sou · H6B38 · 2018-02-20 00:00:00 — telefonundersökning med Arbetsförmedlingen och 20 kommuner. I uppföljningen framträder ett fortsatta behov, och i flera fall större behov, av stöd. Delegationen lämnar därmed följande förslag: 19.Duas uppdrag att främja samverkan bör förlängas , fr.o.m. . Beslut om en sådan förlängning bör fattas av regeringen möjligt för att skapa tydlighet och stabilitet i det pågående arbetet. Redovisning av Duas verksamhet I detta kapitel redovisas delegationens uppdrag, dess sammansättning och betänkandets disposition. Delegationen för unga och nyanlända till arbete (Dua) ska främja samverkan mellan kommuner och främja utveckling av nya samverkansformer. Syftet är att bidra till minskad ungdomsarbetslöshet och effektivisering av nyanländas etablering i arbetslivet. Inom ramen för sitt övergripande uppdrag ska Dua bl.a. främja att lokala överenskommelser om samverkan mellan kommuner och Arbetsförmedlingen ingås och genomförs. Dua ska också fördela statsbidrag till kommuner kopplat till de lokala överenskommelserna. I Duas uppdrag ingår att föra dialog med, och främja dialog mellan: enskilda kommuner, Kommuner och Landsting (SKL), arbetsmarknadens parter på det kommunala och landstingskommunala området, övriga centrala parter på arbetsmarknaden, myndigheter, regionala aktörer samt andra om hur arbetsmarknadspolitiska insatser för unga och nyanlända kan utvecklas och effektiviseras på lokal nivå. Dua ska även samla och sprida kunskap om, och goda exempel på, samverkan, samt identifiera hinder, problem och brister i samverkan mellan stat och kommun vid genomförandet av arbetsmarknadspolitiken. I arbetet ska Dua särskilt uppmärksamma vikten av jämställdhet i arbetslivet och beakta möjligheterna att motverka könsuppdelning på arbetsmarknaden. Duas arbete ska bedrivas i nära dialog med Arbetsförmedlingen. Avsikten är att nya arbetsformer för samverkan som utvecklas till följd av delegationens arbete ska kunna integreras i Arbetsförmedlingens ordinarie verksamhet. Duas arbete ska också planeras och utföras i nära samarbete med Samordnaren för unga som varken arbetar eller studerar (U 2015:06). Delegationen ska i arbetet också särskilt samråda med Svenska . Duas uppdrag regleras i tre direktiv som beslutats av regeringen: dir. 2014:157 (bilaga 1), 2015:68 (bilaga 2) resp. 2017:20 (bilaga 3). Det senare avser uppdraget att främja samverkan mellan aktörer som har betydelse för nyanländas etablering i arbetslivet. Duas arbete med detta uppdrag beskrivs närmare i kapitel 2 till 4. Duas uppdrag att besluta om statsbidrag regleras närmare i förordningen (SFS 2015:502) om viss samverkan om unga och nyanlända (bilaga 4). Ordförande i delegationen är . Övriga ledamöter i delegationen är vid tillfället för detta betänkandes överlämnande: –, avdelningschef, kommuner och landsting (SKL) –, direktör för mot segregation och nationell samordnare för unga som varken arbetar eller studerar –, försäkringsdirektör, –, ställföreträdande myndighetschef, rådet –, generaldirektör, –, förbundsombudsman, –, generaldirektör, för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) –, f.d. ordförande för för ungdomsorganisationer (LSU) –, generaldirektör, . –, biträdande sekreterare –Decran Sahakyan, assistent –, biträdande sekreterare –, koordinator. I kansliets arbete har också delegationens ordförande deltagit. Delegationen har beslutat om en rollfördelning mellan delegation, ordförande och kansli, i huvudsak enligt följande: delegationen ska godkänna den övergripande inriktningen på verksamheten och fatta beslut av strategisk karaktär. Det kan t.ex. gälla principer och övergripande inriktning för utlysningar av statsbidrag, riktlinjer för granskning av inkommande överenskommelser samt utformningen av de redovisningar som i enlighet med delegationens direktiv ska lämnas till regeringen. Delegationen ska regelbundet informeras av ordföranden och kansliet om den löpande verksamheten, och ges tillfälle att lämna synpunkter och förslag. Beslut om statsbidrag