sou · H6B346 · 2018-05-31 00:00:00 — I paketet aviserades att bör ses över med inriktningen att den kommunala översiktsplanen delvis ska göras bindande. Översynen syftar, enligt vad som uttalas i paketet, till att öka förutsebarheten i beslut som avser hur mark och vatten ska an- vändas, att dialogen mellan staten och kommunen om fysisk planering i större omfattning ska av inom ramen för översiktsplaner- ingen och att genomförandet av konkreta byggprojekt ska underlättas och kunna ske snabbare. I direktiven utvecklas uppdraget och de delar som ingår i utrednings- arbetet under rubriken ”Översiktsplaneringen behöver utvecklas för ökad förutsebarhet”. Enligt regeringen är det vanligt förekommande att staten och kommunen inte i tillräcklig grad löser ut konflikter inom ramen för översiktsplaneringen. Översiktsplanen anses inte all- tid ge den vägledning som behövs för att detaljplaneringen ska kunna ske effektivt. Vi uppfattar att kärnan i direktiven, vad gäller översiktsplanering, kan sammanfattas i följande punkter. –Översiktsplanen ger inte tillräcklig vägledning. Översiktsplaner- ingen behöver utvecklas för att underlätta efterföljande detalj- planeläggning. –Dialogen mellan staten och kommunen om fysisk planering bör i större omfattning hanteras inom ramen för översiktsplaneringen. Staten bör ha en stark och aktiv roll, men ska normalt inte behöva lägga sig i detaljerna när den övergripande markanvändningen väl har lagts fast. –Formkraven för hur planhandlingarna ska redovisas bör ses över för att skapa förutsättningar för ökad förutsebarhet och en håll- bar samhällsutveckling. –Dagens fördjupningar är normalt otillräckliga för att staten och kommunen ska nå en samsyn om hur mark och vatten ska an- vändas inom tätorter och stadsdelar. gjorda utrednings- insatser har inte varit tillräckliga utan behöver utvecklas. –En tydlig översiktsplan bör minska behovet av detaljplaner. Direktiven innehåller även ett antal frågor som regeringen önskar få svar på. –Bör översiktsplanen göras bindande? –Hur kan översiktsplanerna hållas aktuella i större utsträckning? –Hur kan de olika momenten i miljöbedömningen integreras i plan- processen på ett ändamålsenligt sätt som stämmer överens med kraven i det s.k. SMB-direktivet? –Bör kommunen kunna ändra på omfattningen av kraven på bygg- lov genom översiktsplanen? –Hur bör kommunens arbete med översiktsplanering finansieras? –Hur påverkar förslagen förutsättningarna för att genomföra förslagen från (SOU 2015:59)? Enligt våra direktiv ska vi inte lämna några förslag som omfattar be- stämmelserna om riksintressen i 3 och 4 kap. . Slutligen ska vi inom ramen för vårt uppdrag studera och analysera systemen för fysisk planering på nivå i , , , , och . Vi har under vårt utredningsarbete samrått med de myndigheter och organisationer som anges i våra direktiv och andra berörda aktörer. Enligt våra direktiv ska vi samråda med , Folkhälsomyndig- heten, Försvarsmakten, Havs- och vattenmyndigheten, Lantmäteriet, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, , , , Statens jord- bruksverk, , , länsstyrelserna samt Kommuner och Landsting. Utredningen har bedömt att även övriga riksintressemyndigheter får anses vara berörda av utredningsuppdraget, dvs. , , Strål- säkerhetsmyndigheten, geologiska undersökning och Till- växtverket. Alla organisationer har dock inte hörsammat vår inbjudan. För att fånga upp relevanta kommunala erfarenheter har utredningen även samrått med företrädare från och kommu- ner. Vi har även samrått med företrädare från Fastighetsägarna och Byggindustrier. Utredningen har genomfört flera möten där uppdrag och förslag har diskuterats med flertalet av ovan nämnda myndigheter och orga- nisationer. Utredningen har även deltagit vid ett antal möten och konferenser i syfte att inhämta kunskap och synpunkter från kom- muner och regioner med olika erfarenheter av och förutsättningar för översiktsplanering. Särskilda dialoger med och har också genomförts. Samtliga länsstyrelser har