin- nor. Givet att frånvarostatistiken leder till insatser för att förhindra avhopp kan ett sådant förslag därför medföra att resurser satsas för att främja utrikes föddas närvaro i gymnasieskolan. Unga män och utrikes födda är enligt statistiken också överrepresenterade bland de elever som inte fullföljer gymnasiet . Förslaget om avslutande vägledningssamtal gäller alla elever vid gymnasie- skolan och gymnasiesärskolan som inte fullföljer sin utbildning eller tar examen, så alla elever har samma rättigheter och möjligheter att delta vid samtalen, oavsett kön, etnisk och kulturell bakgrund. Det finns dock en risk att insatsens kvalitet blir lägre på skolor i socialt utsatta områden där andelen utrikes födda är stor, eftersom be- lastningen i dessa områden är högre. Det är därför viktigt att dessa skolor har tillgång till tolk och får de resurser som krävs för att kunna erbjuda en likvärdig insats till alla elever. Överhuvudtaget kan flera av förslagen bidra till att kvaliteten i insatser kan utvecklas genom att bättre uppmärksamma diskrimineringsgrunderna genom ett mer individualiserat och behovsanpassat stöd. Förslagen kan också bidra till målet för barnrättspolitiken som innebär att barn och unga ska respekteras och ges möjlighet till ut- veckling och trygghet samt delaktighet och inflytande. Samordna- ren föreslår att kvaliteten i insatser till unga som varken arbetar eller studerar ska stärkas genom att i högre grad utgå från en evidens- baserad praktik. Samordnaren betonar särskilt vikten av att utveckla den del av den evidensbaserade praktiken som består i att ta tillvara individers erfarenhet och önskemål. Vidare föreslår Samordnaren att arbetet med att utveckla ett lokalt sammanhängande stödsystem från 0 till bör bygga på en nära dialog med barn och unga och närstående, liksom den utvecklade nationella samordningen. Konsekvenser av Samordnarens förslag gående föreslår Samordnaren också att utgångspunkten i styrning, stöd och verksamhetsutveckling ytterst bör utgå från barn och ungas behov och inte från organiseringen av verksamheter. Enligt barn- konventionen ska en konventionsstat vidta åtgärder för att upp- muntra regelbunden närvaro i skolan och minska antalet tidiga av- hopp. Att säkerställa nationell statistik av frånvaro bör ses som ett led i det arbetet. Sammantaget bedömer Samordnaren också att förslagen bidrar till det ungdomspolitiska målet att alla ungdomar ska ha goda lev- nadsvillkor, makt att forma sina liv och inflytande över samhälls- utvecklingen, där exempelvis förslagen om avslutande väglednings- samtal och om utveckling av den nationella betygsdatabasen syftar till öka individens makt över sitt eget liv. 13.7Konsekvenser för sysselsättning och offentlig service Samordnarens har lämnat förslag utifrån det övergripande målet för Samordnarens arbete, det vill säga att bidra till att fler unga kvinnor och unga män ska kunna etablera sig i samhället. Eftersom det är många faktorer som påverkar ungas livsvillkor, förutsättningar och möjligheter till etablering, krävs flera åtgärder på olika nivåer för att förändring och förbättring ska kunna ske. Detta handlar om allt från förbättrade insatser för enskilda individer, förändringar i regel- verk, styrning och organisering av olika myndigheter och aktörer, till större samhällsförändringar. Samordnarens samtliga förslag grun- dar sig vidare i fyra huvudsakliga strategier (förebyggande arbete, kvalitet i insatser, utvecklad samverkan och systemsynsätt) som bedöms kunna utveckla arbetet kring unga som varken arbetar eller studerar och påverka sysselsättningen och den offentliga servicen positivt. Konsekvenser av Samordnarens förslag 13.8Konsekvenser för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet forskning har visat att förlängd utbildning minskar