sou · H6B311 · 2018-02-28 00:00:00 — nerade anställningar.73 fanns tolv olika lönesubventioner och med förenklingen slås fem av dem samman under benämningen in- troduktionsjobb och införs . Kvinnor tar del av vissa in- satser i lägre grad än män, däribland subventionerade anställningar. Arbetsförmedlingen ska ta fram en plan för hur de ska utveckla sitt arbete med jämställdhetsintegrering och även en handlingsplan för att öka andelen utrikes födda kvinnor som arbetar eller studerar.74 I anslutning till det kan nämnas att arbetsmarknadens parter inledde en förhandling om en ny anställningsform , kallad etableringsanställning. Syftet med anställningen är att arbetstagaren ska ges möjlighet att (maximalt ) till- godogöra sig kunskaper och erfarenheter, och om möjligt, att an- ställningen ska leda till en tillsvidareanställning hos arbetsgivaren. Detta syftar till att få fler nyanlända i arbete.75 Samordnaren har på olika sätt fångat upp perspektiv från företag relativt unga som varken arbetar eller studerar. Flera framgångs- faktorer har lyfts för att arbeta med att anställa unga med liten eller ingen tidigare arbetslivserfarenhet, med kort utbildning eller sär- skilda behov samt andra som står långt ifrån arbetsmarknaden. En viktig förutsättning är att beslutet är förankrat hos ledningen, nyckel- personer på företaget och hos medarbetare som kan ha en stöttande roll. En övergripande organisationskultur som präglas av utgångs- punkt i att se kompetens och erfarenheter hos individen, respekt för olikheter och som kännetecknas av vilja att ge alla chansen under- stödjer arbetet. Denna kulturfråga behöver vara förankrad och drivas av alla chefer så det inte enbart är en personal- eller CSR-fråga. En sådan organisationskultur kännetecknas också av vilja att ge alla chansen, och kan gynnas av om det finns teamkänsla och tidigare förebilder. För individen har det varit gynnande om företaget utgår från vad personen kan och inte i första hand deras CV, att personen får en god introduktion till arbetsplatsen och arbetsuppgifter, en tydlig karriärstrappa samt att det finns tydliga förväntningar från företagets sida på personens prestationer. Ett väl förberett motta- gande innebär exempelvis särskilt utsedda handledare, intern prak- tikutbildning eller plattformar där lokala verksamheter kan dela er- 73Regeringssammanträde (). Ärendeförteckning, underprotokoll A, Nr 4. 2017/18:1 Budgetpropositionen . Förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor, Utgiftsområde 14 – arbetsmarknad och arbetsliv. 75SOU 2018:12 Uppdrag: Samverkan 2018. Många utmaningar återstår. Kvalitet i insatser och insatsers effekter Det kan även krävas att särskild tid avsätts för personal att stödja personen eller under introduktionen. Många företag har ett engagemang och ser vinster med att an- ställa unga med liten erfarenhet och kort utbildning. Ett hinder är dock bristande kunskap om vart de kan vända sig om de vill anställa personer långt ifrån arbetsmarknaden och att överblicka vilka regler som gäller. Ett annat hinder handlar om att en del företag saknar tidigare erfarenhet av att ta emot personer med särskilda behov, och att det finns en bristande erfarenhet av att se kompetensen hos de unga. Företag med låg marginal eller begränsat med tid kan ha särskilt svårt att skapa bra förutsättningar för att ta emot dessa unga. Även bristande internkommunikation kan innebära ett hin- der för att lärdomar som vunnits av att ta emot personer långt ifrån arbetsmarknaden sprids internt. Liknande iakttagelser har Dua gjort inom ramen för sitt lärprojekt om företag. För framgångsrik kompe- tensförsörjning finns i huvudsak framgångsfaktorer inom tre områ- den: att ledningen tar ställning och det kommuniceras i hela organi- sationen, att det finns en lösningsfokuserad organisation som kan möta de utmaningar en breddad rekrytering innebär och att samver- kan utvecklas med relevanta aktörer som kan stödja arbetet (se även kapitel 8).76 Precis som för