sou · H6B315 · 2018-02-28 00:00:00 — Övriga behålls till 2030 (fyra fall) och (ett fall) Källa: (2014a) samt (2017f). 45 (2014a). Mål och ramverk för energisystemets utveckling i EU och Energiintensiteten i fyra av scenariofallen hamnar alltså lägre än nivån 2005 i energiscenariot . För att nå det föreslagna intensitetsmålet behöver energitillförseln i dessa scenarier minska med ytterligare knappt , vid samma BNP- utveckling.46 Dessutom bör noteras att det finns en relativt stor skillnad mellan och scenarier när det gäller hur energianvänd- ningen i sektorn bostäder och lokaler utvecklas. I energiscenarierna är den antagna nybyggnadstakten betydligt högre jämfört med det tidigare scenariot och den sammanlagda bostadsarean hamnar på högre nivåer. Trots detta sker en högre effektivisering scenario. Skillnaden förklaras med att det nya scenariot är modellerat med en energisystemmodell där vissa energieffektiviseringsåtgärder in- går.47 Den antagna energieffektiviseringen i sektorn bostäder- och service scenario utgick i stället från expertbedömningar, som hamnade på en lägre nivå. Enligt modellresultaten genomförs de möjliga energi- effektiviserande åtgärderna fullt ut och dessutom ersätts också upp- värmning med direktverkande el i småhus helt med värmepumpar och dessa börjar också konkurrera med fjärrvärme i flerbostadshus och lokaler. konstaterar dock att dessa resultat är särskilt osäkra. Att energianvändningen av den anledningen skulle kunna hamna på en betydligt högre nivå i sektorn bostäder och service om de åtgärder som faller ut som lönsamma och genomförs enligt modellresultatet, inte genomförs i samma omfattning i verkligheten. Det handlar sammantaget om modellerade energibesparingar på i storleksordningen till 2030 och en effekt av en om- fattande tillkommande introduktion av värmepumpar på sammanlagt år 2030.48 Ytterligare en aspekt på scenarierna och det potentiella gapet till energiintensitetsmålet gäller utvecklingen i transportsektorn. I energi- scenarierna ovan har hänsyn inte har tagits till de åtgärder som kan 46Energimyndigheten, pers. kommunikation. 47Till exempel tilläggsisolering, fönsterbyten och varmvattenbesparande åtgärder. kommunikation , scenarioberäkningen förutsätter dessutom att befintliga värmepumpar ersätts med nya när de tjänat ut annars ökar energianvändningen ytter- ligare. Mål och ramverk för energisystemets utveckling i EU och behöva genomföras för att klimatmålet om 70 procents utsläpps- minskning i transportsektorn, se avsnitt 3.7.3 nedan, ska kunna nås. I energiscenarierna ovan minskar utsläppen i stället med cirka 35 pro- cent och den antagna introduktionen av elbilar av olika slag är mycket låg (avtagande jämfört med dagens nivåer). I scenarier med en högre introduktion av elbilar (och viss transporteffektivisering), där 70 pro- cent målet nås, hamnarenergianvändningen i transportsektorn lägre jämfört med scenarierna ovan.49 Som tidigare nämnts så är åtgärder av de mindre aktörerna centrala för om framför allt personbilstransporterna ska kunna elektrifieras i tillräckligt hög takt och om det ska ske en ökad överföring från transporter med bil till mer energieffektiva transportmedel eller andra alternativ som kan ersätta transporter. 3.6.3Nås det föreslagna energiintensitetsmålet till 2030 utan ytterligare åtgärder? senaste scenarier visar alltså att det föreslagna energiintensitetsmålet i princip skulle kunna nås utan ytterligare styr- medelsskärpningar vid en hög genomsnittlig BNP-tillväxt till 2030. Resultatet beror i huvudsak på de antaganden som gjorts om den ekonomiska utvecklingen och kärnkraftens roll i energisystemet. Även relativt små variationer i dessa parametrar ger betydande för- ändringar av energiintensiteten . På vilken nivå den ekonomiska utvecklingen långsiktigt hamnar liksom kärnkraftens utveckling till 2030 är dock högst osäkert. Det är bland annat därför även förenat med stor osäkerhet att relativt långt i förväg bedöma omfattningen av de ytterligare