sou · H6B377 · 2018-11-01 00:00:00 — Förslaget bedöms även underlätta för vårdgivarna då ersättningsbeloppet för VFU fastställs nationellt. För privata vårdgivare innebär förslaget att de i ökad omfattning än ska medverka till att ställa till förfogande inom ramen för sina verksamheter. Utredningens förslag tar sikte på att privata vårdgivare som bedriver skattefinansierad vård och har behov av specialistutbildade sjuksköterskor i sin verksamhet så långt som möjligt ska ingå i det nationella avtalet. Detta sker lämpligast genom avtal med det landsting/region inom vilket den privata vårdgivaren verkar. Kostnaderna för de privata vårdgivarna bedöms vara ytterst marginella eftersom staten genom avtalet ersätter vårdgivarna för medverkan i VFU. Den kostnad som kan komma att uppstå handlar om att tillfälligtvis ersätta personer i personalen som genomgår handledarutbildning. Förslaget möjliggör att förenade anställningar i ökad utsträckning än kan inrättas för specialistsjuksköterskor och avancerade klinis- ka specialistsjuksköterskor inom både det medicinska och det vård- vetenskapliga området. Förslaget om förenade anställningar bedöms inte påverka landstingen ekonomiskt utan ryms inom ramen för läro- sätenas och vårdgivarnas befintliga ekonomiska ramar. Förslagen i utredningen bedöms gynna vården och öka förutsätt- ningarna för vårdgivarna att kunna erbjuda en jämlik och patient- säker vård i högre utsträckning än . Med fler vägar till kunskap för sjuksköterskan som vill fortbilda eller specialistutbilda sig kom- mer kvaliteten i vården att öka genom att den evidensbaserade vår- den ges ett större utrymme. Förslagen bedöms bidra till att korta köer i vissa verksamheter och uppgiftsväxling i andra verksamheter där en ny yrkesroll, AKS, kan utföra arbetsuppgifter som utförs av läkare. Utredningens förslag om införandet av en ny yrkesroll i form av en avancerad klinisk specialistsjuksköterska samt förslag till ny spe- cialistsjuksköterskeexamen, bedöms öka patienternas tillgänglighet till hälso- och sjukvård och möjlighet till delaktighet i vården fram- för allt för patienter med kroniska och långvariga sjukdomar. För- slagen kan också leda till en mer jämlik och säker vård i högre utsträckning än vad som är möjligt . 10.4Konsekvenser för universitet och högskolor För de universitet och högskolor som har tillstånd att utfärda spe- cialistsjuksköterskeexamen och anordnar specialistsjuksköterske- utbildningen kommer förslagen att innebära ett arbete med att anpassa utbildningen efter de nya målen. Det gäller även den verk- samhetsförlagda delen av utbildningen som landstingen medverkar i. Lärosätena kommer också att behöva ansöka om tillstånd hos att få utfärda specialistsjuksköterske- examen. I fråga om avancerad klinisk specialistsjuksköterskeexamen kommer de lärosäten som vill erbjuda utbildning som leder till denna examen att ansöka om tillstånd hos UKÄ för den nya examen. 10.5Konsekvenser för enskilda utbildningsanordnare För de enskilda utbildningsanordnare som har tillstånd att utfärda specialistsjuksköterskeexamen och som anordnar specialistsjukskö- terskeutbildningen kommer förslagen att innebära ett arbete med att anpassa utbildningen efter de nya målen. Det gäller även den verk- samhetsförlagda delen av utbildningen som landstingen medverkar i. De enskilda utbildningsanordnarna kommer även behöva ansöka om tillstånd hos regeringen att få utfärda specialistsjuksköterske- examen enligt de nya bestämmelserna. Detta gäller även förberedel- ser för de enskilda utbildningsanordnare som önskar anordna utbild- ning som leder till avancerad klinisk specialistsjuksköterskeexamen. När det gäller utredningens förslag om ett bedöms att de enskilda utbildningsanordnarna ska vara självklara aktörer som ingår i en förhandling av nytt avtal. Förslaget bedöms bland annat medföra minskad administrativ börda för de enskilda utbildnings- anordnarna i fråga om administration och personalåtgång i planering av VFU. 10.6Konsekvenser för högskolans