arbetet hos offentliga aktörer behövs enligt Sam- ordnaren fördjupad kunskap om förutsättningar för olika grupper och om vilka arbetssätt företag använder för att kunna gå från goda exempel till att peka ut särskilt framgångsrika arbetssätt utifrån evi- dens. En fråga som har betydelse för alla former av insatser är deras till- gänglighet och förmåga att nå ut till de som ska ta del av insatsen. Kännedomen om vilka insatser som finns kan vara begränsad hos både unga och handläggare inom olika verksamheter. Att synliggöra olika alternativ och skapa verksamheter med låga trösklar för unga är viktigt. Dock har det visat sig inte alltid vara tillräckligt för att unga ska ta del av insatserna. Det finns risk att marginaliserade grup- 76 SOU 2018:12 Uppdrag: Samverkan 2018. Många utmaningar återstår. Kvalitet i insatser och insatsers effekter per inte har resurser att på egen hand ta del av de insatser som finns tillgängliga. För de unga som helt saknar stöd från samhället kan ett mer aktivt uppsökande och motiverande arbete krävas. Det är svårt att mäta i vilken utsträckning de insatser som er- bjuds är tillgängliga för unga som varken arbetar eller studerar. Ett sätt att börja diskutera omfattningen är utifrån hur stor andel av dem som står utanför studier och arbete som det saknas kännedom om i nationella register. Det innebär att de inte har stöd från kom- munen i form av ekonomiskt bistånd, inte är inskrivna på och inte heller har ersättning från . Som konstateras i kapitel 5 var det 2014 omkring en tredjedel av unga som varken arbetade eller studerade som saknade känd aktivitet i åldersgrupperna 16–respektive 24–, eller 26 000 respek- tive 28 000 individer. Det var drygt 45 500 av de unga som omfat- tades av kommunernas aktivitetsansvar där det saknades känd syssel- sättning 2016.77 Regeringen införde 2015 en 90-dagarsgaranti för ungdomar som innebär en bortre gräns för hur länge en ung person som är inskri- ven på Arbetsförmedlingen ska kunna gå arbetslös innan den ges ett erbjudande om ett arbete, en utbildning eller en insats vars syfte är att leda till arbete eller studier.78 Arbetsförmedlingens uppföljning visar att antalet öppet arbetslösa ungdomar som saknat registrering för ett sådant erbjudande minskat från mellan 2 500–3 000 individer i mitten av 2016 till under 500 individer . Här kan Arbetsförmedlingens registrering av flera insatser också haft betydelse. 2017 har antalet dagar som unga är inskrivna innan de är i arbete, studier eller i insats sjun- kit från 80 . Arbetsförmedlingen gör bedömningen att arbetet därmed har uppnåtts. Det är viktigt att notera att det handlar om individer som redan är inskrivna hos Arbetsförmedlingen.79 På initiativ av och har ex- empel samlats kring arbete för att identifiera och söka upp unga som varken arbetar eller studerar som inte finns inskrivna hos ar- betsförmedlingar runtom i . Sju typer av utåtriktat arbete identifierades med exempel från 23 länder som kan användas för att 77Jämför SOU 2017:9 Det handlar om oss – unga som varken arbetar eller studerar. 78Regeringsbeslut (A2014/3616/A). Uppdrag att förbereda införandet av en 90-dagarsgaranti för ungdomar. 79Arbetsförmedlingen (2017). Ungdomsarbetslösheten och ungdomsgarantin – en översikt. Kvalitet i insatser och insatsers effekter få en bild av de olika vägar som finns för att stärka tillgängligheten (figur 7.3). En del arbetssätt, som samarbete med utbildningsanord- nare och att vara aktiv vid event och på sociala medier, är mindre arbetsintensiva. Mer aktiv uppsökande verksamhet, mobila team och samlokalisering, är i stället mer resurskrävande. Figur 7.3 Utåtriktat arbete vid arbetsförmedlingar i EU:s medlemsstater för unga som varken arbetar eller studerar Källa: Bearbetning av figur i , A.