energi- effektiviseringsåtgärder som det föreslagna energiintensitetsmålet till 2030 kan kräva. Enligt förarbetena till betänkande syftar det föreslagna intensitetsmålet till att ge incitament att realisera de samhällsekonomiskt effektiva energieffektiviseringspotentialer som kommissionen bedömde finnas i alla samhällssektorer (bostäder, industri, transport). Målets konstruktion gör dock att måluppfyllel- 49 (2017c). Mål och ramverk för energisystemets utveckling i EU och sen också kan nås tack vare utvecklingen av andra faktorer, fram- för allt den övergripande BNP-utvecklingen. Om ytterligare samhällsekonomiskt effektiva energieffektivi- seringsåtgärder skulle genomföras i transportsektorn, i bostäder och lokaler och industrin så förbättrar det förutsättningarna för att energiintensitetsmålet kan nås även vid en annan utveckling än den som antagits i de nu aktuella scenarierna, till exempel om ekonomin skulle växa i en något långsammare takt. En robust strategi, givet dessa omständigheter, borde vara att utgå från målets syften och vidta de åtgärder som bedöms vara sam- hällsekonomiskt effektiva för att uppfylla dessa syften snarare än att utgå från att målet troligen kan nås till följd av utvecklingen av andra omvärldsfaktorer. 3.7Andra mål av relevans för energipolitiken i 3.7.1Energisystemet har en påverkan på alla miljökvalitetsmål miljömålssystem innehåller ett generationsmål, sexton miljö- kvalitetsmål och ett stort antal etappmål. Generationsmålet anger inriktningen för den samhällsomställning som behöver ske inom en generation för att miljömålen ska kunna nås. Målet är vägledande för miljöarbetet på alla nivåer i samhället. I målet står också att arbetet med att lösa de svenska miljöproblemen inte ska ske på bekostnad av att miljö- och hälsoproblem exporteras till andra länder. Streck- sats nummer fem under generationsmålet tar upp målen för energi och där framgår att andelen förnybar energi ska öka och att energi- användningen ska vara effektiv med minimal påverkan på miljön. Alla energislag påverkar miljön I scenarioanalyser som visar hur tillsammans med övriga EU skulle kunna ställa om till ett samhälle som minimerar klimat- utsläppen och uppnår en förnybar el-, och energi- tillförsel så byggs systemet med förnybar energitillförsel ut i mycket Mål och ramverk för energisystemets utveckling i EU och stor omfattning, som det också sker en omfattande effek- tivisering av energianvändningen.50 Om energianvändningen inte effektiviseras skulle tillförseln be- höva byggas ut ännu mer och påverkan på övriga miljömål och kost- naderna för omställningen öka. Effekterna på de övriga miljömålen av ett förändrat energiland- skap med mer förnybar energi påverkas kraftigt av energianlägg- ningarnas geografiska lokalisering och den teknik som används för omvandling och slutlig användning av energin.51 Ökad användning av biobränslen är den faktor som bedöms leda till störst potentiella konflikter med övriga miljömål, främst Levan- de skogar, Ingen övergödning och Ett rikt djur och växtliv. En expansion av vindkraft kan potentiellt påverka bullersituationen, fauna (fågel, fladdermöss och fiskar) samt även ha en visuell inverkan på landskapsbilden. Miljöaspekterna är huvudsakligen lokala till sin karaktär och beror av den exakta lokaliseringen av kraftverken. Även vattenkraft för med sig effekter på den biologiska mång- falden och är föremål för en ny miljöprövning och miljö- anpassning. En proposition rörande dessa frågor är aviserad . Ytterligare ett område där lokal miljöpåverkan uppstår är vid brytning av metaller för exempelvis batteriproduktion och andra lågkoltekniker. En stor expansion av förnybara energitekniker för också med sig ett miljöavtryck utanför gränser och en ökad resursför- brukning. Det gäller även om expansionen hade handlat om andra energislag än förnybara. FN beslutade om en Agenda 2030 för hållbar utveckling, med 17 stycken globala mål, så kallade Sustainable Development Goals (SDG) och 169 