bidragit med underlag till utredningen om kommunernas översiktsplaner och handläggnings- rutiner (bilaga 3). Under arbetets gång har vi även tagit del av många kommuners översiktsplanering på kommunernas webbplatser. I del 1 behandlas de frågor som anges nedan. I del 2 behandlas frågan om behov och förutsättningar för att ge kommunerna möjlighet att reglera upplåtelseformen, exempelvis genom en bestämmelse i en detaljplan. Utgångspunkter för en utvecklad översiktsplanering, kapitel 3–6 Kapitel 3 innehåller en genomgång av hur bestämmelserna för över- siktsplanen ser ut och hur översiktsplanen förhåller sig till annan fysisk planering. I kapitlet finns också en kort presentation av andra pågående eller avlutade uppdrag som berör översiktsplaner- ingen, liksom en sammanfattning av större ändringar som genom- förts av bestämmelserna om översiktsplanen sedan den äldre (1987:10), förkortad ÄPBL, infördes . Kapitel 4 ger en bild av översiktsplaneläget i landet, en samman- fattning av länsstyrelsernas arbete och våra iakttagelser om hur över- siktsplaneringen fungerar . Allt detta är viktiga förutsättningar för våra förslag. I kapitel 5 presenterar vi hur vi beaktat de internationella planer- ingssystem som vi enligt våra direktiv har haft i uppgift att studera. Kapitel 6 innehåller vår syn på reformbehovet, ett avstamp för kapitel 7–12. Överväganden om en bindande översiktsplan I kapitel 7 behandlar vi förutsättningar för, möjligheter och konse- kvenser av en bindande översiktsplan. Detta är en central fråga i vårt utredningsarbete som påverkar våra förslag i övrigt. Förslag om en utvecklad översiktsplanering, kapitel 1, 8–12 och 14 I kapitel 1 återfinns våra författningsförslag. I kapitel 8–11 presen- terar och motiverar vi våra förslag om en utvecklad översiktsplan och en förbättrad dialog mellan stat och kommun i översiktsplaneringen. I kapitel 12 behandlar vi frågor om ikraftträdande, övergångsbestäm- melser och genomförandefrågor. I kapitel 14 finns kommentarer till våra författningsförslag. Konsekvenser, kapitel 13 I kapitel 13 presenterar vi konsekvenserna av våra förslag utifrån kra- ven i våra direktiv. Även avfärdade förslag sammanfattas i slutet av kapitlet. 3 Översiktsplanen enligt PBL I detta avsnitt presenterar vi hur bestämmelserna för översiktsplanen ser ut i (2010:900), förkortad PBL. Vi sammanfattar även översiktsplanens förhållande till annan planering och andra regelverk, liksom de reformer kring översiktsplaneringen som genomförts. Sist i kapitlet redovisar vi pågående utrednings- och reformarbete som har betydelse för vår utredning. Det är en angelägenhet att planlägga användningen av mark och vatten enligt PBL (1 kap. 2 §). Med planläggning avses arbe- tet med att ta fram en regionplan, en översiktsplan, en detaljplan eller områdesbestämmelser. En grundläggande princip i PBL-systemet är att mark får tas i an- språk för att bebyggas endast om marken från allmän synpunkt är lämplig för ändamålet (2 kap. 4 § PBL). Lämplighetsprövningen sker vid planläggning eller i ärenden om bygglov och förhandsbesked. Planläggningen ska ske med utgångspunkt i allmänna och enskilda intressen som ska beaktas vid planläggning och lokalisering av bebyg- gelse. Dessa bestämmelser har samlats i 2 kap. PBL. Bestämmelserna är allmänt hållna och ger därigenom ett stort spelrum för kommunens lokala bedömningar. Enligt dessa ska även hushållningsbestämmelserna i 3 kap. och 4 kap. 1–8 §§ tillämpas vid planläggningen. Dessa innehåller bl.a. krav på hänsyn till de areella näringarnas, natur- vårdens, kulturmiljövårdens och friluftslivets intressen, till att nyttja områden för anläggningar för kommunikationer, energiförsörjning, m.m. och till totalförsvarets intressen. Områden och anläggningar som är av riksintresse ska skyddas mot åtgärder som påtagligt kan skada värdena eller försvåra utnyttjandet av anläggningarna m.m. Bestämmelserna i 2 kap. tolkas och preciseras i första hand genom planläggning. Varje kommun ska ha en aktuell