sou · H6B328 · 2018-04-03 00:00:00 — Utredningen uttryckte dock viss oro för att en fysisk samlokalisering med räddningstjänsten skulle kunna riskera allmänhetens tillit till hälso- och sjukvården, till följd 59Forslag til fremtidig organisering av nødmeldetjenesten / rapport fra en interdepartemental arbeidsgruppe. 60Nasjonalt Nødmeldingsprsjekt s. 10. av gemensam hantering av sekretessbelagd information, informa- tion som inkommit via det medicinska nödnumret 113.61 Efter attacken mot de norska regeringskvarteren och Utöja som- maren 2011, tillsattes 22 juli-kommissionen.62 Som en följd av att kommissionen konstaterat vissa brister i det norska polisväsendet, tillsattes en utredning med uppdrag att föreslå hur polisen skulle utvecklas och förbättras. Utredningens förslag lades fram i juni 2013.63 har därefter beslutat om en omfattande omorga- nisering av polisväsendet. Reformen innebär att polisen och rädd- ningstjänsten samlokaliseras i 12 centraler (har polisen 27 cen- traler och räddningstjänsten 18 centraler). Omorganiseringen av den norska polisen benämns Nærpolitireformen och sker successivt. Målet med reformen uttrycks i regeringens proposition: ”Et nærpoliti som er operativt, synlig og tilgjengelig, og som har kapasitet til å forebygge, etterforske og påtale kriminelle hand- linger, og sikre innbyggernes trygghet. Det skal utvikles et kompe- tent og effektivt lokalt nærpoliti der befolkningen bor. Samtidig skal det utvikles robuste fagmiljøer som er rustet til å møte dagens og morgendagens kriminalitetsutfordringer”.64 har Nödnett införts i samtliga polisdistrikt, och i de olika distrikten finns nu möjligheten att följa pågående händel- ser i andra distrikt. Genom en ny positioneringslösning som in- fördes kan också alla ledningscentraler se resurser i andra distrikt.65 omfattas av den polisreform som pågår och som innebär att polisen ska samlokalieras med räddningstjäns- ten i 12 centraler. 61Helse- oh omsorgsdepartementet (2016) Sentrale elementer vedrörende organisering av AMK-sentralene s. 15 f. 62NOU 2012: 14 Rapport fra 22. juli-kommisjonen 63NOU 2013: 9 Ett politi – rustet til å møte fremtidens utfordringer. 61 LS (2014–2015) Proposisjon til (forslag til lovvedtak og stortings- vedtak) Endringer i politiloven mv. (trygghet i hverdagen – nærpolitireformen) 65www.regjeringen.no/no/tema/samfunnssikkerhet-og-beredskap/innsikt/oppfolging-etter- 22-juli/id2508054/. Ny organisation och instruktion för den norska statliga räddningstjänsten Den statliga räddningstjänsten i är organiserad i två centra- ler. Den statliga räddningstjänsten ansvarar för livräddande insatser vid större händelser, liksom för flyg- sjö- och landräddning (und- sättning av nödställda på fastlandet).66 I praktiken leds och koordi- neras sjö- och flygräddningsinsatser från de två centralerna, medan undsättning på fastlandet leds av lokala räddningscentraler (som finns i varje polisdistrikt). De två centralerna har ett gemensamt åttasiffrigt telefonnummer, medan de lokala landräddningstjänsterna får merparten av larmen förmedlade via larmnumret 112 och polis- distriktet. 2015 antogs en ny organisationsplan och instruktion (kongelig resolution) för den norska räddningstjänsten. Ett förslag till resolution lades fram , men det kritiserades av remissinstanserna. resolution har utgått ifrån att den statliga räddningstjänsten fungerar bra i stort. I arbetet med den nya resolutionen har regeringen velat stadfästa grundläggande prin- ciper om bl.a. samverkan, ansvar och samordning, och tydliggöra frågor om ansvar, styrning och rapportering, liksom innebörden av vissa begrepp och innehållsbeskrivningar, så att de bättre skulle stämma överens med gällande praxis.67 Utredningens reflektioner och sammanfattande slutsatser I samråd med experter och sakkunniga har ett antal synpunkter förts fram om möjligheterna att genom jämförelser av alarmerings- förhållandena i andra länder dra slutsatser om en kommande svensk nationell alarmeringsfunktion. Synpunkterna har handlat om föl- jande: •Både den danska och norska modellen grundar sig på att det byggs upp egna alarmeringscentraler hos hjälporganen. Den finska modellen innebär att hjälporganen inte styr sina egna re- 66SOU 2013:33 s. 110–111. 