-M., & , P. (2015). I vissa länder användes det utåtriktade arbetet för att nå ut till sär- skilt marginaliserade grupper, medan det i andra länder fanns bre- dare initiativ för att sänka trösklarna till stöd för unga generellt. En framgångsfaktor var samarbete med organisationer som har andra ingångar till ungas nätverk än arbetsförmedlingarna. Det konstate- rades att utåtriktat arbete överlag är resursintensivt och kräver nya organisatoriska och institutionella förutsättningar med nya sam- arbetsformer. En gemensam nämnare var att det oftast saknades långsiktig finansiering för arbetet och att det i stället handlade om tidsbegränsade initiativ. Slutsatsen var att det uppsökande arbetet behöver utökas och stärkas då de flesta medlemsstaterna har bety- dande grupper av unga som varken arbetar eller studerar som inte är inskrivna på arbetsförmedlingen.80 80 , A.-M., & , P. (2015). Pes practices for the outreach and activation of NEETs – a con- tribution of the Network of . Kvalitet i insatser och insatsers effekter Flera av landets kommuner har utvecklat uppsökande verksam- het för unga som varken arbetar eller studerar . I Samord- narens kommunenkät om aktivitetsansvaret uppgav mer än två tredjedelar av kommunerna att det finns behov av ett upp- sökande arbete riktat till unga som varken arbetar eller studerar i åldern 20–. Något mindre än hälften av kommunerna uppgav att de bedriver ett uppsökande arbete, merparten i samarbete med Arbetsförmedlingen.81 I dialog med Samordnaren har kommuner lyft behov av ett uppsökande arbete riktat mot dem som inte har något stöd , men är i behov av det. En del upplever svårigheter att nå ut till exempelvis unga utrikesfödda kvinnor, unga som inte lämnar hemmet och unga kriminella. För ett framgångsrikt stöd till individen uppges återkommande betydelsen av att bygga relationer, och att det är en investering för framtiden. Genom att från första början upprätthålla en kontakt minskar behovet av uppsökande arbete i ett senare skede. Det uppsökande arbetet kan ta sig olika former – från att myn- digheter och kommunen samlokaliserar sin verksamhet på arenor där unga rör sig, närvaro på nätet, samarbeta med det civila samhäl- let, traditionellt fältarbete och insatser riktade till unga som inte lämnar hemmet.82 Ett exempel på uppsökande arbete i samverkan är det idéburna offentliga partnerskap som slutit med sex civilsamhällesorganisationer för att söka upp unga som varken arbe- tar eller studerar i åldern 20–och skapa ett gemensamt lärande mellan organisationerna (se även kapitel 8).83 Det visar på hur olika aktörer gemensamt kan utveckla sitt utåtriktade arbete och ta hjälp av varandras nätverk. Samordnaren har mött indikationer på att en del av de unga som söks upp har tidigare negativa erfarenheter av myndighetskontakter. När de lyckas motiveras att återuppta kontakt är det centralt att det stöd som då finns är anpassat till deras behov.84 Samlokalisering kan vara ett sätt att förenkla för unga att få rele- vant stöd. Flera satsningar har gjorts för att skapa navigatorcentrum 81Samordnaren för unga som varken arbetar eller studerar (2016). Kommunernas aktivitets- ansvar 2016. 82Se exempelvis Tranquist, J. (2017). Utvärdering av SUVAS. 83Malmö stad, , , helpline, , Supporter- huset & Uppstart (2017). Överenskommelse om idéburet offentligt partnerskap – uppsökande verksamhet av unga i åldern 20–24 som varken arbetar eller studerar eller är under- sysselsatta. 84Jämför Tosun, J. & Shore, J. (2017). The Scope of European NEET Outreach Measures. Kvalitet i insatser och insatsers effekter där myndigheter samlas under ett tak, och MUCF har regeringens uppdrag att fördela statsbidrag för sådan en-väg-in-verksamhet och uppsökande verksamhet för unga som varken arbetar eller studerar.85 I spåren av Duas arbete för närmare samarbete mellan stat och kom- mun pågår en trend med ökad samlokalisering av kommunala verk- samheter och Arbetsförmedlingskontor runt om i landet. I praktiken innebär det ofta att personal arbetar i samarbetspartens lokaler vilket kan stärka samarbetet och tillgängligheten. Många som Samordnaren haft dialog med har lyft betydelsen av att antingen ha en koordine- rande person lokalt