översiktsplan, som omfattar hela kom- munen (3 kap. 1 § PBL). Genom översiktsplanen anger kommunen grunddragen i hur mark- och vattenområden bör användas och sin syn på hur den byggda miljön är avsedd att användas, utvecklas och be- varas. Planen är inte juridiskt bindande, men ska ge vägledning för beslut om hur mark- och vattenområden ska användas (3 kap. 2 och 3 §§ PBL). Genom detaljplanen kan kommunen åstadkomma en bindande reglering av markens användning och hur denna kan bebyggas (4 kap. 1 § PBL). Detaljplanen ger byggrätt, dvs. en rätt att bygga i enlighet med planen. Om kommunen bedömer att det behövs för att under- lätta detaljplanearbetet, ska kommunen ange planens utgångspunk- ter och mål i ett särskilt program (5 kap. 10 § PBL). Kommunen får anta områdesbestämmelser för att reglera begrän- sade områden av kommunen som inte omfattas av en detaljplan (4 kap. 41 § PBL). Med områdesbestämmelser får kommunen bl.a. reglera grunddragen för användningen av mark- och vattenområden för be- byggelse m.m., om det behövs för att säkerställa syftet med över- siktsplanen eller för att tillgodose ett riksintresse enligt 3 eller 4 kap. (4 kap. 42 § PBL). För samordning av flera kommuners planläggning får en region- plan antas av ett regionplaneorgan, som utses av regeringen (7 kap. PBL).1 Detaljplaner och områdesbestämmelser är i vissa fall bindande för andra beslut. Det gäller exempelvis enligt , väglagen (1971:948) och minerallagen (1991:45). Översiktsplaner och region- planer är vägledande för andra beslut, genom kravet att den myndig- het som ska tillämpa 3 och 4 kap. i beslutet ska ange om åtgärden m.m. går att förena med en från allmän synpunkt lämplig 1Särskilda bestämmelser som innebär att regionplanering är obligatorisk i finns i lagen (1987:147) om regionplanering för kommunerna i . användning av mark- och vattenresurserna samt med den översikts- plan och regionplan som är tillämpliga i ärendet (jfr 5 § förordningen [1998:896] om hushållning med mark- och vattenområden, förkortad hushållningsförordningen). 3 och 4 kap. MB enligt ärenden eller mål av Prövning 3.1.2Vad är översiktsplanering? Motiven till att översiktsplanen är obligatorisk När kravet på att varje kommun ska ha en aktuell översiktsplan in- fördes i den äldre (1987:10), förkortad ÄPBL, angavs decentralisering av beslutsansvar från staten till kommunerna som ett grundläggande motiv (prop. 1985/86:1 s. 77 f.). Statens infly- tande begränsades och kommunerna fick huvudansvaret för planlägg- ning och bygglov. Även formerna för dialog i planeringen mellan staten –via länsstyrelserna – och kommunerna reglerades i ÄPBL, där över- siktsplanen och granskningsyttrande blev centrala. Vidare motiverades översiktsplanen med att kommunen behöver en planform som ger framförhållning och handlingsberedskap för efterföljande detaljplanering och beslut om bygglov. Den bedöm- ningen gjordes framför allt mot bakgrund av erfarenheterna från de informella planformer som vuxit fram vid sidan av byggnadslagen (1947:385) , dvs. främst kommunöversikter och områdesplaner (a. prop. s. 72 f.). Översiktsplanens syfte och innehåll Syftet med översiktsplanen är att dels ange inriktningen för den lång- siktiga utvecklingen av den fysiska miljön, dels ge vägledning för be- slut om användning av mark- och vattenområden samt om hur den byggda miljön ska användas, utvecklas och bevaras (3 kap. 2 § PBL). Kommunen ska i översiktsplanen redovisa sin bedömning av hur skyl- digheten att enligt 2 kap. ta hänsyn till allmänna intressen, vid beslut om användningen av mark- och vattenområden, kommer att tillgodo- ses (3 kap. 4 § första stycket PBL). I redovisningen ska riksintressen enligt 3 och 4 kap. anges särskilt. Planläggningen ska medföra att mark- och vattenområden ska an- vändas för de ändamål som områdena är mest lämpade för med hänsyn till beskaffenhet, läge och behov. I det sammanhanget ska företräde ges åt sådan användning som från allmän synpunkt medför en god hus- hållning (2 kap. 