fattas av ett särskilt inrättat bidragsutskott. I utskottet ingår delegationens ordförande samt ledamöterna från Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) och Svenska . Kanslichefen ansvarar i samråd med ordföranden för delegationens löpande verksamhet. Kansliet ska följa upp delegationens beslut och se till att de genomförs. Kansliet ska vidare förbereda delegationens sammanträden genom att kalla till dem, utarbeta dagordning och möteshandlingar samt upprätta sammanträdesprotokoll. Sedan delegationen lämnade sitt delbetänkande SOU 2017:19 Uppdrag: Samverkan – Steg på vägen mot fördjupad lokal samverkan för unga arbetslösa (nedan kallad Uppdrag: Samverkan 2017) till regeringen , har delegationen sammanträtt vid sex tillfällen. Delegationens statsbidragsutskott har sammanträtt samt fattat ett stort antal beslut per capsulam. I enlighet med direktiven har en referensgrupp med företrädare för politiska partier etablerats. Gruppen består av politiska företrädare på både nationell och nivå: –(V), regionråd, –(C), riksdagsledamot –(L), fr.o.m. 2017-09-07, gruppledare kommun –(KD), kommunalråd, kommun –(M), kommunalråd, –Serkan Köse (S), riksdagsledamot –(L), , kommunalråd stad –(MP), riksdagsledamot Den politiska referensgruppen har sedan delegationen lämnade sin senaste redovisning till regeringen, , sammanträtt . Betänkandet består av två delar. Del I utgör en redovisning av Duas verksamhet 2017. I del II redogörs för delegationens bedömningar och förslag. Sist i detta betänkande finns delegationens tre direktiv och förordningen om viss samverkan om unga och nyanlända som bilagor. Som bilaga finns även en förteckning över de kommuner som har överenskommelse om samverkan samt erhållit statsbidrag . Därtill finns en särtryckt bilaga, en forskningsrapport som, på uppdrag av Dua och Arbetsförmedlingen, utarbetats av () vid . Betänkandets första del omfattar kapitel 1 t.o.m. 4. I kapitel 1 redovisas delegationens uppdrag, dess sammansättning och betänkandets disposition. I kapitel 2 redogörs i korthet för Duas samlade verksamhet , både vad avser stöd till och uppföljning av samverkan om unga och stöd till utveckling av och uppföljning av fördjupad samverkan om nyanlända. I kapitel 3 beskrivs närmare Duas arbete med det utökade uppdraget att främja samverkan rörande nyanländas etablering i arbetslivet, samt statusläget i denna samverkan. I kapitlet ges också en lägesbild av hur den lokala samverkan om nyanlända, som en följd av Duas uppdrag, utvecklats. I kapitel 4 redovisas nuläge i och resultat av samverkan om ungas etablering i arbetslivet ur flera perspektiv. Här redovisas även hur av Dua beviljade statsbidrag har använts. Kapitlet avslutas med en sammanfattande bedömning av statusläget i och utvecklingen av samverkan om unga. Den andra delen av betänkandet, kapitel 5–10, innehåller delegationens utgångspunkter, bedömningar och förslag. I kapitel 5 redovisas slutsatser avseende utmaningarna för ungas och nyanländas etablering i arbetslivet på en övergripande nivå. Här redovisas även kortfattat de förslag och bedömningar som delegationen lämnat i Uppdrag: Samverkan 2017 samt den utveckling som skett på dessa områden som gått. Slutligen redogör delegationen för de utgångspunkter som ligger till grund för arbetet med detta betänkande. I kapitel 6 behandlas behovet av tydlig koppling mellan skola och arbetsliv. Här behandlas kommunernas aktivitetsansvar för unga upp till som varken arbetar eller studerar och behovet av fortsatt stöd för dessa när de fyllt . I kapitlet redovisas även problem och utmaningar kopplade till att motivera unga att slutföra sina studier, möjligheterna för unga som inte har en slutförd gymnasieutbildning att påbörja studier på gymnasienivå inom vuxenutbildningen och att ge unga stöd anpassat till deras individuella förutsättningar. Kapitel 7 behandlar vikten av utbildning för individers etablering på arbetsmarknaden, den kommunala vuxenutbildningens roll i arbetsmarknadspolitiken samt förhållandet mellan den