67Dato14/7305MESE05.02.2015Høring-kongelig resolusjon om organisasjonsplan for red- ningstjenesten Risken med förutbestämda anvisningar är att en nationell alarmeringsfunktion missar det unika i varje händelse. Det är vidare svårt att ta ställning till den finska modellen utan att veta mer om hur hjälporganens verksamhet fungerar i praktiken i relation till . •I alla fyra länder finns liknande framtidsutmaningar: behovet av ökad integration mellan alarmeringsfunktionen och hjälporga- nen och mellan hjälporganen själva, behovet av en effektivare polisorganisation. När det gäller miljöräddningstjänst har alla nordiska länder behov av bättre möjligheter att dela information med andra hjälporgan och med en nationell alarmeringsfunk- tion. I ska motsvarigheten till JRCC integreras i den nationella alarmeringsfunktionen. Det finns behov av resultat- och utfallsdata för olika modeller. •Samverkanscentraler kan vara problematiska ur ett sekretess- perspektiv. Inom hälso- och sjukvården finns i flera länder en oro för att en lösning med samverkanscentral kan komma att påverka skyddet för den enskildes integritet negativt. •Det finns fler aspekter som skulle behöva belysas närmare i en jämförelse: beskrivning av miljöräddning i de olika länderna, flyg- och sjöräddning behöver belysas mer fördjupat, efterforsk- ning, de olika ländernas hantering av digitaliseringens utma- ningar och möjligheter, kostnader och olika finansieringslösningar, modellen i . Utredningen drar följande slutsatser av den översiktliga jämförelse som gjorts: •Det finska exemplet visar hur ett system med stärkt statlig kon- troll och styrning kan ta sig ut i praktiken. lösning bygger på att operatörerna har olika arbetssätt för akuta larm och övriga larm, men med en sammanhållen mottagning i samma myndighet. har också möjlighet att hantera automatiska larm och har också ett system för hur avgifts- nivåerna på olika typer av larm ska sättas. Utöver detta pågår ett arbete med att etablera ett system för informationsdelning och informationsutbyte som ska involvera samtliga hjälporgan. •Det danska exemplet visar hur man kan hantera och utveckla alarmeringstjänsten utifrån hälso- och sjukvårdens behov och ut- veckling genom att tydliggöra ansvaret för bedömning, priori- tering och dirigering gällande larm som kräver hälso- och sjuk- vårdskompetens. Det danska exemplet visar också hur ansvaret för larmmottagningen i en alarmeringsfunktion kan avgränsas från larm som kan hanteras av aktörer på en marknad. •Den diskussion som pågår i rör balansen mellan behovet av specialisering och sakkunskap å ena sidan och behovet av en effektiv och samordnad alarmeringstjänst å den andra, liksom mellan nationella och lokala/regionala intressen. Även i pågår en diskussion om hanteringen och utbytet av integritets- känsliga uppgifter mellan hjälporganen. Med detta sagt kan utredningen konstatera att våra närmaste grann- länders olika lösningar för samhällets alarmeringstjänst skiljer sig åt i grundläggande avseenden, som hänger samman med hur de olika hjälporganens verksamhet regleras nationellt. Den nationella lag- stiftningen har formulerats utifrån de olika hjälporganens uppgifter och roller inom respektive sakområde. Det innebär att möjlig- heterna till regelrätta jämförelser mellan ländernas alarmerings- förhållanden begränsas. Utredningen har genomgående ställt frågor om hanteringen av EU-rättsliga perspektiv i länderna, men har inte kunnat ta del av några resonemang om samhällets alarmeringstjänst utifrån ett sådant perspektiv. Sammanfattningsvis bedömer utredningen att de jämförelser som gjorts gett begränsad vägledning för utredningens förslag. Detta särskilt med hänsyn till de skillnader som råder i grundläg- gande organisering och reglering av hjälporganens verksamhet mellan länderna. Utredningens politiska referensgrupp, övriga kontakter och relevanta utredningar Ledamöter i 112-utredningens politiska referensgrupp Till utredningen har en politisk referensgrupp