lärare och studenter Förslaget om att införa förenade anställningar för specialistsjukskö- terskor och avancerade kliniska specialistsjuksköterskor innebär att karriärstrukturen blir mer tydlig och enhetlig vid lärosätena . Förslaget främjar även attraktiviteten för specialistsjuksköterske- yrket samt återväxten av fler doktorander och stärker även i för- längningen lärarförsörjningen inom högskolan för det vårdveten- skapliga området. Ökade forskningsmöjligheter inom anställningen stärker även den vårdvetenskapliga forskningen och kvaliteten i spe- cialistutbildningarna. I fråga om förslaget om en ny utbildning som leder till en avancerad klinisk specialistsjuksköterskeexamen innebär enligt utredningens bedömning att attraktiviteten för sjuksköterskeyrket kommer att öka. En tvåårig utbildning främjar även återväxten av doktorander och unga forskare genom ökad progression och fördjupning avse- ende vetenskap och beprövad erfarenhet. Den nya examen omfattar motsvarande ytterligare studier jämfört med specialistsjuksköterskeutbildningen i dess nuvarande form. Förslaget kan därför medföra ökade studielån för de studenter som väljer att studera till den nya examen i stället för till specialist- sjuksköterskeexamen. En förlängd studietid kan också innebära ett inkomstbortfall för de studenter som annars skulle ha läst utbild- ningen till specialistsjuksköterskeexamen och börjat arbeta. Utbildningens bredd och djup samt vårdens behov av AKS kan ge studenterna incitament att vilja utbilda sig till AKS. Studenterna kan också uppfatta yrkets tydligare uppdrag som en garant för att yrket AKS kan medföra en god arbetsmiljö och en lön som står i proportion till den kompetens som utbildningen ger. Ökat antal fristående kurser i högskolan Förslaget om ökat antal fristående kurser i högskolan bedöms bidra till att både studenter och redan verksamma barnmorskor, specialist- sjuksköterskor, röntgensjuksköterskor och framgent även avancerade kliniska specialistsjuksköterskor, i ökad omfattning ges möjlighet till kontinuerlig fortbildning och vidareutbildning på avancerad nivå. Förslaget bedöms öka kvaliteten i vården genom att fler individer kan ta del av kurser inom olika ämnesområden med relevans för respek- tive specialiseringsområde samt ge en kontinuerlig möjlighet till kompetensutveckling och främja det livslånga lärandet. Förslaget bedöms även öka möjligheterna för arbetsgivare att konti- nuerligt fortbilda sin personal i högskolan både på kort och på lång sikt, vilket ytterst bidrar till en ökad vårdkvalitet samt i förekom- mande fall bedöms minska incitamenten för uppdragsutbildning. 10.7Konsekvenser för andra myndigheter 10.7.1Inspektionen för vård och omsorg () Utredningens förslag i fråga om införandet av ett nytt legitimerat yrke i form av avancerad klinisk specialistsjuksköterska innebär att legitimerade avancerade kliniska specialistsjuksköterskor kommer att stå under samma tillsyn av som övrig hälso- och sjukvårds- personal. AKS bedöms dock utgöra en mindre grupp legitimerade yrkesutövare. Det antal ärenden som förväntas tillkomma för IVO:s del till följd av förslaget är därför av mycket begränsad omfattning. Utredningen gör bedömningen att kostnaderna för att hantera de nya uppgifterna ryms inom ramen för myndighetens förvaltnings- anslag och att förslaget därmed inte medför några ekonomiska kon- sekvenser för statsbudgeten. beslut om legitimation och beslut av () om prövotid och återkallelse av legitimation kan överklagas till allmän förvaltningsdomstol (10 kap. 9 och 13 a §§ patientsäkerhetslagen [2010:659]). Detsamma gäller beslut av att inte godkänna en enskild persons utländ- ska utbildning (11 kap. 2 § förordningen [2016:157] om erkännande av yrkeskvalifikationer). Antalet överklagade ärenden förväntas dock bli begränsat och de eventuella kostnadsökningar som förslagen kan medföra för domstolarna bedöms därför bli så marginella att de ryms inom befintliga anslag. 