sou · H6B371 · 2018-09-05 00:00:00 — Denna förenkling ska dock ske utan att sänka kraven. Om en högskoleförberedande examen från komvux skiljer sig från en motsvarande examen från gymnasieskolan behöver det finnas andra sätt för att kunna se att kraven i examen bibehålls. Det kan göras genom en referensram för kvalifika- tioner som har anslutit sig till och som syftar just till att nivå- bestämma olika former av resultat av lärande. införde en referensram för kvalifikationer – SEQF. SEQF bygger på ett gemensamt europeiskt kvalifikationsramverk (European Qualification Framework) som många europeiska länder är anslutna till. Referensramen delar in resultat av lärande på olika nivåer för att tydliggöra kvalifikationer oavsett hur de har uppnåtts. All för- fattningsreglerad utbildning i , från grundskola till högskola har placerats in på en nivå från ett till åtta. 174 kap. 19 § förordningen (2011:1108) om vuxenutbildning, ”För den som har fått en gymnasieexamen får en sådan yrkesexamen som avses i detta kapitel med samma innehåll som den tidigare examen inte utfärdas. För den som har fått en gymnasieexamen får en sådan högskoleförberedande examen som avses i detta kapitel inte utfärdas.” Paragrafen hänvisar till gymnasieexamen så som den definieras i 4 kap. 14 § i förordningen när det gäller yrkesexamen samt 4 kap. 15 § när det gäller högskoleförberedande examen. 18Enligt punkten 4 i övergångsbestämmelser till förordningen (2011:08) om vuxenutbildning. En mer flexibel högskoleförberedande examen komvux är inplacerad på nivå 4 tillsammans med gymnasieexamen från gymnasieskolan och likvärdiga resultat av hela utbildningar.19 Tanken med referensramen är att det ska vara möjligt att jämföra och framhålla olika individers nivå på kunskaper, kompetenser och fär- digheter både inom och mellan länderna. Nivåindelningen baseras på det sammantagna resultatet av lärande. Kurser har ingen individuell bedömning av vilken nivå de tillhör. Bara i gymnasieskolan finns ett hundratal olika kurser, detsamma gäller för högskolan, och övriga utbildningar. Att bedöma varje enskild kurs som det ständigt försvinner och kommer nya kurser skulle vara ett mycket omfattande och kostsamt arbete. Varje nivå bygger även på en persons sammanlagda kunskaper där helheten är det väsentliga. Helheten ses som större än dess delar på grund av ackumulerad kunskap. Tanken är att kurser och moment som en person går igenom inom ett och samma studie- eller arbets- område ger en fördjupad kunskap som sammantaget når upp till ett visst resultat av lärande. De olika kurserna i den nivåplacerade examina kan därmed individuellt ligga på olika SEQF-nivå om de hade inpla- cerats i ramverket, men sammantaget leda till att eleven uppnår en viss nivå av lärande. Inom gymnasieexamen skulle således vissa pro- gramfördjupningskurser till exempel kunna hamnat på nivå 3 om de skulle ha nivåbestämts men tillsammans med till exempel ett pro- gramgemensamt ämne som grund ge en fördjupad förståelse för det programgemensamma ämnet och därmed resultera i att kurserna och de uppnådda kunskaperna därigenom sammantaget leder till en nivå 4. En viktig del för att uppnå en specifik SEQF-nivå är att kunska- perna, kompetenserna och färdigheterna en person kan tillskansa sig genom utbildningen koncentreras inom ett arbets- eller studieområde. 19Förordningen (2015:545) om referensram för kvalifikationer för livslångt lärande. En mer flexibel högskoleförberedande examen 7.5.1Lärandemål för SEQF-nivå 4 som en gymnasieexamen från komvux bör uppnå referensram för kvalifikationer definierar samtliga lärande- mål som ska uppnås inom ett studie- eller arbetsområde. Lärandemålen som ska uppnås för varje nivå delas upp i kun- skaper, färdigheter och kompetenser.20 Inom nivå 4 ska man kunna visa fördjupade kunskaper inom ett arbets- eller studieområde samt kun- skaper om modeller och metoder inom ett arbets- eller studieområde. Nivån innefattar även färdigheterna att kunna välja och använda