knutits med repre- sentanter från , landstingen och kommunerna. Följande ledamöter har ingått i gruppen: Organisationer, myndigheter m.fl. AISAB (landstings ambulansentreprenör) (Fö 2011:04) (tidigare utredare och sekreterare) (Ju 2016:23) Carmenta Expertgruppen för digitala investeringar (Fi 2017:04) Försvarsmakten (Fi 2015:09) Inspektionen för vård och omsorg Katastrofmedicinskt centrum i Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) Polisen : återkommande möten med representanter från enheten för samordning av samhällets krisberedskap (), möte med representanter för RIF-arbetet (), representanter för enheten för bolag med statligt ägande (), representanter för enheten för konkurrens, statsstöd och ramvillkor (). kommuner och landsting (SKL) och företrädare för jourhavande präst Scandinavian air ambulance Sjukvårdens larmcentral (SVLC) och () , () (återkommande möten) Säkerhets- och försvarsföretagen () Transportstyrelsen Trygghetens hus i Utredningen om effektiv styrning av nationella digitala tjänster, (N 2016:01) Utredningen om säker kommunikationslösning för aktörer inom allmän ordning, försvar, hälsa och säkerhet (Ju 2016:D) räddningstjänstutredning (Ju 2017:05) Ambulansverksamheten i region (deltagande i utryckning) Klustret, i MSB:s krisberedskapsavdelning Polisens regionledningscentral i DalaMitt Sjukvårdens larmcentral i och (SVLC) SOS-centralerna i , , AB:s krisberedskapsavdelning (KBA) brandförsvars ledningscentral Deltagande i konferenser och större möten Alarmering vårdområdet-gruppen () Ambulans 2017 Föreningen konferens om alarmering Konferensen för ledningsansvariga inom svensk ambulanssjukvård Konferens räddningschefer Lantmäteriets användargrupp Blåljus Länsrådsmöte om teknisk struktur för informationsdelning vid samhällsstörningar, resultatåterföring MSB:s seminarium om uppdragsparallellitet Samverkansgrupp Geodata för landstingsråd och landstingsdirektörer, flera tillfällen för landstings- och kommundirektörer SKL:s presidiedagar för räddningsnämnder SKL:s styrelses arbetsutskott, VD, sjukvårdsdelegationen, samhällsbyggnadsberedningen , möten med VD och ordförande, och vårdråd samt 112-rådet . Fackliga företrädare och professionsföreträdare FLISA (svensk ambulanssjukvård) , utrett egen regi i , forskare, Utredningar med relevans för 112-utredningen Ett stort antal andra statliga utredningar har varit av intresse för denna utrednings arbete, då de har kopplingar till hur framtidens alarmeringstjänst kan komma att organiseras och styras och inte minst till frågan om den tekniska lösningen för informationsutbyte och informationsdelning och systemet för geodata som utredningen har föreslagit i kapitel 13 och 14. Några av dem har beskrivits lite mer utförligt i de avsnitt i betänkandet där frågorna har berörts. Nedan listas pågående utredningar med utredningens namn och beteckning, och avslutade utredningar med titeln på respektive utrednings (slut)betänkande. Ds 2017:66 Motståndskraft Inriktningen av totalförsvaret och utformningen av det civila försvaret 2021–2025. SOU 2016:41 Hur står det till med den personliga integriteten? – en kartläggning av . SOU 2017:1 För landsbygder – en sammanhållen politik för arbete, hållbar tillväxt och välfärd SOU 2017:39 Ny dataskyddslag – kompletterande bestämmelser till EU:s dataskyddsförordning. SOU 2017:22 En generell rätt till avtalssamverkan. Delbetänkandet av kommunutredningen. SOU 2017:29 Brottsdatalag. Delbetänkandet av utredningen om 2016 års dataskyddsdirektiv. SOU 2017:36 Informationssäkerhet för samhällsviktiga och digitala tjänster. SOU 2017:39 Ny dataskyddslag. Kompletterande bestämmelser till EU:s dataskyddsförordning. SOU 2017:48 Kunskapsbaserad och jämlik vård Förutsättningar för en lärande hälso- och sjukvård. SOU 2017:52 Så stärker vi den personliga integriteten. SOU 2017:66 Dataskydd inom verksamhetsområde – en anpassning till EU:s dataskyddsförordning. SOU 2017:74 Brottsdatalag – kompletterande lagstiftning. Utredningen om vissa säkerhetsskyddsfrågor Ju 2017:08 Utredningen om informationsutbyte vid samverkan mot terrorism Ju 2017:11 avseende , organisationsnummer , nedan ’’SOS Alarm’’, mellan svenska staten, nedan ”Staten” och , nedan ”FKF”, gemensamt kallade ’’Ägarna’’. Mellan Ägarna har denna dag träffats följande konsortialavtal. Detta avtal ersätter från och med ikraftträdandedatum enligt § 11 till alla delar Konsortialavtal avseende SOS Alarm träffat . SOS Alarm skall genom att driva erforderligt antal SOS-Centraler täckande hela landet samordna och tillgodose Statens, kommunernas och landstingens behov av alarmering och därmed förenlig verksamhet, varvid även en ändamålsenligt regional och lokal för- ankring av SOS Alarm skall eftersträvas. Bolaget har rätt att på marknadsmässiga villkor bedriva viss kommersiell verksamhet. Som grund för verksamheten har Staten genom ett alarmeringsavtal uppdragit åt SOS Alarm att svara för mottagning, analys och vidarekoppling av telefonsamtal på ett för hela landet gemensamt nödnummer, 112. §1 Ägarna innehar samtliga aktier i . §2 SOS Alarm skall ha ett aktiekapital av minst två miljoner och högst . Aktierna skall vara uppdelade på två serier omfattande serie A motsvarande av aktierna och rösterna och serie B motsvarande resterande av aktierna och rösterna. Samtliga aktier av serie A ägs av och samtliga aktier av serie B ägs av §3 Aktieägare får inte överlåta aktier i utan den andra aktieägarens i förväg inhämtade skriftliga samtycke. Om aktieöverlåtelse övervägs skall den aktieägare som avser överlåta sina aktier (varvid noteras att överlåtelse av del av aktieinnehavet inte får ske) först bereda den andre aktieägaren tillfälle att förvärva aktierna. Möjlighet att förvärva aktier skall erbjudas den andre aktieägaren i förhållande till dennes aktieinnehav i SOS Alarm. Förvärvspriset per aktie skall motsvara det högsta av aktiens kvotvärde eller aktiens andel av SOS Alarm-koncernens egna kapital enligt senast fastställda koncernbalansräkning. Eventuella dolda reserver skall därvid inte in- räknas. Om aktieöverlåtelse med den andre aktieägarens samtycke sker till part, som inte redan är aktieägare i , skall den överlåtande parten vara skyldig att på den andre aktieägarens begäran tillse att köparen inträder som part i detta avtal och därvid övertager överlåtande parts samtliga rättigheter och skyldigheter enligt avtalet. §4 § 3 ovan gäller inte beträffande överlåtelse av Statens eller FKF:s aktier i (varvid samtliga aktier skall ingå i överlåtelsen) till ett av respektive part helägt dotterbolag. Vid sådan överlåtelse skall respektive dotterbolag till övriga avtalsparter bekräfta att man är införstådd med, och accepterar, detta avtals bestämmelser. En överlåtelse av aktier till dotterbolag enligt denna § 3 befriar inte överlåtande part från de olika förpliktelser som åvilar vederbörande enligt detta avtal. §5 Ägarna är överens om att målet för SOS Alarm är att uppvisa långsiktig värdetill- växt med finansiell stabilitet. Verksamheten utvärderas utifrån av Ägarna gemen- samt satta avkastningskrav och de krav som finns i Statens avtal med bolaget av- seende nödsamtalfunktionen. Utdelning till Ägarna skall ske enligt fastlagd utdelningspolicy. Vid utdelning skall hänsyn tas till framtida marknadsförutsättningar och investeringsbehov för att bi- behålla en acceptabel soliditetsnivå. §6 Om Ägarna är överens om kapitaltillskott till SOS Alarm skall detta tillskjutas i proportion till respektive parts andel av aktier och röster i bolaget. §7 Styrelsen för SOS Alarm skall bestå av lägst fem och högst nio ledamöter (inklu- sive ordförande). Ledamöterna har inga suppleanter. Inför beslut vid årsstämma om styrelsens sammansättning fram till nästkommande årsstämma skall Ägarna gemensamt nominera ordförande i styrelsen. Därutöver nominerar Ägarna vardera lägst två och högst fyra ledamöter. Styrelsen är beslutsför när minst hälften av styrelsens ledamöter är närvarande. Vid lika röstetal har ordföranden utslagsröst. §8 Tvist som rör tolkningen eller tillämpningen av detta avtal skall slutligt avgöras genom skiljedom i enligt Regler för . skall bestå av en skiljeman. §9 Detta avtal gäller från och med ikraftträdandedatum enligt § 11, tills