2 § PBL). Av översiktsplanen ska enligt 3 kap. 5 § PBL framgå 1.grunddragen i fråga om den avsedda användningen av mark- och vattenområden, 2.kommunens syn på hur den byggda miljön ska användas, utveck- las och bevaras, 3.hur kommunen avser att tillgodose redovisade riksintressen och följa gällande miljökvalitetsnormer, 4.hur kommunen i den fysiska planeringen avser att ta hänsyn till och samordna översiktsplanen med relevanta nationella och regionala mål, planer och program av betydelse för en hållbar utveckling inom kommunen, 5.hur kommunen avser att tillgodose det långsiktiga behovet av bo- städer, samt 6.sådana områden för landsbygdsutveckling i strandnära lägen som avses i 7 kap. 18 e § första stycket . Översiktsplanen gör det möjligt att förenkla den efterföljande plan- läggningen. När det gäller detaljplaner kan exempelvis det enklare standardförfarandet bara tillämpas om planförslaget är förenligt med översiktsplanen (jfr 5 kap. 7 § PBL). I bygglovsprövningen ska översiktsplanens avvägningar och ställ- ningstaganden ge vägledning i områden där det saknas rättsverkande planer. ska planen också ge berörda intressenter och kom- muninvånare en uppfattning om hur kommunen kan komma att ställa sig till framtida anspråk på förändringar (prop. 2009/10:170 del 1 s. 169 f.). Översiktsplanen som strategiskt instrument När den nuvarande trädde i kraft stärktes översiktsplanens strategiska funktion, genom att översiktsplanen ska ange inriktningen för den långsiktiga utvecklingen av den fysiska miljön (a. prop. s. 418). infördes bestämmelsen om att det av planen ska framgå hur kommunen i den fysiska planeringen avser att ta hänsyn till och samordna översiktsplanen med nationella och regio- nala mål, planer och program av betydelse för en hållbar utveckling inom kommunen (3 kap. 5 § 4 PBL). Regeringen motiverade förändringarna med att det grundläg- gande politiska målet om en hållbar utveckling innebär att alltfler aktu- ella samhällsfrågor och utmaningar kräver en bredare tvärsektoriell samverkan inom och mellan olika nivåer. Det är frågor och utman- ingar som rör sociala, ekonomiska och miljömässiga perspektiv och inte minst klimatfrågan. Det är därför angeläget att juridiskt säker- ställa att den kommunala planeringen sätts in i ett större samman- hang, så att sambanden med förhållandena i omvärlden blir tydligare (a. prop. s. 176). 3.1.3Att ta fram en översiktsplan och att hålla planen aktuell Innan kommunen antar en översiktsplan ska kommunen enligt 3 kap. 7 § PBL 1.upprätta ett förslag till plan, 2.vid upprättandet av förslaget samråda med myndigheter, kommu- ner och andra som är berörda, och 3.ställa ut förslaget och låta det granskas. Samråd om kommunens förslag När kommunen upprättar ett förslag till översiktsplan ska kommu- nen samråda med . Kommunen ska även samråda med berörda kommuner, regionplaneorgan och de landstingskommunala organ som har ansvar för regionalt tillväxtarbete och transportinfra- strukturplanering. Kommunen ska också ge kommunens medlem- mar, de andra myndigheter, sammanslutningar och enskilda i övrigt som har ett väsentligt intresse av förslaget tillfälle att delta i sam- rådet. Syftet med samrådet är att få fram ett så bra beslutsunderlag som möjligt och att ge möjlighet till insyn och påverkan. Under samrådet ska kommunen redovisa förslagets innebörd, skä- len för förslaget, förslagets konsekvenser och det planeringsunderlag som har betydelse från nationell, regional, mellankommunal eller annan synpunkt (jfr 3 kap. 8 § PBL). Kommunen ska redovisa resultatet av samrådet i en samrådsredo- görelse. Redogörelsen ska även innehålla de förslag som framförda synpunkter har gett anledning till (3 kap. 11 § PBL). Utställning och granskning av kommunens förslag Kommunen ska ställa ut planförslaget (3 kap. 12 § PBL). Den som vill lämna synpunkter på planförslaget ska göra det skriftligen (3 kap. 15 § PBL). Efter utställningstiden ska kommunen i ett särskilt utlåtande sam- manställa de synpunkter som