relevanta begrepp, teorier, modeller, material, verktyg och metoder inom ett arbets- eller studieområde, följa instruktioner och utföra definierade praktiska och teoretiska uppgifter inom givna tidsramar samt att kommunicera på minst ett främmande språk inom aktuellt arbets- eller studieområde. Vad gäller kompetenserna på nivå 4 ska personen även kunna ta initiativ, reflektera, organisera och genom- föra arbete och studier självständigt. Man ska också självständigt behandla innehåll i ett arbets- eller studieområde som kan leda till vidare lärande och professionell utveckling, kritiskt värdera och för- hålla sig självständig till valet av källor, värdera och dra slutsatser av egna och gemensamma resultat, ta ansvar i samarbete med andra och i begränsad utsträckning leda och utvärdera andras arbete. För att en gymnasieexamen ska uppnå nivå 4 behöver den således koncentreras till ett specifikt studieområde inom vilket eleven till- skansat sig kunskaper om detta områdes specifika modeller och teo- rier med mera. Det handlar om ett ackumulerat lärande där kurserna bygger på varandra och skapar ett sammantaget lärande inom ett och samma studieområde. Den högskoleexamen som en högskoleförberedande examen syftar till att förbereda för formas av samma tankesätt som referensramen för kvalifikationer. Det vill säga, för att kunna erhålla en examen inom högskolan krävs att ett visst antal högskolepoäng har uppnåtts inom ett specifikt studieområde för att sedan avslutas med en upp- sats som visar på att studenten kan tillämpa modeller och teorier inom det aktuella studieområdet. Även här är det personens sam- mantagna resultat av lärande som är väsentligt. Det går därmed inte att uppnå en examen genom fristående kurser inom olika områden även om studenten har läst lika många högskolepoäng som en examen ska 20Förordningen (2015:545) om referensram för kvalifikationer för livslångt lärande. En mer flexibel högskoleförberedande examen Fördjupningskurser får studenten endast tillgång till om den först har läst grundkursen som fördjupningen bygger vidare på. Det är det sammantagna lärandet som är det viktiga för att uppnå en examen och det är ett sådant sätt att bygga på och fördjupa kunska- per inom ett studieområde som högskoleförberedande nationella program är utformade efter. 7.6Andra sätt att uppnå grundläggande högskolebehörighet För att bedöma hur omfattande förändringen för en högskoleför- beredande examen från komvux behöver vara är det viktigt att se om det kan finnas andra alternativ att uppnå behörighet för de som har svårt att uppnå detta genom komvux. Grundläggande behörighet till högskolan kan uppnås genom att fullgöra gymnasieskolans högskoleförberedande program eller yrkes- program med tillägg av de kurser i svenska och engelska som behövs för högskolebehörighet. Den kan även uppnås genom att läsa en hel eller, vilket är vanligast inom vuxenutbildningen, kompletterande delar av en högskoleförberedande gymnasieutbildning på komvux. Kurser kan läsas i sin helhet eller valideras för att förkorta studierna samt prövas för att få betyg i en eller flera kurser. Det finns även möj- lighet att uppnå grundläggande högskolebehörighet genom att läsa allmän kurs på folkhögskola. En högskola ska också bedöma en sökandes reella kompetens om personen ansöker om det. Bedömning av reell kompetens kan göras både mot grundläggande och särskild behörighet. Ett lärosäte kan även besluta om undantag från något eller några av behörighets- kraven om det finns särskilda skäl och om sökanden bedöms ha för- utsättningar att tillgodogöra sig utbildningen utan att uppfylla behö- righetskraven.21 Bestämmelsen används till exempel för att göra ett generellt undantag från kraven i svenska för utbildning som ges på engelska. Högskolan kan även definiera vilka förutsättningar som behövs för att tillgodogöra sig en viss utbildning och sedan bedöma en persons reella kompetens i dessa delar. Ett lärosäte kan till exem- pel definiera att man