10.8Konsekvenser i fråga om erkännande av yrkeskvalifikationer enligt yrkeskvalifikationsdirektivet 10.8.1Konsekvenser för personer som vill utöva yrket som specialistsjuksköterska eller avancerad klinisk sjuksköterska Utredningens förslag i fråga om ny examensbeskrivning för specialist- sjuksköterskeutbildningen bedöms inte medföra några konsekvenser för personer från ett annat land som vill få en specialistsjuksköter- skeutbildning erkänd i . ändrades det så kallade yrkeskvalifikationsdirektivet genom ändringsdirektivet 2013/55/EU (se avsnitt 4.3). Medlemsstaterna har i princip rätt att själva bestämma vilka yrken som ska regleras men yrkesregleringen ska vara förenlig med vissa principer som har kommit till uttryck i yrkeskvalifikationsdirektivet. Enligt direktivets artikel 59.5 ska EU:s medlemsstater lämna uppgifter till Europeiska kommissionen när krav införs som begränsar tillträdet till ett yrke eller utövandet av ett yrke. Medlemsstaten ska motivera skälen till kraven och även ange hur kraven uppfyller villkoren i artikel 59 punkten 3. Kraven får inte vara direkt eller indirekt diskriminerande på grund av nationalitet eller bosättningsort, kraven ska vara moti- verade av tvingande hänsyn till allmänintresset samt att de är lämp- liga för att uppnå de eftersträvade målen och inte går utöver vad som krävs för att uppnå målen. Utredningens förslag innebär att den avancerade kliniska spe- cialistsjuksköterskan har ett självständigt patientansvar vars arbete riktas mot allmänheten. Utredningens bedömning är att regleringen av yrket utgör vare sig direkt eller indirekt någon diskriminering på grund av nationalitet eller bosättningsort. Förslagen bedöms där- emot medföra positiva effekter för personer utbildade i annat land, eftersom legitimationen innebär att det finns en statlig garanti, genom prövning om ansökan om legitimation, för att personen har nödvändig kompetens för yrket. Denna statliga prövning av rätt till legitimation kan medföra att fler arbetsgivare anställer avancerade kliniska specialistsjuksköterskor inom hälso- och sjukvården som är utbildade i annat land. Avancerad klinisk specialistsjuksköterskeutbildning ska enligt utredningens förslag utformas som en yrkesexamen på avancerad nivå i högskolan och leda till en avancerad klinisk specialistsjukskö- terskeexamen. Legitimation för avancerade kliniska specialistsjuk- sköterskor föreslås införas för att stärka patienternas tillgång till en god och säker vård. Utredningen bedömer därför att en reglering av yrket avancerad klinisk specialistsjuksköterska är proportionerlig med hänsyn till de intressen som skyddas. En reglering av yrket leder till säkrare vård för patienterna och innebär ett skydd för patienter i de fall där en yrkesutövare visar sig vara olämplig för yrket. 10.9Konsekvenser för kvinnor och män Utredningen bedömer att förslagen i betänkandet bidrar till att utjämna skillnader mellan kvinnor och män. Detta genom att öka attraktiviteten för yrket och leda till att fler kvinnor kommer både vilja och kunna arbeta heltid. Färre sjukskrivningar bedöms även bli en konsekvens till följd av högre välmående på arbetet. Förslaget om att arbetsgivaren bör inrätta anställningar för specialistsjuksköter- skor samt förenade anställningar mellan lärosäten och vårdgivare bidrar även till att tydliggöra strukturer och formaliserade och trans- parenta beslutsprocesser ökar kvinnors möjligheter att konkurrera på lika villkor som män. Det är fler kvinnor än män som läser utbildningen till specialist- sjuksköterskeexamen. Statistik från UKÄ visar att /17 utgjorde kvinnorna av nybörjarna på utbildningen och männen utgjorde . Det förekommer också stora skillna- der mellan olika inriktningar på specialistsjuksköterskeexamen. Den föreslagna förändringen av specialistsjuksköterskeutbildningen och den föreslagna utbildningen till avancerad klinisk sjuksköterskeexa- men bedöms inte påverka andelen kvinnor och män som specia- listutbildar sig. Utredningens förslag om nya utbildningar bedöms även innebära moderniseringar och