som lotsar mellan olika typer av stöd eller att verksamheter samlokaliseras (se kapitel 8). Förmågan att möta och nå ut till unga som det offentliga inte når är något som ofta lyfts fram när det gäller det civila samhällets organisationer. För unga som har negativa erfarenheter av myndig- hetskontakter kan en ingång eller kontakt som inte associeras med en myndighet eller myndighetsutövning ha betydelse. Den uppfölj- ning som gjorts av navigatorcentrum i ideell respektive offentlig regi stödjer bilden av att civilsamhällets organisationer kan vara bättre på att nå olika ungdomsgrupper. kan de ha större utma- ningar att få projekt att övergå i ordinarie verksamhet än offentliga aktörer.86 Samordnarens ser det som viktigt att framöver samla er- farenheterna som görs i arbetet med att utveckla uppsökande insat- ser, exempelvis i de projekt som har fått stöd från MUCF. Att insatser är lättillgängliga kan handla om flera saker för en- skilda verksamheter. Samordnaren för sociala barn- och ungdoms- vården har utifrån ungas och anhörigas perspektiv lyft betydelsen av fler möjligheter till att enkelt kommunicera och komma i kon- takt med myndigheter, generösare öppettider, digitala lösningar och närvaro på olika mötesplatser.87 En fråga som Samordnaren har mött handlar om Arbetsförmedlings- och Försäkringskassekontors till- gänglighet på mindre orter och i områden där individernas behov av stöd är särskilt stort. Arbetsförmedlingen har i uppdrag att redovisa hur de säkerställer service och närvaro på rätt plats i hela landet, sär- 85Regeringsbeslut (U2014/07165/UF, U2015/00842/UF, U2015/01238/UF m.fl.). Regler- ingsbrev för avseende Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor. 86Ungdomsstyrelsen (2007). Navigatorcentrum visar vägen till arbete. Resultat och erfaren- heter från satsningen på navigatorcentrumverksamhet och (2008). En andra chans. Utvärdering av ideella navigatorcentrum för unga. 87Jämför (2017). Barnets och ungdomens reform – förslag för en hållbar framtid. Slutrapport från den nationella samordnaren för den sociala barn- och ungdomsvården. Kvalitet i insatser och insatsers effekter skilt utifrån omfattande långtidsarbetslöshet, många nyanlända och i utsatta stadsdelar. Uppdraget ska redovisas senast den 22 febru- ari 2018.88 Digitala lösningar kan vara tillräckliga för att nå ut med insatser till en del individer, medan fysisk närvaro kan krävas för att fånga upp andra ungdomar i behov av stöd. Det finns lokala initiativ som SUVAS i . Arbetet be- drivs 2015–2019 med syfte att utveckla en stadsövergripande upp- sökarverksamhet för unga 20–som varken arbetar eller stude- rar med särskilt fokus på förstärkt arbete i socioekonomiskt utsatta områden.89 Det är väldokumenterat att det finns många hinder för att om- vandla kunskap till handling och få verksamheter att ta till sig det mest aktuella kunskapsläget. För att bidra till det har Samordnaren bland annat föreslagit att en permanent Funktion inrättas för att stödja kommuner och andra lokala aktörer i deras arbete för unga som varken arbetar eller studerar (se kapitel 8). Samordnaren har genom sitt arbete och i enlighet med sitt upp- drag fört dialog med en rad olika aktörer om kunskapsutvecklingen. Detta har bland annat skett med samarbetskommunerna, med kom- muner i dialogen om genomförande av aktivitetsansvaret och genom medverkan i referensgrupper för forskning samt i Duas lärprojekt. Ett antal initiativ har också tagits för att sammanföra aktörer för att bidra till erfarenhetsbyte, bland annat genom möten mellan de större utvecklingsprojekten i , möten med nationella aktörer om akti- vitetsansvarets genomförande, workshops med företag och kommu- ner samt ett seminarium mellan forskning och praktik (se kapitel 3). 88Regeringsbeslut (A2017/01237/A, A2017/00623/A). Uppdrag om service och närvaro på rätt plats. 