vidare. part har rätt att när som helst bringa avtalet till upphörande med iakttagande av en uppsägningstid . Uppsägning skall ske i skriftlig form till övriga avtalsparter. §10 Om Parterna inte kan enas om vad som bör gälla för SOS Alarms verksamhet skall Staten vara berättigad att påkalla köp av den andre aktieägarens samtliga aktier i . Sådan påkallelse skall ske skriftligen senast efter det att Staten till den andre aktieägaren meddelat att Staten anser förhandlingarna mellan parterna vara avslutade utan att överenskommelse har kunnat nås. Den andre aktieägaren skall om påkallelse sker vara skyldig att sälja sina aktier i till Staten till ett pris som Ägarna kommer överens om. Om överens- kommelse om pris inte kan träffas mellan Ägarna från datum för Statens påkallelse skall aktiepriset slutligt bestämmas genom skiljedom i enlighet med vad som anges i § 8 ovan, varvid aktievärderingen skall ske enligt grunderna för aktiebolagslagen (SFS 2005:551) 22 kap. 2 § fjärde stycket. § 11 Detta avtal träder i kraft . Detta avtal har upprättats i två originalexemplar, varav parterna tagit var sitt. 1.Ett reklamlandskap i förändring –konsumentskydd och tillsyn i en digitaliserad värld. för blåljusverksamhet och andra samhällsnyttiga funktioner. 5.Vissa processuella frågor på socialförsäkringsområdet. 6.Grovt upphovsrättsbrott och grovt varumärkesbrott. 7.Försvarsmaktens långsiktiga materielbehov. 8.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2018. Beslut under osäkerhet. 9.Ökad trygghet för studerande som blir sjuka. 10.Myndighetsgemensam indelning – samverkan på regional nivå. Myndighetsgemensam indelning – författningsändringar till följd av ny landstingsbeteckning. –för unga som varken arbetar eller studerar. 12.Uppdrag: Samverkan 2018. Många utmaningar återstår. 13.Finansiering av infrastruktur med skatt eller avgift? 14.Bidragsbrott och underrättelseskyl- dighet vid felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen – en utvärdering. 15.Mindre aktörer i energilandskapet –genomgång av nuläget. 16.Vägen till självkörande fordon – introduktion. Del 1 + 2. icentrum – ett ramverk för lärares och rektorers professionella utveckling. 18.Statens stöd till trossamfund i ett mångreligiöst . 19.Forska tillsammans – samverkan för lärande och förbättring. 22.Ett ordnat mottagande – gemensamt ansvar för snabb etablering eller återvändande. 23.Konstnär – oavsett villkor? 24.Tid för utveckling. 25.Juridik som stöd för förvaltningens digitalisering. 26.Några frågor i skyddslagstiftningen. 27.Ekonomiska sanktioner mot terrorism. – för snabba, säkra och effektiva hjälpinsatser. Uppdrag: Samverkan 2018. Många utmaningar återstår. [12] Flexibel rehabilitering. Ett ordnat mottagande – gemensamt ansvar för snabb etablering eller återvändande. Tid för utveckling. Ett reklamlandskap i förändring – konsumentskydd och tillsyn i en digitaliserad värld. Myndighetsgemensam indelning – sam- verkan på regional nivå. Myndighetsgemensam indelning – författningsändringar till följd av ny landstingsbeteckning. Finansiering av infrastruktur med skatt eller avgift? Bidragsbrott och underrättelseskyldig- het vid felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen – en utvärdering. Juridik som stöd för förvaltningens digitalisering. Försvarsmaktens långsiktiga materielbehov. Några frågor i skyddslagstiftningen. för blåljusverksamhet och andra samhällsnyttiga funktioner. Grovt upphovsrättsbrott och grovt varumärkesbrott. – för snabba, säkra och effektiva hjälpinsatser. Statens stöd till trossamfund i ett mångreligiöst . Konstnär – oavsett villkor? Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2018. Beslut under osäkerhet. Mindre aktörer i energilandskapet – genomgång av nuläget. Vägen till självkörande fordon – introduktion Del 1 + 2. Vissa processuella frågor på social- försäkringsområdet. Ökad trygghet för studerande som blir sjuka. – för unga som varken arbetar eller studerar. i centrum – ett ramverk för lärares och rektorers professionella utveckling. Forska tillsammans – samverkan för lärande och förbättring. Ekonomiska sanktioner mot terrorism.