behöver vissa specifika kunskaper i matematik för att kunna studera till sjuksköterska och då pröva just dessa 217 kap. 3 § högskoleförordningen (1993:100). En mer flexibel högskoleförberedande examen Om en person uppfyller de uppställda kraven kan per- sonen räknas som behörig till en specifik utbildning, utan att upp- fylla behörighetskraven genom betyg från utbildning. Behörighet som uppnås genom prövning av reell kompetens ger dock inget meritvärde vilket försvårar för individen i nästa steg då urval görs på meritvärde om den aktuella utbildningen har fler sökande än platser. (SOU 2017:20) har presenterat en rad förslag som ska underlätta för personer att tillgodoräkna sig reell kom- petens. lade regeringen fram en proposition (Prop. 2017/18:204) som innehåller flera förslag från Tillträdesutred- ningen som bland annat syftar till fler vägar till högskolan. Regeringen fattade beslut om nya tillträdesbestämmelser utifrån de övergripande ramarna i propositionen. Dessa förändringar kan inne- bära att efterfrågan och behovet av att läsa till en hel examen inom komvux minskar något. Det pågår även en översyn av bestämmel- serna om behörighetsgivande förutbildning och högskoleintrodu- cerande utbildning. 7.6.1Regeringen har beslutat om fler vägar till högskolan Regeringens beslut om nya tillträdesbestämmelser som togs syftar till att underlätta livslångt lärande genom att skapa fler vägar in till högre studier. Bestämmelserna innebär bland annat att den grundläggande behörigheten för högskoleutbildning anges i kompetenser. Grundläggande behörighet till högskolan definieras i högskoleförordningen (1993:100) genom att det anges hur behörigheten kan uppnås, inte vad den ska bestå av. De nya bestäm- melserna liknar tanken med referensram för kvalifikationer (SEQF) där det viktiga är vilka kunskaper, kompetenser och färdig- heter en person tillskansat sig inom ett område, inte hur dessa har uppnåtts. Grundläggande behörighet ska kunna uppnås genom de utbildningar som godkänns som behörighetsgivande . För de som inte har en avslutad gymnasieutbildning bedömer regeringen att de nödvändiga kompetenser som efterfrågas behöver kunna visas på annat sätt. Regeringen har därför beslutat om ett nationellt behörig- hetsprov. Provet ska dock, till skillnad från förslag, inte kunna användas i urvalet utan endast ge grundläggande behörighet. Möjligheten att få sin reella kompetens bedömd ska finnas En mer flexibel högskoleförberedande examen Inte heller en validering ska kunna ge ett meritvärde, vilket utredningen föreslog. Behörighetsprovet föreslås kunna utföras av personer som fyllt eller fyller senast under det kalenderår då provet genomförs och användas vid antagning till utbildning som börjar efter den 31 juli 2022.22 Samtliga personer som är mål- grupp för slutbetyg är och skulle därmed ingå i målgruppen för eventuellt behörighetsprov. Dessutom nämns i propositionen att det nu pågår en översyn av basårsutbildning, det vill säga behörighetsgivande förutbildningar som kan bedrivas till högskoleprogram dit det vanligtvis är för få sökande, för att se om dessa kan användas på ett mer ändamålsenligt sätt utefter dagens behov. Översynen som Utbildningsdepartemen- tet har genomfört inkluderar även collegeutbildningar som syftar till att introducera studenter till högskolestudier. Ett förslag till nya bestämmelser om basår och högskoleintroducerande utbildning har remitterats. Även Valideringsutredningen23 har lämnat ett delbetänkande vilket syftar till att förbättra förutsättningarna för generösa, flexibla och rättvisa erkännanden av tidigare lärande, oberoende av var, när och hur individen har utvecklat sin kompetens. Detta förslag är ute på remiss som avslutas efter att vårt betänkande ska ha överlämnats. Om förslagen införs skulle det innebära fler möjligheter att bli behörig till högskolan för personer som saknar en gymnasieexamen. 