kommunala vuxenutbildningen och arbetsmarknadsutbildningen. I kapitlet redovisas även problem och utmaningar kopplade till individens möjligheter att erhålla utbildning som bäst bidrar till en fast förankring på arbetsmarknaden samt till upphandlingsregelverket och utformningen av upphandlingar. Kapitel 8 belyser kommunernas och Arbetsförmedlingens insatser i den fördjupade samverkan om nyanlända, utbildningens och arbetsgivarnas roll för nyanländas etablering på arbetsmarknaden samt utmaningar kopplade till unga nyanländas möjligheter att fullfölja gymnasieskolan respektive kortutbildade nyanlända kvinnors etablering på arbetsmarknaden. I kapitel 9 redogörs för det utvecklingsarbete som bedrivits avseende ett nationellt systemverktyg för uppföljning av unga och behovet av fortsatt utveckling av detta. I kapitlet förs även fram behovet av ett gemensamt ärendehanteringssystem. I det sista kapitlet, kapitel 10, behandlas syftet med inrättandet av Dua och Duas roll som stödfunktion, men också Arbetsförmedlingens och kommunernas roll som samverkande parter . I kapitlet behandlas behovet av fortsatt stöd i samverkan och förslag med motivering till förlängning av Duas uppdrag. Här redovisas bl.a. olika faktorer som påverkar behovet av stöd. 2 Duas verksamhet 2017 I detta kapitel redogörs i korthet för Duas samlade verksamhet . Det handlar både om stöd till och uppföljning av samverkan om unga och om stöd till och utveckling av fördjupad samverkan om nyanlända. 2.1Stöd till och dialog med kommuner och Arbetsförmedlingen Dua etablerade tidigt en arbetsgrupp med företrädare för Arbetsförmedlingen, SKL och fyra kommuner som medverkade till framtagandet av en modell för fördjupad samverkan om nyanlända i linje med Duas direktiv. Modellen – som beskrivs närmare i avsnitt 3.2 – innebär bl.a. att de samverkande parterna ska arbeta fram minst tre lokala jobbspår, varav ett för kortutbildade. genomförde Dua tillsammans med Arbetsförmedlingen 25 dialogkonferenser i alla Arbetsförmedlingens marknadsområden med företrädare för kommuner och företrädare för Arbetsförmedlingen på lokal och regional nivå. Dessa dialogmöten beskrivs mer utförligt i avsnitt 3.3. Dua har också bjudits in att delta i lokala konferenser och möten med Arbetsförmedlingens kundtjänst och företagsrådgivare. Dua eftersträvar transparens och tillgänglighet i all kommunikation. Utöver de personliga kontakter som Duas koordinatorer har via telefon, mail och besök sker kommunikationen via myndighetsbrevlådan , via hemsidan , nyhetsbrev, Facebook, webbinarier, workshops och lokala möten. 2.2Dialog med andra aktörer I delegationens uppdrag ingår att föra dialog även med Kommuner och Landsting (SKL), arbetsmarknadens parter, myndigheter, regionala aktörer och andra. har möten hållits med en stor mängd aktörer. Bilaterala möten har hållits med flera av de organisationer som har företrädare i delegationen: SKL, , Svenska och . Bland arbetsmarknadens parter har Dua även träffat LO, Företagarna, , , , studentråd och . Dua har vidare haft möten med företrädare för olika utbildningsanordnare, bemanningsföretag, privata utbildningsleverantörer och styrelsen för Vuxenutbildning i samverkan (VIS). Dua har träffat företrädare för flera större företag. Vidare har dialog förts med länsstyrelsernas regionråd och med länsstyrelses projekt rörande civilsamhället och individer i etableringen. Dua har löpande samrått med Samordnaren för unga som varken arbetar eller studerar1. Dua har också samrått med andra kommittéer som Arbetsmarknadsutredningen2, Valideringsdelegationen3, Delegationen för arbetsplatslärande vid yrkesintroduktionsanställningar (YA)4, Delegationen för migrationsstudier5, Komvuxutredningen6, Flexjobbsutredningen7 m.fl. När det gäller det civila samhällets olika aktörer har Dua sammanträffat med bl.a. projekt för lärande, Axfoundations verksamhet Yrkesdörren, Ingenjörs- och vetenskapsakademins Jobbsprånget, Pact4Youth, och Reach for change. Dua har tagit emot en handfull utländska studiebesök. Från