bland annat behandla aspekter om skillnader i hälsa mellan olika grupper, till exempel mellan kvinnor och män i högre utsträckning . Antalet studenter med utländsk bakgrund är mycket få på specia- listsjuksköterskeutbildningen och lägre än vissa andra hälso- och sjukvårdsutbildningar. Den föreslagna förändringen av specialist- sjuksköterskeexamen bedöms inte påverka andelen studenter med svensk eller utländsk bakgrund som studerar till denna examen. Utredningen bedömer det som sannolikt att andelen studenter med svensk eller utländsk bakgrund i den nya specialistsjuksköterske- utbildningen kommer att motsvara nuvarande utbildning. När det gäller utbildningen till avancerad klinisk specialistsjuksköterske- examen bedömer utredningen att en ökning av utländskt utbildade AKS kan komma att söka arbete i genom att legitimations- skyldigheten ger statlig garanti genom prövning om legitimation för att personen har en nödvändig kompetens för yrket. Både avancerad klinisk specialistsjuksköterskeutbildningen och specialistsjuksköterskeutbildningens innehåll förändras och kom- mer att förbereda studenterna för att möta aspekter som rör skill- nader i hälsa mellan olika grupper och ökad tyngdpunkt inom jämlik hälsa vilket bedöms ge positiva effekter inom vården och samhället i stort. 10.11 Konsekvenser för företag Förslagen bedöms inte leda till några negativa konsekvenser för privata vårdgivare. Utredningens bedömning är att förslagen sam- mantaget kommer att leda till att öka specialistsjuksköterskeyrkets attraktivitet och öka intresset för utbildningen. Det bedöms leda till en ökad tillgång på specialistsjuksköterskor och avancerade kliniska specialistsjuksköterskor vilket underlättar privata vårdgivares möj- lighet att anställa specialistutbildade sjuksköterskor. De lagförslag som riktar sig till hälso- och sjukvårdshuvudmännen kan påverka privata vårdgivare då förslaget omfattar de avtal som sluts mellan huvudman och vårdgivare. 10.11.1 Särskild hänsyn till små företag Förslagen bedöms inte ge några betydande konsekvenser för små företag i betydelsen privata vårdgivare. Hälso- och sjukvårdshuvud- männen ansvarar för att avtal med dessa sluts, utifrån vilken vård som behöver erbjudas. Utredningen bedömer att förslagen samman- taget kommer att öka intresset för sjuksköterskor att genomgå spe- cialistutbildning samt ger incitament till att få tillgång livslångt lärande i högre grad än . Privata vårdgivare bedöms därför få förbättrade förutsättningar att rekrytera specialistutbildade sjuk- sköterskor. Särskilt yttrande av , förbundsombudsman i Utifrån att ha läst utredningens förslag per den 21/8 2018 samt tele- fonsamtal med utredningen lämnar jag följande yttrande om nöd- vändigheten av att behålla både en generell magisterexamen och en yrkesexamen i specialistsjuksköterskeutbildningen. Jag kan inte heller ställa mig bakom utredningens övervägande och förslag om en specialistutbildning för sjuksköterskor med tre fasta inriktningar och en öppen inriktning. En yrkesexamen innehåller ingen progression inom sjuksköter- skors huvudområde omvårdnad/vårdvetenskap. Progression i huvud- området är en förutsättning till förmåga att självständigt bedöma, planera och åtgärda komplexa omvårdnadsbehov. En specialistsjuk- sköterska med en generell examen inom omvårdnad/vårdvetenskap och en yrkesexamen kan ta avancerade kliniska beslut och utveckla omvårdnaden. Flera arbetsgivare har utvecklat kompetensmodeller som tydliggör behovet av både yrkesexamen och generell examen för att utveckla och säkra kvalitet i vården. Detta är något som jag tidigare framfört både muntligt och skriftligt. Lärosätenas ställer särskilda behörighetskrav på generell examen för att ge tillträde till forskarutbildning. Yrkesexamen ger heller inte behörighet till forskarnivå internationellt. En specialistutbildning med två examina är även betydelsefullt ur ett genusperspektiv. Det vore en allvarlig tillbakagång för jämställd- heten om en stor kvinnodominerad utbildning som