7.7Målgruppen för slutbetyg och för en högskoleförberedande examen i komvux tog 1 269 personer ut en högskoleförberedande examen på komvux. Att det inte var fler beror sannolikt på att det fortfarande finns övergångsbestämmelse med en dispens för personer med betyg från att i stället ta ut ett slutbetyg. För slutbetyg behöver gamla kurser inte omvandlas till det nya systemet (GY11). För tillfället är målgruppen för en högskoleförberedande examen inom komvux därmed främst de som påbörjade en gymnasieutbildning 22SOU 2017:20, s. 64. 23SOU 2018:29 Validering i högskolan – för tillgodoräknande och livslångt lärande. En mer flexibel högskoleförberedande examen och beräknades vara färdiga med sin utbildning . Den huvud- sakliga möjliga målgruppen för högskoleförberedande examen kom- mer att öka år för år med fler som gått i den nya gymnasieskolan. kommer de som är i målgruppen för slutbetyg, per- soner med betyg från , successivt fasas ut allt eftersom åren går. 2020 kommer den möjliga målgruppen för en högskole- förberedande examen öka ytterligare när dispensen för slutbetyg planeras löpa ut. kommer personer med betyg , som är målgruppen för slutbetyg, vara minst . Antalet personer som har börjat läsa på högskolan i åldern mellan 25–har /2007 och /2016 rört sig om omkring 9 000–10 000 personer, där det 2015/2016 var som kom via komvux med en hög- skoleförberedande examen, det vill säga omkring 700 personer. Vad gäller personer som var när de påbörjade sina högskole- studier /2016 rör det sig om drygt 4 600 studenter, av högskolans totalt knappt 63 000 studenter. Av dessa kom eller 418 per- soner från att ha läst hela eller delar av sin högskoleförberedande examen från komvux. Trenden är att antalet studenter håller sig kring 400 personer.24 är en del av målgruppen för slutbetyg och 2025 kommer samtliga som är målgruppen för slutbetyg hamna i en kategori där antalet som börjar läsa på högskolan har varit mycket låg. Utöver de som har läst i äldre system finns de som har läst delar av en gymnasieutbildning utomlands och som kan behöva kom- plettera sina studier på komvux. Det är svårt att förutse efterfrågan då det inte går att veta på förhand hur många som kommer att invandra till och hur deras utbildningsbak- grund ser ut, samt om de har betyg från . Dessutom sak- nas siffor på hur många personer i som har utländska betyg på gymnasial nivå både innan och efter 2012 som kan behöva kom- pletteras. Om vi ser till de utrikes födda som redan läste på komvux 2016 hade 17 178 personer en gymnasieutbildning längre än samt 18 761 personer en gymnasieutbildning kortare än . Hur många av dessa personer som ämnar att läsa till just en högskole- förberedande examen finns det inga uppskattningar över. 24Universitetskanslersämbetet (UKÄ) samt () (2017), Univer- sitet och högskolor – Studenter och examinerade på grundnivå och avancerad nivå, 2015/2016, UF20 – Universitet och högskolor. Grundutbildning, se bilaga 11. En mer flexibel högskoleförberedande examen ser ut kring 2020 och därefter går inte att uttala sig om då det helt beror på hur omvärlden ser ut då, om personer flyr från länder med välutbyggda utbildningssystem eller bristfälliga osv. Även utrikes födda som inte påbörjat en gymnasieutbildning i utlandet kan förstås vara intresserade av att läsa till en högskoleför- beredande examen. Dessutom är de elever som går i språk- introduktion och inte hinner påbörja ett nationellt program i gym- nasieskolan innan de fyller är även dem en möjlig målgrupp för en högskoleförberedande examen. För personer som läser en hel gymnasieutbildning på komvux skulle det dock krävas lika lång studie- tid för ett slutbetyg som för en gymnasieexamen. 7.8Överväganden kring en förenklad högskoleförberedande examen Under utredningens gång har utredningen undersökt olika alternativ för hur en förenklad högskoleförberedande examen skulle kunna utfor- mas som dels förenklar för individer och kommuner, dels bibehåller krav och kvalitet på examen. Förslagen bör lösa här beskrivna pro- blem för individer med brokig utbildningsbakgrund eller utländsk påbörjad utbildning samt för kommunerna. bör lösningen inte skapa nya problem i form av till exempel minskad genomström- ning i gymnasieskolan och försämrade förkunskaper inför högskolan. För att följa resonemanget nedan kan figur 7:1 som presenteras tidigare i det här kapitlet vara till hjälp. 