delmål. konstaterar i myndig- hetens redovisning av regeringsuppdraget att bidra med underlag för 50Se bland annat KOM 2011 (112) Slutlig. Färdplan för ett konkurrenskraftigt, utsläppssnålt samhälle 2050, KOM 2011 (885) slutlig, Energifärdplan , Perspectives 2016, IEA ETP och WEO, IPCC FAR m.fl. 51Naturvårdsverket (2012a). Mål och ramverk för energisystemets utveckling i EU och genomförande av Agenda 203052 att energi har en direkt eller indirekt koppling till alla 17 hållbarhetsmålen. Ett av målen, mål 7, adresserar energifrågan direkt. I regeringsuppdraget går Energi- myndigheten igenom hur olika åtgärder i kan stödja genom- förandet av de globala hållbarhetsmålen. Insatser för energi- och resurseffektivisering och hållbart producerad förnybar energi nämns bland viktiga åtgärdsområden i i linje med de globala håll- barhetsmålen. Etappmål för den icke-handlande sektorn till 2020 har redan uppnåtts Det nationella etappmålet för klimat till 2020 innebär en utsläpps- minskning i jämförelse med 1990. Målet gäller för de verksamheter som inte omfattas av EU:s system för handel med utsläppsrätter, dvs. utsläpp från främst transporter, bostäder och lokaler, mindre industri, jordbruk, arbetsmaskiner och avfallsdepo- nier. Beslutet om etappmålet ingick som en del klimat- och energipolitiska beslut.53 Beslutet innebär att antagit ett natio- nellt klimatmål till 2020 som går längre än den ansvarsfördelning som gäller mellan EU-länderna för EU:s gemensamma energi- och klimatpaket. Till utsläppsminskningen i den icke-handlande sektorn har framför allt utfasningen av oljeanvändningen i flerbostadshus, småhus och lokaler bidragit, se kapitel 2.54 Omfattande åtgärder av mindre aktörer krävs för att klimatmålen till 2030 ska kunna nås beslutade om att införa ett klimatpoli- tiskt ramverk för med nya klimatmål till 2030, 2040 och 2045, en klimatlag och ett klimatpolitiskt råd. 52Energimyndigheten 2016-4376 Redovisning av uppdrag till statliga myndigheter att bidra med underlag för genomförande av Agenda 2030. 2008/09:162, bet. 2008/09:MJU28, rskr. 2008/09:300. 54Naturvårdsverket (2017c) samt , m.fl. myndigheter (2017). Mål och ramverk för energisystemets utveckling i EU och Målen innebär att utsläppen inom den icke-handlande sektorn (se ovan) ska minska till till 2040, alla i jämförelse med 1990. Transportsektorns55 utsläpp ska minska till 2030 jämfört med . För att målen till 2030 ska kunna nås utan att biodrivmedelanvändningen ökar jäm- fört med dagens relativt höga nivåer, behöver både fordonen och transportsystemet effektiviseras ytterligare jämfört med nuvarande utveckling.56 I myndigheternas scenarier där klimatmålen nås till 2030 ökar användningen av laddbara bilar kraftigt till över en miljon fordon, att jämföra med de dryga 46 000 bilar som fanns i fordons- parken . totala utsläpp ska vara netto-noll Att inte ha några nettoutsläpp av växthusgaser betyder i det här fallet att utsläppen av växthusgaser från verksamheter i ska vara lägre än utsläppen . De kvarvarande utsläppen ned till noll kan kompenseras genom så kallade kompletterande åtgärder. Dessa åtgärder kan även bidra till negativa nettoutsläpp . Som kompletterande åtgärder57 räknas: •upptag av koldioxid i skog och mark till följd av ytterligare åt- gärder (som är additionella, alltså utöver de åtgärder som redan genomförs), •utsläppsminskningar genomförda utanför gränser, samt •avskiljning och lagring av koldioxid från förbränning av bio- bränslen, så kallad bio-CCS. 55Inrikes transporter, utom inrikes flyg. 56Naturvårdsverket (2017c), , m.fl. myndigheter (2017). 57På motsvarande sätt som för det långsiktiga målet finns även möjlighet att nå delar av målen och 2040 genom kompletterande åtgärder, såsom ökat upptag av koldioxid i skog och mark eller genom att investera i olika klimatprojekt utomlands. Sådana åtgärder får an- vändas för att klara högst av utsläppsminskningsmålen . Mål och ramverk för energisystemets utveckling i EU och Utvecklingen av energisystemet behöver också ta hänsyn till de mål behöver uppfylla när det gäller utsläpp av luftföroreningar till 2030 enligt EU:s takdirektiv.58 Det är ytterligare en faktor som talar för ytterligare energieffektiviseringsåtgärder och åtgärder som dämpar efterfrågan av mindre energieffektiva transporter och för- bränningsmotordrivna vägfordon. 