brotts- ligheten.28 Genom att föreslå bättre samverkan, information och stöd – från olika aktörer och nivåer i samhället – till barn och unga inom ramen för Samordnarens uppdrag och som bland annat kan leda till att färre unga hoppar av skolan, fler fullföljer sin utbildning med examen och fler kommer i arbete eller annan sysselsättning, bedöms samtliga förslag ha en indirekt brottsförebyggande effekt. Samordnarens förslag bedöms inte påverka eller annan internationell rätt frånsett vad som anges nedan. Förutsättningarna för att genomföra förslaget om utveckling av en nationell betygsdatabas kommer att, vid genomförandet av för- slaget, medföra ett behov av hänsynstagande till dataskyddsförord- ningen (GDPR)29 vars tillämpning träder i kraft , samt därav en analys och proportionalitetsbedömning gällande bland annat förslagets effekter för den personliga integriteten. Dessa hän- syn kommer också att beröra förutsättningarna för förslagen om en förstudie om lokal och nationell uppföljning av frånvaro samt om en lokal försöksverksamhet för samordnat stöd. Däremot påverkar inte Samordnarens förslag i sig dessa hänsyn och därmed EU-rätt eller internationell rätt. Förslaget om avslutande vägledningssamtal för elever som avslu- tar gymnasiet eller utan examen kompletterar den nationella lagstiftningen inom skolans område. Förslaget inkluderar införande av två nya bestämmelser i skollagen (2010:800) och två nya bestäm- melser i gymnasieförordningen (2010:2039) med syftet att stärka skolans stöd till den unga individen som riskerar att avsluta utbild- 28Se exempelvis , H., , C., Vlahos, J. & , O. (2015). Utbildning och brotts- lighet – vad hände när man förlängde yrkesutbildningarna på gymnasiet? och , P. & Salvanes, K. (2011). ”Priceless: The Nonpecuniary Benefits of Schooling” i 25:1. 29Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv /46/EG (allmän dataskyddsförordning). Konsekvenser av Samordnarens förslag ningen eller utan examen. Den skyldighet som åläggs rekto- rer och således påverkar offentliga och enskilda huvudmän bedöms inte vara diskriminerande mot företag (enskilda huvudmän) från andra medlemsstater eller på annat sätt begränsa den fria rörligheten in- om EU, då samtliga huvudmän som vill bedriva skolverksamhet be- höver godkännas av Skolinspektionen30 och förslaget i detta avseende påverkar huvudmän som redan har godkänts för att bedriva skol- verksamhet. Förslaget om nationell etableringssamordnare för unga med funk- tionsnedsättning har som syfte att positivt stärka förmågan och förut- sättningarna från samhället gentemot unga med funktionsnedsätt- ning och deras övergång från studier till arbete. Utgångspunkten för förslaget är att förverkliga intentionerna bakom FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning31. 13.10 Ikraftträdande och övergångsbestämmelser Samordnaren föreslår att de föreslagna författningsändringarna i skollagen (2010:800) och gymnasieförordningen (2010:2039) ska träda i kraft (se kapitel 12). Samordnarens bedömning är att författningsändringarna inte kräver något särskilt förberedelsearbete och att ett lämpligt datum med hänsyn till tidsplanen för fortsatt beredningsarbete är . Samordnaren bedömer vidare att det inte finns behov av någon övergångsreglering. 30Se skollagen (2010:900) 1 kap. 5–5 a §§ och 7 §. 