kommit fram och redovisa de förslag som synpunkterna gett anledning till (3 kap. 17 § PBL). Om plan- förslaget ändras väsentligt efter utställningen, ska kommunen ställa ut förslaget på nytt (3 kap. 18 § PBL). Det är kommunfullmäktige som beslutar i frågor om antagande av översiktsplanen (3 kap. 19 § PBL). Beslutet gäller först sedan detta har vunnit laga kraft (3 kap. 21 § PBL). Kommunens beslut får överklagas i den ordning som gäller för laglighetsprövning enligt 13 kap. kommunallagen (2017:725). Varje medlem av kommunen har rätt att få lagligheten av kommunens be- slut prövad genom att överklaga beslutet till förvaltningsrätten. Den prövning som sker vid laglighetsprövning är begränsad. Vid prövningen får domstolen inte beakta andra omständigheter än sådana som klaganden har hänvisat till. Det överklagade beslutet ska upp- hävas, om det inte har kommit till på lagligt sätt, beslutet rör något som inte är en angelägenhet för kommunen, det organ som har fattat beslutet inte har haft rätt att göra det, eller beslutet annars strider mot lag eller annan författning. Om ett fel har saknat betydelse för ärendets utgång, behöver beslutet inte upphävas (13 kap. 7–9 §§ kom- munallagen). Kommunen ska normalt göra en strategisk miljöbedömning, om över- siktsplanen kan antas medföra en betydande miljöpåverkan (jfr 6 kap. Syftet med miljöbedömningen är att integrera miljö- aspekter i planering och beslutsfattande så att en hållbar utveckling främjas (6 kap. 1 § ). Om översiktsplanen kan antas medföra en betydande miljöpåver- kan ska samrådet utformas så att det uppfyller vissa krav i 6 kap. miljö- balken (3 kap. 9 § PBL). Dessutom ska kommunen redovisa miljö- konsekvenser i planen på ett sätt som motsvarar kraven på vad som ska finnas i en miljökonsekvensbeskrivning (3 kap. 4 § PBL). En utförligare redogörelse för regelverket om strategiska miljö- bedömningar finns i avsnitt 8.3. En översiktsplan kan ändras för en begränsad del av kommunen. Änd- ringen kan även avse ett tillägg för att tillgodose ett särskilt allmänt intresse (3 kap. 23 § PBL). För en ändring tillämpas normalt samma förfarande som när en översiktsplan antas, men i vissa fall kan ett enklare förfarande tillämpas. Det gäller om ett förslag till ändring avser endast en viss del av kom- munen. Då är det tillräckligt att kommunen låter granska förslaget , i stället för att ställa ut detta (3 kap. 23–26 §§ PBL). Översyn av planens aktualitet Kommunfullmäktige ska minst en gång under dess mandattid pröva om översiktsplanen är aktuell i förhållande till kraven i 3 kap. 5 § PBL (3 kap. 27 § PBL). 3.1.4Länsstyrelsens roll i översiktsplaneringen har flera uppgifter i samband med översiktsplaneringen. har bl.a. till uppgift att ta till vara och samordna statens intressen. Kommunen ska samråda med när ett förslag till över- siktsplan eller ändring i planen upprättas (3 kap. 8 § PBL). Under samrådet ska särskilt ta till vara och samordna statens intressen och tillhandahålla underlag för kommunens bedömningar. ska också ge råd i fråga om sådana allmänna intressen enligt 2 kap. PBL som hänsyn bör tas till vid beslut om användningen av mark- och vattenområden (3 kap. 10 § 1 och 2 PBL). Vidare ska under samrådet verka för att riksintres- sen enligt 3 och 4 kap. tillgodoses, att miljökvalitetsnor- mer enligt 5 kap. följs och att redovisningen av områden för landsbygdsutveckling i strandnära lägen är förenlig med 7 kap. 18 e § första stycket (3 kap. 10 § 3 PBL). Dessutom ska verka för att sådana frågor om användningen av mark- och vattenområden som angår två eller flera kommuner samordnas på ett lämpligt sätt och att bebyggelse och byggnadsverk inte blir olämpliga med hänsyn till människors hälsa eller säkerhet eller till ris- ken för olyckor, översvämning eller erosion (3 kap. 10 § 4 och 5 PBL). Under samrådet ska på ett lämpligt sätt hålla andra berörda statliga myndigheter underrättade om planarbetet. Myndig- heter som har synpunkter ska framföra dem till (2 kap. 1 § första stycket