sjuksköterskornas specialistutbildning skulle bli den enda yrkesutbildning som ges av lärosäten utan rätt att utfärda både en yrkes- och en generell examen. För att yrkesexamen skall bli akademiskt gångbar och ha en pro- gression i huvudområdet måste samma examensmål skrivas in i yrkesexamen som de i den generella magisterexamen. Detta innebär att studierna för en yrkesexamen skall ge fördjupad kunskap för att delta i forsknings- och utvecklingsarbete samt att studenten ska kunna ansvara för sin egen kunskapsutveckling. Inom ramen för spe- cialistsjuksköterskeexamen måste 30 hp finnas inom huvudområdet omvårdnad/vårdvetenskap samt ett examensarbete på 15 hp inom omvårdnad/vårdvetenskap. Examensbeviset måste på engelska ange Degree of . Yrkesexamen ger endast beteckningen Post graduate diploma. Om utredningens uppfattning är att dubbla examina inte hör hemma på lärosätena är det en problematik som inte enbart har med sjuksköterskors specialistutbildning att göra. Dubbla examina gäller för alla högskoleutbildningar som leder till en yrkesexamen. Om dubbla examina ska tas bort krävs en ny utredning av Hög- skoleförordningen och de examensordningar som finns. Till dess att en sådan utredning och eventuell ändring genomförs måste spe- cialistsjuksköterskor fortsätta ha möjligheten att erhålla såväl yrkes- examen och magisterexamen. Utredningen förordar alternativ C med endast tre fastslagna inrikt- ningar och en öppen inriktning. De föreslagna inriktningarna avser enbart högspecialiserad vård och speglar på intet vis behovet av spe- cialistsjuksköterskans kompetens inom all hälso- och sjukvård. Det skapar en stor risk för att utbildningar startas i arbetsgivarens egen regi inom olika specialiteter på lokala och regionala nivåer. Den typen av utbildningar saknar transparens, kvalitetsgranskning från UKÄ och är inte ekonomiskt försvarbart ur ett samhällsperspektiv. Även individens anställningsbarhet och mobilitet mellan olika arbetsplatser minskar. Ytterligare en farhåga är att den öppna inriktningen som finns i alternativ C har för generella examensmål. Det innebär att varje läro- säte själva beslutar om innehållet i inriktningen. Risken är att en distriktssköterska som utbildat sig i inte erhåller likvärdig kun- skap som hen som utbildat sig i . Utredaren anser att betänkandet skall ses som en helhet vilket för- utsätter att ett förändrat ledningssystem för hälso- och sjukvården, nationellt råd för dimensionering samt lagändringsförslag som föreslås sker som utredningens förslag till förändrad specialistutbild- ning för sjuksköterskor. Detta kräver också tillgång till andra myn- digheters uppdrag och ansvarsområde, något som inte tydligt ingår i utredningen direktiv och gör utredarens förslag orealistiskt. Avtal mellan svenska staten och vissa landsting om samarbete om utbildning av läkare, klinisk forskning och utveckling av hälso- och sjukvården. (s.k. ). Avtal om personalmiljarden. Överenskommelse mellan staten och Kommuner och Landsting om personalmiljarder. Ärendenr: 17/05972. Avtal om professionsmiljarden. Överenskommelse mellan staten och Kommuner och Landsting om professionsmiljarden. Ärendenr: 17/05971. Avtal om samverkan mellan lärosäten och huvudmän inom skol- väsendet kring praktiknära forskning för , , och (s.k. ). Arbetsförmedlingen (2017) Var finns jobben? (2011) Patientsäkerhet och kvalitetssäkring i svensk hälso- och sjukvård. , Iustus förlag. Blair, K.A. & Jansen, M.P. (2015) Advanced Practice Nursing, for Professional Role Development. (2017) backar om specialistutbildningarna. 18-01-2018. /webbnyheter/2017/januari/carpelan-backar- om-specialistutbildningarna/ , F. & , . (2015) Fördelning eller förfördelning? Forskningsfinansiering, jämställdhet och genus – en forsknings- översikt. Borland, M. L., , I. & , I. (2002) Options in pre- hospital analgesia. 14(1), 77–84. Brattwall, M., Warrén Stomberg, M. & , JG. (2012) Dagkirurgin i sker strukturerat och med enhetliga rutiner. 