31Se FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning och fakultativt protokoll till konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning av den 14.1Förslaget till lag om ändring i skollagen (2010:800) Om en elev riskerar att avsluta sin gymnasieutbildning eller utan att erhålla examen, ska rektorn, innan eleven anses ha avslutat utbildningen, se till att eleven erbjuds ett avslutande vägledningssamtal. Elevens vårdnadshavare ska ges möjlighet att delta vid sådant samtal. Om ett samtal enligt första stycket inte kan hållas, ska samma in- formation skriftligen lämnas till eleven. Paragrafen är ny och behandlas i avsnitt 10.2. Genom paragrafen införs en skyldighet för rektor vid gymnasie- skolan att se till att de elever som riskerar att avsluta sin utbildning utan att fullfölja den, samt de elever som riskerar att slutföra sin ut- bildning utan att erhålla en gymnasieexamen, erbjuds ett avslutande vägledningssamtal. Vägledningssamtalet ska erbjudas eleven innan denne kan anses ha avslutat utbildningen i enlighet med vad som sägs i 12 kap. 4–4 a §§ gymnasieförordningen (2010:2039), samt innan eleven har fått ett studiebevis och därigenom formellt anses ha av- slutat utbildningen. Om eleven inte har fyllt ska vårdnadshavaren också erbju- das att delta vid vägledningssamtalet. Med vårdnadshavare jämställs förordnad förmyndare enligt 10 kapitlet (1949:341) och 4 kap. 3 § lag (1904:26 s.1) om vissa internationella rättsför- hållanden gällande äktenskap och förmynderskap, samt särskilt för- ordnad vårdnadshavare och god man enligt bestämmelserna i lagen (2005:429) om god man för ensamkommande barn (se 2 och 10 §§). Med elev som ska erbjudas vägledningssamtal enligt denna be- stämmelse avses elev som riskerar att avsluta sina studier på ett nationellt program eller introduktionsprogram inom gymnasie- skolan, elev som riskerar att avsluta sin utbildning på ett introduk- tionsprogram utan behörighet till ett nationellt program samt elev som riskerar att slutföra ett nationellt program med ett studiebevis (i enlighet med vad sägs om studiebevis i 8 kap. 12 § gymnasieför- ordningen) och därmed, trots genomförd utbildning, inte uppfyller kraven för gymnasieexamen. Vilken information eleven åtminstone ska få vid vägledningssamta- let framgår av en ny bestämmelse i gymnasieförordningen (2010:2039), 12 kap. 4 b §. Rektorn ska antingen själv hålla i vägledningssamtalet eller kan, i enlighet med 2 kap. 10 § skollagen (2010:800), delegera detta till an- nan lämplig personal vid skolenheten. Om ett vägledningssamtal inte kan hållas och en elev ska ges in- formationen enbart skriftligen i enlighet med paragrafens andra stycke, förutsätter detta att rektorn har vidtagit nödvändiga åtgärder för att se till att ett avslutande vägledningssamtal hålls, men att ele- ven exempelvis efter upprepade kontaktförsök inte har varit möjlig att få tag på, eller att vare sig elev eller vårdnadshavare kan eller önskar delta vid samtalet. Om en elev riskerar att avsluta sin gymnasiesärskoleutbildning i för- tid, ska rektorn, innan eleven anses ha avslutat utbildningen, se till att eleven erbjuds ett avslutande vägledningssamtal. Elevens vårdnads- havare ska ges möjlighet att delta vid sådant samtal. Om ett samtal enligt första stycket inte kan hållas, ska samma in- formation skriftligen lämnas till eleven. Paragrafen är ny och behandlas i avsnitt 10.2. Genom paragrafen införs en skyldighet för rektor vid gymnasiesär- skolan att se till att de elever som riskerar att avsluta sin utbildning och utan att fullfölja den, erbjuds ett avslutande väglednings- samtal. Vägledningssamtalet ska erbjudas eleven innan denne anses ha avslutat utbildningen i enlighet med vad som sägs i 12 kap. 4–4 a §§ gymnasieförordningen (2010:2039). Inom gymnasiesärskolan saknas krav motsvarande examen från ett nationellt gymnasieprogram, varvid samtliga elever som har ge- nomfört en gymnasiesärskoleutbildning enligt 19 kap. 27 § skollagen (2010:800) får ett gymnasiesärskolebevis. Med elev enligt denna be- stämmelse avses således en elev som går ett nationellt gymnasiesär- skoleprogram och som riskerar att avsluta utbildningen och därmed att inte fullfölja den. Om eleven inte har fyllt ska vårdnadshavaren också erbju- das att delta vid vägledningssamtalet.