3.8Mindre aktörers betydelse för hur målen för energisystemet ska kunna nås – en summering I kapitlet konstateras att de mindre aktörernas (hushållen och de små och medelstora företagens) aktivitet redan varit och är viktiga för att energi- och klimatmålen till 2020 ser ut att nås och till och med överträffas. Det gäller såväl på EU-nivå som nationellt. Inom EU har både åtgärder för ökad energieffektivitet och introduktionen av solpaneler på hus bidragit till utvecklingen. I är det snarare utfasningen av oljepannor i småhus och den snabba introduktionen av värmepumpar som haft störst betydelse mot 2020-målen. I och inom energiunionen betonas att en ökad aktivitet hos de mindre aktörerna är betydelsefull för den fort- satta utvecklingen. Av särskilt stor betydelse är en ökad efterfråge- flexibilitet för att elnätet på den europeiska kontinenten ska klara av att balansera en allt högre andel variabel elproduktion. Det behov av efterfrågeflexibilitet och stödjande aggregatorer som vi ser komma på i är redan verklighet och under utveckling i andra EU-länder. Fortsatta energieffektiviserings- åtgärder lyfts också fram i arbetet med ren energipaketet, liksom småskalig förnybar elproduktion och understödjande åtgärder för en elektrifiering av transportsektorn. ligger lite längre fram när det gäller introduk- tionen av laddbara bilar jämfört med övriga EU. Användningen bedöms även behöva öka snabbt, tillsammans med andra åtgärder som effektiviserar transporterna av både personer och gods, för att både det nationella klimatmålet för den så kallade ”icke-handlande 58 SOU 2016:47. Mål och ramverk för energisystemets utveckling i EU och sektorn” och det särskilda målet för utsläppen från inrikes trans- porter ska kunna nås till 2030.59 De mindre aktörerna kommer enligt dessa bedömningar därför behöva öka användningen av olika typer av laddbara bilar det närmaste decenniet i en takt som motsvarar den tidigare snabba ökningen av värmepumpar i småhus . En sådan utveckling kan även bidra till att det nationella energi- intensitetsmålet nås, men utvecklingen kommer ställa krav på att ledningsnät, laddinfrastruktur och även efterfrågeflexibili- teten hos de mindre aktörerna utvecklas på ett stödjande sätt i det svenska elnätet. Det är svårt att relativt långt i förväg bedöma vilka ytterligare energieffektiviseringsåtgärder, vid sidan av utvecklingen i transport- sektorn, som energiintensitetsmålet till 2030 kan kräva. Vi noterar att målet enligt förarbetena i betänkande syftar till att ge incitament för att realisera energieffektiviseringspoten- tialer som bedöms finnas i alla samhällssektorer (bostäder, industri, transport), men målets konstruktion gör att måluppfyllelsen också beror av andra faktorer, framför allt den övergripande BNP-utveck- lingen. En robust strategi borde vara att utgå från målets syften och vidta de åtgärder som bedöms vara effektiva för att uppfylla dessa syften snarare än att utgå från att målet kan nås till följd av utveck- lingen av andra omvärldsfaktorer. Ytterligare energieffektiviseringsåtgärder i bostadssektorn kan också minska effektproblematiken i elnätet om åtgärderna leder till minskad användning av el för uppvärmning. Målet om förnybar elproduktion till 2040 gynnas också av en ökad energieffektivisering, och en ökad efterfrågeflexi- bilitet En snabb ökning av antalet laddbara bilar kan tänkas skynda på behovet av ökad efterfrågeflexibilitet och effektivisering av fram- för allt eluppvärmningen av småhus. De mindre aktörerna kan också i högre grad komma att utvecklas till prosumenter (både producenter och konsumenter av elenergi) och därmed också tydligare bidra till målet om för- nybar