89Stockholms stad och Arbetsförmedlingen. Lokal överenskommelse om samverkan för att minska ungdomsarbetslösheten 2016–2018. Dnr AMN 2015–0170-01.05. Kvalitet i insatser och insatsers effekter I Samordnarens delbetänkande konstaterades behov av fler studier om vilka effekter insatser har för olika delar av ungdomsgruppen, särskilt unga med omfattande behov.90 IFAU har konstaterat att mer utvecklade utvärderingar krävs framöver för att kunna ge mer precisa rekommendationer. I linje med det har de efterlyst fler ran- domiserade effektstudier.91 I detta avsnitt redovisas några resultat från de senaste årens studier. Detta ger en kompletterande bild till genomgången i avsnitt 7.1, inte minst genom att de jämför effek- terna av olika typer av insatser. Genomgången ger också en bild av hur kunskapsfronten flyttas fram och hur behoven ser ut av fortsatta analyser. Det finns inte någon universell insats som fungerar för unga som varken arbetar eller studerar då det är en heterogen grupp unga. Det framkommer i en metaanalys av 44 forskningsprojekt i , , och . Utbildningsinsatser och lönesubventioner tenderar att ha bättre effekt än andra insatser. Länder med etablerade yrkesutbildningar tende- rar att korta ungas väg till arbete där det finns en kombination av undervisning inom det formella utbildningssystemet och på arbets- platsen jämfört med länder där lärandet mer renodlat sker i skolan.92 Det finns visst vetenskapligt stöd för positiva effekter av multi- kompetent stöd med kontaktintensiv verksamhet för att få unga som varken arbetar eller studerar att gå till arbete. Till kontakt- intensiva verksamheter räknas utbildningar och arbetsplatsförlagda insatser. Resultaten är hämtade från en samlad analys utifrån nio randomiserade och nio semi-randomiserade studier från sex länder på fyra kontinenter. konstaterades att det nuvarande kun- skapsläget är väldigt begränsat och att beslutsfattare ofta saknar bra beslutsunderlag för implementering och att initiera nya satsningar.93 90SOU 2017:9 Det handlar om oss – unga som varken arbetar eller studerar. 91Nordström , , , S. & Hensvik, L. (2017). Åtgärder för en inkluderande arbetsmarknad. 92Hardoy, I, Røed, K, , K. & , T. (2016). En komparativ analyse av effekter av innsats for å inkludere utsatte unge i arbeid i . 93Mawn, L., , , , N., Bambra, C.L., , C., Bridle, C. & Stain, H.J. ”Are we failing young people not in employment, education or training (NEETS)? A Systematic review and meta-analysis” in Systematic Reviews 2017, 6:16. Kvalitet i insatser och insatsers effekter För arbetslösa unga med behov av mer stöd har forskare från IFAU gjort bedömningen att exempelvis praktik, utbildning, inten- sifierad arbetsförmedling och subventionerade jobb kan underlätta etableringen. Den begränsade kunskap som finns om arbetsmark- nadsutbildningar tyder på att de som bäst har måttliga effekter för unga. Praktik fungerar bäst för de som står relativt nära arbetsmark- naden.94 Randomiserade effektstudier är sällsynt i Sverige.95 Ett undantag är den omfattande undersökning som genomfördes av Försäkrings- kassan och Arbetsförmedlingen tillsammans med 25 kommuner –2016. I studien deltog drygt 1 000 unga med aktivitets- ersättning på grund av nedsatt arbetsförmåga. De anvisades slump- vis till tre olika typer av stöd. •Supported Employment via Arbetsförmedlingens arbetsmark- nadspolitiska program (särskilt introduktions- och uppfölj- ningsstöd) •Case Management i kombination med insatser från de båda myn- digheternas förstärkta samarbete •insatser från de båda myndigheternas förstärkta samarbete. Resultaten visade att Supported Employment gav störst andel i arbete 15 månader efter projektstart (, jämfört för respektive förstärkt samarbete). En närmare analys visade att det var unga män som hade mer posi- tiva resultat av Supported Employment, för unga kvinnor var skill- naderna mellan insatserna små. Analysen pekade också mot att Supported Employment var ett mer kostnadseffektivt stöd än de andra två insatserna – men att insatsen var förknippad med både högre kostnader och större besparingar.96 Kunskapen om effekten av kommunala arbetsmarknadsinsatser är begränsad. Antalet kommuner som har arbetsmarknadsinsatser 94Engdahl, M. & , A. (2015). En förlorad generation? En om ungas eta- blering på arbetsmarknaden. 