7.8.1Helt valbara kurser för att ersätta programspecifika kurser En möjlighet till förenkling är att de kring 600 gymnasiepoäng som krävs är kurser från ett nationellt program, så kallade programs- pecifika kurser, i stället skulle vara helt valbara. Denna modell liknar till viss del det tidigare slutbetyg som fanns inom komvux innan GY11-reformen och som finns dispens för att utfärda . Det som innebär ett krav på programspecifika kurser bestod i slutbetyget av endast valbara kurser (se tredje blocket i figur 7:1). Det skulle förenkla för vissa personer att få ihop en examen En mer flexibel högskoleförberedande examen då vilka kurser som helst kan kombineras och räknas in. Dock åter- står frågan om kvaliteten på examen kan bibehållas genom denna lös- ning. Det vill säga, om en examen med helt valbara kurser kan garanteras hålla en viss nivå, ge de förkunskaper eleven behöver för framtida studier och arbetsliv och inte ses som en examen som är mindre värd än en gymnasieexamen från gymnasieskolan eller så pass enkel att uppnå att den leder till sämre genomströmning i gymnasieskolan. I direktiven till utredningen står att kraven på examen inte ska sänkas vid en förenkling av examen. Eftersom har anslutit sig till det europeiska kvalifikationsramverket SEQF finns numera all författningsreglerad utbildning inplacerad på olika nivåer. Att bedöma krav och kvalitet på en gymnasieexamen från komvux kan därmed göras genom att bedöma om den uppnår den nivå i ramverket som den är inplacerad i . Som nämnts har varje kurs i sig inte en fastställd nivå inom kvalifikationsramverket (SEQF). Det som bedömts ha nivå 4 på SEQF-skalan är det sammanlagda lärandet en person uppnår inom ett studieområde genom att uppnå en gym- nasieexamen i sin helhet. Det bygger på att kunskap, kompetenser och färdigheter från kurser som ingår i en gymnasieexamen läggs ihop för att uppnå kvalifikationer inom ett studieområde. Eleven förväntas bygga på sina kunskaper inom ett och samma studieområde och avsluta detta med att tillämpa dessa delar i ett gymnasiearbete. Genom acku- mulerad kunskap där programgemensamma ämnen fördjupas genom inriktningar och fördjupningskurser skapas en helhet som är större än summan av dess enskilda delar. Då delarna i en examen med en mycket stor andel valbara kurser kan vara från helt olika studieområden skulle det vara svårt att garantera att en högskoleförberedande examen från komvux utfor- mad på detta sätt skulle nå upp till nivå 4 på SEQF-skalan. Kvaliteten skulle riskera att urholkas med konsekvenser för såväl individernas möjligheter i vidare steg samt för det mottagande ledet i form av arbetsgivare eller högskola. Att gymnasieexamen från komvux fort- satt skulle uppnå SEQF-nivå 4 skulle inte kunna garanteras då inne- hållet i varje examen skulle skifta stort. Som nämnts tidigare finns det ett värde i att eleven har kunskaper som rör sig inom ett specifikt studieområde då det ger en ackumulerad kunskap där de uppnådda kunskaperna i sin helhet är större än dess delar. Lösa kurser som kan vara delar av en mängd olika områden kan inte på samma sätt uppnå En mer flexibel högskoleförberedande examen denna helhet jämfört med en elev som bygger på kunskaper inom ett studieområde och fördjupar dessa. I ett system med helt valbara kurser finns även risk för sned- vridning av betygskonkurrensen vid urval till högskolan. Detta efter- som en elev kan välja endast enklare kurser och därmed lättare få höga betyg. Möjligheten att låta bli att läsa kurser som anses för tunga och sedan fylla på med enklare kurser på komvux är också ett incitament för taktikläsning i gymnasieskolan och skulle därmed kunna leda till försämrad