och 3 § plan- och byggförordningen [2011:338], förkortad PBF). Myndigheter som har ett ansvar för riksintressen ska lämna upp- gifter i skriftlig form till om områden som myndig- heterna bedömer vara av riksintresse enligt 3 kap. (2 § hushållningsförordningen). ska avge ett granskningsytt- rande över planförslaget (3 kap. 16 § PBL). I samband med att för- slaget ställs ut, ska underrätta de statliga myndigheter som kan väntas ha synpunkter i sådana frågor som ska ta ställning till i sitt granskningsyttrande (2 kap. 2 § PBF). Av granskningsyttrandet ska det framgå om 1.förslaget inte tillgodoser ett riksintresse enligt 3 eller 4 kap. , 2.förslaget kan medverka till att en miljökvalitetsnorm enligt 5 kap. inte följs, 3.redovisningen av områden för landsbygdsutveckling i strandnära lägen inte är förenlig med 7 kap. 18 e § första stycket , 4.sådana frågor rörande användningen av mark- och vattenområden som angår två eller flera kommuner inte samordnas på ett lämp- ligt sätt, och 5.en bebyggelse eller ett byggnadsverk blir olämpligt med hänsyn till människors hälsa eller säkerhet eller till risken för olyckor, översvämning eller erosion. Dessa uppgifter ska ses mot bakgrund av att har tillsyn över kommunens beslut att anta, ändra eller upphäva detaljplaner och områdesbestämmelser. Om kommunens beslut kan antas strida mot någon av de s.k. ingripandegrunderna, som i huvudsak motsvarar punkterna 1–5 ovan, ska överpröva och upphäva beslutet (jfr 11 kap. 10 § andra stycket och 11 § PBL). Kommunen ska redovisa granskningsyttrande till- sammans med översiktsplanen. Om inte har godtagit planen i en viss del, ska det anmärkas i planen (3 kap. 20 § PBL). uppgifter i samband med översynen av översiktsplanens aktualitet ska minst en gång redovisa sina syn- punkter i fråga om sådana statliga och mellankommunala intressen som kan ha betydelse för översiktsplanens aktualitet. Synpunkterna ska redovisas i en sammanfattande redogörelse till kommunen och av denna ska det framgå hur synpunkterna förhåller sig till planen. ska lämna en sådan redogörelse även när kommunen begär det (3 kap. 28 § PBL). uppgifter i övrigt vad gäller planeringsunderlag m.m. Enligt ska ställa samman utredningar, pro- gram och annat planeringsunderlag som har betydelse för hushåll- ningen med mark och vatten i länet och som finns hos statliga myn- digheter (3 kap. 12 §). ska tillhandahålla underlaget åt bl.a. kommunerna. Det har betydelse för den lämplighetsbedömning av användningen av mark- och vattenområden som kommunen gör i sin översiktsplanering och även som underlag för miljöbedömning och redovisning av miljökonsekvenser. har därtill ansvar för en allmän kunskapsförmedling om tillämpningen av PBL, se vidare avsnitt 11.2. 3.1.5EU-rättsliga och internationella krav av relevans för utredningen Det svenska planeringssystemet påverkas av internationella konven- tioner och EU-direktiv. Kravet på miljöbedömning av planer och program i 6 kap. miljö- balken bygger på EG-direktivet om bedömning av vissa planers och programs miljöpåverkan, även kallat SMB-direktivet.2 Direktivet syf- tar till att föra in miljöhänsyn i tidiga skeden när beslut fattas om planer och program. Direktivet har genomförts i genom miljö- balken och PBL samt bestämmelser i miljöbedömningsförordningen (2017:966).3 Även Århuskonventionen4 har påverkat bestämmelserna som re- glerar processen att ta fram en översiktsplan. Det är en konvention om förhållandet mellan myndigheter och medborgare i fråga om miljö- information och inflytande när det gäller miljöbeslut. Medborgarna har rätt att få tillgång till miljöinformation, möjlighet att påverka miljö- beslut samt rätt att överklaga miljöbeslut eller på annat sätt få en juri- disk prövning om deras rättigheter har kränkts. ratificerade konventionen 2005. Mer information om Århuskonventionen och SMB-direktivet finns i vårt första delbetänkande om detaljplanekravet (SOU 2017:64 s. 111 f.). Ytterligare information om SMB-direktivet finns i avsnitt 8.3.