elproduktion till 2040. En sådan utveckling tillsammans med 59 (2017c) samt , m.fl. myndigheter (2017). Mål och ramverk för energisystemets utveckling i EU och en ökad andel elbilar ger upphov till en ny situation för de lokala näten som behöver analyseras vidare. Energieffektiviseringsåtgärder och introduktion av förnybara energislag med särskilt låg miljöpåverkan understödjer en utveck- ling i linje med de svenska miljökvalitetsmålen/generationsmålet och SDG-målen till 2030 samt det övergripande energipolitiska målet om att energisystemet ska ha en mycket låg miljöpåverkan. Figur 3.2 Målbild för energisystemet på EU-nivå och nationellt, med fokus på energi- och klimatmålen Källa: Egen bearbetning. 4 Ett energilandskap i förändring Detta kapitel belyser och diskuterar ett energilandskap i föränd- ring. Avsikten är inte att ge en heltäckande bild av energisystemen eller jämföra framtidsscenarier, utan snarare resonera runt ett energi- landskap i förändring som mindre aktörer möter. Därigenom ges underlag att förstå systemförändringar, vilka blir väsentliga att beakta i samband med eventuella åtgärdsförslag i utredningens slutbetän- kande. Kapitlet har en slagsida åt elenergi, i huvudsak för att det är där de stora primära förändringarna sker i energilandskapet. Kapitlet inleds med den elenergihistoria som format energisystem- en och som utmanas av ett flertal trender och skeenden. Det svenska energisystemet har traditionellt analyserats och förståtts upp- delat på dels energislag, dels axeln produktion-distribution-använd- ning. Det har varit både möjligt och rimligt med tanke på hur energi- systemen varit uppbyggda. Energislagen har haft sina egna nischer, sina egna marknader. Energisystemen har också utvecklats från en småskalighet till en storskalighet med en tydlig hierarkisk struktur från produktion, via distribution, till slutanvändning. Slutanvändarens (kundens) roll har varit svag och närmast passiv, vilket kanske bäst illustreras av att kunden länge kallades belastningspunkt. Men sker förändringar på energimarknaderna i , liksom i övriga och världen. Den historiska åter- blicken syftar till att ge bättre möjligheter förstå de utmaningar vi står inför . Därefter riktas ljuset mot de strukturomvandlingar vi nu ser inom småskalig elproduktion, energilager, elektrifiering av fordonsflottan samt energieffektivisering. Strukturomvandlingar där nya aktörer, ny teknik och nya former av kapital ritar om energi- landskapet. Särskilt belyses den roll som de mindre aktörerna har i denna omvandling. Ett energilandskap i förändring Mindre aktörers ökade aktivitet kan komma att bli betydelsefull ur många aspekter. Mindre aktörer kan bidra till elmarknadens funk- tion genom efterfråge-/förbrukarflexibilitet och olika tjänster gynn- samma för överliggande system. Exempelvis som en sammanlänkning mellan transportsektorns energisystem via elbilar till den bebyggda miljöns energisystem eller som en länk mellan värmemarknadens och elmarknadens funktion, och som ett positivt bidrag till produk- tion av förnybar el. Dessutom bidrar mindre aktörer med investe- ringskapital, som inte varit tillgängligt, till elmarknaden. 4.1Hur har det svenska elsystemet utvecklats? Från småskalighet i elens tidiga utveckling blev elproduktion gradvis, i takt med moderniseringen av samhället och tekniska framsteg inom trefas växelström, en statens angelägenhet. Det svenska elsystemet har alltsedan bildandet av Kungliga Vatten- fallsstyrelsen (senare ) varit centralistiskt och hierarkiskt uppbyggt, kompletterat med både privata och kommu- nala aktörer. 