genomströmning i gymnasieskolan. Vid en första anblick skulle större andel valbara kurser ses som enklare för individen och för studie- och yrkesvägledare. Dock skulle det krävas mer planering för varje enskild individ för att säkerställa att de kurser som ingår i examen motsvarar kraven för det hög- skoleprogram eleven önskar läsa. Som noterats ovan skulle det även i ett större perspektiv ge fler nackdelar såsom incitament till försämrad genomströmning i gym- nasiet men framför allt risk för att viktiga förkunskaper går förlorade för eleverna vilket kanske upptäcks först i nästa steg då eleven redan tagit ut examen och därmed förlorat rätten för att läsa kurser som syftar till grundläggande behörighet. Kvaliteten på examen är viktig inte bara för det mottagande ledet –högskolan som bygger på och förutsätter vissa förkunskaper, utan även för eleven som behöver den förförståelse ackumulerad kunskap inom ett studieområde kan ge. Det är även viktigt att en högskole- förberedande examen från komvux inte blir så pass mycket enklare att uppnå och riskerar att spreta så pass mycket att en gymnasie- examen från komvux blir och/eller uppfattas som mindre värd än en gymnasieexamen från gymnasieskolan. Att samtliga kurser i delen som innefattar programspecifika kurser till över hälften och valbara kurser till knappt hälften skulle bli helt valbara är således en lösning utredningen inte rekommen- derar. Utredningen bedömer att den ytterligare flexibilitet det skulle innebära inte överväger de nackdelar detta skulle medföra. En mer flexibel högskoleförberedande examen 7.8.2Krav på programspecifika kurser ersatt med krav på kurser på en viss nivå En variant på helt valbara kurser i stället för dagens krav på pro- gramspecifika kurser är att det skulle krävas ett visst antal gymnasie- poäng på en specifik nivå. Det vill säga att kravet inte skulle gälla vilket nationellt program kursen får ingå i utan i stället att en viss andel av elevens kurser skulle vara på en viss nivå, till exempel utgö- ras till en viss andel av fördjupningskurser. För vissa personer som har läst många fördjupningskurser inom olika nationella program eller olika studieinriktningar utomlands skulle det eventuellt bli enklare att få ihop en gymnasieexamen på detta sätt. för en examen blir dock inte förenklad per se utan en annorlunda mall att passa in tidigare kurser i. För vissa elever skulle en sådan typ av regel snarare innebära att det skulle bli svårare att uppnå kraven för en gymnasieexamen inom komvux. Det gäller till exempel de personer som bytt mellan två eller fler program vilket innebär att de sannolikt läst grundkurserna för olika påbörjade pro- gram och i lägre grad läst fördjupningskurser som ofta kommer senare under utbildningarna. De kurser som inom gymnasieskolan kallas för programför- djupningar är allt ifrån Animation 1 till Skrivande, Tillämpad pro- grammering och Retorik. De finns till för att fördjupa kunskaper i tidigare lästa programgemensamma ämnen och inriktningar. De behöver således inte i sig själva vara svårare eller på en högre nivå än övriga ämnen utan är tänkta att kombineras med och bygga på tidi- gare kunskaper inom studieområdet. Som tidigare nämnts har enskilda kurser inte nivåplacerats individuellt i kvalifikationsram- verk eftersom fokus är på en individs sammantagna resultat av lärande, till exempel i form av en examen. Delarna kan i sig vara på olika nivå men sammantaget leda fram till en samlad kunskap inom studieområdet på nivå 4. Eftersom kurser inom SEQF-systemet inte nivåplaceras individuellt finns ingen möjlighet att på ett rättssäkert sätt bedöma vilka kurser som är på en viss nivå. Att bedöma detta från fall till fall är komplext och skulle bli en individuell bedömning som behöver göras av varje studie- och yrkesvägledare eller annan tjänste- man. Ett sådant system riskerar att förlora i likvärdighet och lägga en mycket stor arbetsbelastning på enskilda tjänstemän. En mer flexibel högskoleförberedande examen