109(41), 1824–1827. Carpman, A. (2018) Sjuksköterskor kan ge bättre vård än läkare. 03-05-2018: / artiklar/2018/08/03/sjukskoterskor-kan-ge-battre-vard-an-lakare/ Danish Authorization Act - Consolidated Act no. 877 of 4 2011. Den ljusnande framtid är vård. , C., , B., & Ekebergh, M. (2018) than treatment: the patient's first encounter with prehospital emergency care. International Emergency Nursing. 16(3), 185–192. (2018) Sammanställning av professorsnätverket i om- vårdnad/vårdvetenskap. , I. Linblad, M. , U & Gillsjö, C. (2018) Holistic health care: Patients experiences of health care provided by an Advanced Practice Nurse. Int J Nurs Pract. 2018;24:e12603. och rådets direktiv /36/EG och 2011/55/EG av om erkännande av yrkeskvalifikationer och Europarlamentets och rådets direktiv /55/EU av den om ändring av direktiv /36/EG om erkän- nande av yrkeskvalifikationer och förordning (EU) nr 1024/2012 om administrativt samarbete genom informationssystemet för den inre marknaden (IMI-förordningen), (det moderniserade yrkeskvalifikationsdirektivet). och rådets direktiv (2013/55/EU) av om ändring av direktiv /36/EG om erkännande av yrkeskvalifikationer och förordning (EU) nr 1024/2012 om administrativt samarbete genom informa- tionssystemet för den inre marknaden (IMI-förordningen). (2014) Seniorguiden. Lagen om yrkesutbildade personer inom hälso- och sjukvården. (559/1994). Förslag till – och rådets direktiv om proportionalitetsprövning före antagandet av ny reglering av yrken, COM (2016) 822 final. , O. (2005) Förebyggande och behandling av anestesirelaterade komplikationer. In: Hovind I-L(red.). & , L.B. (2013) The evolution of mid- wifery education at the ’s level: A study of Swedish midwifery education programmes after the implementation of the process. Nurse Education Today. 33(8), 866–872. Horrock, S., , E. & , C. (2002) Systematic review of whether nurse practioners working in primary care can provide equivalent care to doctors. 324 (7341), 819–823. föreskrifter och allmänna råd om ordination och hantering av läkemedel i hälso- och sjukvården. (1996) Vårdutbildningar i högskolan – en utvär- dering. Rapport 1996:7 R. (1997) Högskoleutbildningar inom vård och omsorg –En utredning. Rapport 1997:2 R. (2010) Sjuksköterskans specialistutbildning – vilket slags examen? Rapport 2010:5 R. (2015) Korta analyser. (2014) Ingen överklagar förlossningsmålet. International Health Policy Survey (IHP-undersökningen från bland annat 2017). (2013) Kirurgin måste vara lyhörd och drivande- och sikta . Mimimalinvasiv teknik en del av kirurgins radikala förändring. 110, 734–735. Jangland, E. m.fl. (2014) The development of a Swedish Nurse Practitioner Program – request from clinicians and a process supported by US experience. 2014, Vol. 4, No. (2014) Specialistsjuksköterskeutbildningen, utredning av kvalitet och framtida möjligheter. Dnr 1-557/2014. skrivelse (1991). Dnr Lf 666/90. förslag till beslut. Motion 2015:2 av m.fl. (V) om införande av akademisk specialisttjänst- för sjuksköterskor. Leksell, J. & Lepp, M. (2013) Sjuksköterskans kärnkompetenser. , V. & , A. (2005) Caring for older people in prehospital emergency care: can nurses make a difference? 14(9), 1141–1150. (2011) Influence of gender and anesthesia type on day surgery anxiety. Journal of advanced nursing. 68(5), 1014–1025. Moonesinghe, SR., Mythen, MG. & Grocott, MPW. (2011) High- risk surgery: epidemiology and outcomes. Anesthesia & Analgesia. 112, 891–901. Mundinger m.fl. (2000) Primary care outcomes in patients treated by nurse practitioners or physicians. 283 (1), 59–68. Mål nr 167/85. Mål nr B 10810-11. (2012) Luft under vingarna – sjuksköterskans upp- levelser av att handleda sjuksköterskestudenter i klinisk utbildning. Nilheim, L. & , M. (2013) Ansvaret när patienter skadas i: , (red. ), Patientsäkerhet [Teori och praktik], 1 uppl. NJA 1943 s. 522. NJA 2006 s. 228. Lov om godkjenning av yrkeskvalifikasjoner (yrkes- kvalifikasjonsloven). (2016) Nurses in Advanced primary care – policy levers for implementation.