4.1.1Småskalighet i elens barndom , i elens barndom, användes elen till i huvudsak belysning och genererades och användes lokalt, ofta genom privata initiativ. Det första elektricitetsverket byggdes av privata i och levererade el till ungefär 1 000 glödlampor till butiker och restauranger i . Kol var bränslet. Ett privat initiativ som illustrerar tidiga pionjärers betydelse drevs igenom på Karlslunds herrgård i utkanten av skånska familjen köpte gården . Diedens var mycket tekniskt intresserade och man experimenterade tillsammans med uppfinnaren med elektricitet. De lyckades med att få en glöd- lampa att lysa i herrgårdsbyggnaden , vilket var en av de första glödlamporna som lyste i ett svenskt hem. Man anlade sedan en av 1 län (2010). Ett energilandskap i förändring första vattenkraftstationer i vattendrag. (som var i drift . driver Uniper/Fortum ett mindre kraftverk på 0,6 MW intill originalkraftverket). Karlslund blev landets mest elektrifierade gård, och allt skulle drivas med elektricitet, från kvarnar till slipstenar, och elektrisk belysning skulle finnas i alla hus och uthus.2 kom för övrigt att spela en betydande roll för elektrifieringen av som utvecklingschef på . Privata, stadsägda och kommunala elektricitetsverk uppfördes runt om i landet . Det skedde främst i och och orterna däremellan, samt runt betydelsefulla industrier, till exem- pel . Men att transportera el långa sträckor var ännu inte möjligt på grund av stora överföringsförluster med den tillgängliga likströmstekniken. El var sålunda stadens och privata aktörers angelägenhet snarare än statens i elens barndom. Det egentliga startskottet för det centralistiska, storskaliga och hierarkiska elsystemet i var uppförandet av Olidans kraft- verk i i . Bygget av Olidan drevs på av en välfärdsuppbyggnad av som tekniken var mogen för att dels bygga större effektiva vattenkraftsanläggningar och dels kunna överföra elen längre sträckor utan allt för stora förluster. Storska- lighet och transport av el effektiviserade elsystemet dramatiskt. Under loppet av byggdes för tre gigantiska, och arkitektoniskt fascinerande, anläggningar i , och . Inledningsvis placerades verken relativt nära där be- hoven fanns: och industrin, Porjus-malmbryt- ningen och järnväg, och gruvnäringen. , i expansionen av svensk vattenkraft, var det snarare älvarnas lokalisering i norra som avgjorde placeringen.3 Där- med ökade också behovet av att effektivt kunna föra strömmen ner genom landet i långa förbindelser. Vattenkraftsutbyggnaden var mycket intensiv och var lokaliserad i ödemarker där nya provisoriska samhällen byggdes upp. Några av de större 2www.orebroguiden.com/Karlslunds-historia/ 3I länder med mycket kolfyndigheter (, m.fl.) är det ofta dessas lokalisering som styrt var elproduktion har placerats under uppbyggnaden av det storskaliga elsystemet. Ett energilandskap i förändring provisoriska samhällsbildningarna hade över tusen invånare; Midskog (1 700 invånare), Harsprånget (2 100), Kilforsen (1 500) och Messaure (2 300). är Messaure, med flera samhällen, helt nermonterade och där affärer, skolor, sportanläggningar m.m. låg har skogen tagit över.4 4.1.3Ett nord-sydligt svenskt elsystem Uppbyggnaden av det svenska elsystemet kröntes . Med inspiration från den statligt orkestrerade järnvägens utbyggnad några decennier tidigare planlades och byggdes första stam- ledning för transport av el.5 Stamledningen gick från Harsprångets vattenkraftverk ner genom landet, och bröt landskapets ost-västliga geografi, till i . Kopplingen till järnvägen var tydlig även i val av destinationsort för stamledningen. Ledningen mätte och elen var transformerad till en spänning om för transport genom landet. Det var den första kraftled- ningen i världen med så hög spänning. Tillverkaren ASEA och be- ställaren, statliga (utvecklingspar enligt Kaijsers termino- logi), var mäkta stolta vid tiden. hade kommit att bli en före- gångsnation inom elkraft. Kanske var det inte konstigt då kraftkälla var älvar snarare än geografiskt utspridda kolfyn- digheter, vilket var fallet för och många andra europeiska länder. I behövde vi transportera el långa sträckor med små förluster. Med Harsprångetledningen förbands inte bara norrländska älvars kraft med befolkningens elbehov i , utan nu hade vi även ett sammanhängande svenskt nationellt elsystem. producerades av all kraft i norra , medan konsumerades i .