95SOU 2017:9 Det handlar om oss – unga som varken arbetar eller studerar. 96Arbetsförmedlingen & (2017). Effektutvärdering av insatser för unga med aktivitetsersättning. Kvalitet i insatser och insatsers effekter har ökat (från 2015).97 Om- kring av deltagarna är både i kommunala in- satser och bland inskrivna på Arbetsförmedlingen. Kommunernas motiv till att ha arbetsmarknadsinsatser handlar främst om att minska kostnader för ekonomiskt bistånd, att de statliga utbildnings- och sysselsättningsåtgärderna inte lyckas nå alla arbetssökande och att de inte har tillräcklig effekt samt att det kan vara en del av att säkra kommunens kompetensförsörjning.98 En tidigare kartläggning har visat att unga ofta är prioriterade, men att det finns stor variation i vad som erbjuds.99 Två studier ger en något mer fördju- pad bild. IFAU lyfter stora variationer utifrån en analys av netto- kostnader 2002–2015 och deltagare i insatser 2014 och 2015. Ut- bildningsnivån var lägre bland unga i kommunala insatser och de hade också längre arbetslöshetsperioder och var oftare mottagare av ekonomiskt bistånd jämfört med unga inskrivna hos Arbetsförmed- lingen.100 Vilka krav som ställdes på deltagande i kommunala insat- ser varierade betydligt. Kostnaderna för arbetsmarknadsinsatser hade ökat för alla kommuner. En förvånande slutsats var att det inte fanns något samband mellan kommunernas insatser i relation till kommun- invånarnas behov och konjunktursvängningar . Ratio presenterade 2017 ett första försök till ekonometrisk analys utifrån arbetsmarknadsinsatser och andelen unga som varken arbetar eller studerar på nivå. Den pekade mot positiva effekter för vuxenutbildning och kurser, feriejobb, praktik och kommunala anställningar, studie-, yrkes- och arbetsvägledning samt matchningsåtgärder jämfört med andra insatser.101 Det finns ingen heltäckande och sammanhängande bild av det civila samhällets alla insatser i relation till unga som varken arbetar eller studerar. Det finns enligt Samordnaren behov av att ta tillvara de kunskaper och erfarenheter som genereras samt att öka möjlig- heterna att göra jämförelser mellan insatser som ges av olika typer 97Vikman, U. & , A. (2017). Arbetar kommunerna på samma sätt? Om variation inom arbetsmarknadspolitiken. 98Sveriges Kommuner och Landsting (2017). Kommunerna och arbetsmarknadspolitiken – en redogörelse för aktuell lagstiftning och samverkansformer. 99Thorén, K. ”Den kommunala arbetsmarknadspolitiken och arbetslösa ungdomar” i , J. (2014). Den långa vägen till arbetsmarknaden. 100Vikman, U. & , A. (2017). Arbetar kommunerna på samma sätt? Om variation inom arbetsmarknadspolitiken. 101Pello-Esso, W., , H. & , J. (2017). Ungas etablering och kommunala insatser. Kvalitet i insatser och insatsers effekter En forskningsöversikt kring civilsamhället visar att det saknas forskning som belyser frågor kring arbete, arbetsintegration och sysselsättning inom det civila samhällets organisationer. Den kunskap som byggs upp finns ofta i utvärderingar av projektverksam- heter med stöd av och Arvsfonden.102 I en kompletterande fördjupning kring arbetslösa, sjukskrivna, unga nyanlända och per- soner med funktionsnedsättning konstateras att det civila samhäl- lets organisationer bedriver viktiga verksamheter och projekt för dessa grupper. finns det få studier om organisationernas syssel- sättnings- och arbetsförberedande verksamhet och vilken effekt den har.103 Det finns exempel från andra områden på hur det trots avsaknad av effektstudier går att använda alternativa sätt att ge rekommenda- tioner baserad på den kunskap som finns tillgänglig. har utvecklat en strukturerad modell för att ge rekommendationer utifrån bästa tillgängliga kunskap, där klinisk och praktisk erfaren- het inhämtas med en särskild systematik.104