besöktes Dua av motsvarigheten till , Arbetsförmedlingen och ett antal ideella organisationer som är leverantörer av insatser till de först nämnda. Från , , besöktes Dua av ett forskningsprojekt som involverar , , och . Syftet med projektet är att utröna hur insatser mot ungdomsarbetslöshet utvecklas i länderna. Från kom den biträdande direktören och en associerad forskare från som genomför ett ”Project on Prosperity and Development” om hur arbetar med migration och nyanländas etablering. Dua förfogar över medel för statsbidrag till kommuner i syfte att främja och utveckla samverkan om unga och nyanlända: och . I förordningen (2015:502) om viss samverkan om unga och nyanlända regleras hur pengarna får användas (se bilaga 4). Redovisningen av delegationens hantering av medel för statsbidrag avser perioden –. har Dua beviljat medel inom fem olika utlysningar, totalt . Delegationen har alltså redan fördelat en stor del av de medel som man har till förfogande . Utlysningar och beslut beskrivs närmare nedan, i tabell 2.1 och i löptext. I bilaga 5 redovisas samtliga kommuner som beviljats statsbidrag inom ramen för de olika utlysningarna. har av delegationen tidigare beviljade statsbidrag redovisats av mottagande kommuner. I kapitel 4, som behandlar resultaten av och statusen i den lokala samverkan, återfinns en kortfattad sammanställning av dessa redovisningar. Statsbidrag för erfarenhetsutbyte och lärande (2016:03) utlyste delegationen medel för erfarenhetsutbyte och lärande avseende samverkan. Utlysningen syftade till att främja dialog mellan olika aktörer samt spridning av kunskap och goda exempel mellan olika kommuner avseende samverkan med Arbetsförmedlingen. Kunskapsutbyte om vad som fungerar i praktiken genom nätverk och studiebesök är viktigt för att upprätthålla engagemanget för, och vidareutvecklingen av, samverkan. Statsbidrag kunde sökas för att anordna t.ex. konferenser, workshops eller studiebesök inom , och avsåg kostnader för resor, lokaler, föreläsare et cetera. Alla kommuner som har en överenskommelse med Arbetsförmedlingen rörande samverkan om unga gavs möjlighet att –2017 ansöka om maximalt . En kommun kunde ansöka om hela beloppet i en ansökan eller dela upp det på flera ansökningar. har 51 ansökningar om statsbidrag för erfarenhetsutbyte och lärande inkommit från 47 kommuner. Av ansökningarna har 40 beviljats, varav sju beviljats delvis (se bilaga 5). Åtta ansökningar har avslagits och tre ansökningar har varit ofullständiga och därmed inte kunnat behandlas. har delegationen beviljat inom ramen för utlysningen och totalt under hela utlysningsperioden, 2016–2017. Statsbidrag för fördjupad samverkan om nyanlända (2017:1) utlyste Dua medel för fördjupad samverkan om nyanländas etablering i arbetslivet. Statsbidragets syfte är att täcka utgifter kopplade till utarbetandet av en överenskommelse om fördjupad samverkan med lokala jobbspår enligt av Dua presenterad modell, se vidare avsnitt 3.2. Det belopp som en kommun maximalt kunde beviljas var beroende av antalet mottagna nyanlända i åldrarna 18–och enligt statistik. En kommun som beviljats medel ska redovisa en överenskommelse med Arbetsförmedlingen om fördjupad samverkan, inklusive den modell som de samverkande parterna avser att arbeta utifrån. Totalt har beviljats till 243 ansökande kommuner.8 Statsbidrag avseende anslutning till systemverktyg för uppföljning (2017:2, 2017:2B) utlyste delegationen medel för kommuner som avsåg att ansluta sig till det nyutvecklade systemverktyget för uppföljning av unga, se vidare avsnitt 9.1. Syftet med utlysningen var att stimulera så många kommuner som möjligt att ansluta sig till systemet, för att därigenom möjliggöra aggregerade analyser till nytta för användarna. Totalt beviljades 201 ansökningar omfattande (se bilaga 5). En kommun som medverkat i den tekniska utvecklingen av systemverktyget och därmed fått högre kostnader har via statsbidrag fått dessa kostnader täckta genom en särskild utlysning (2017:2B). 8 Förteckning över kommuner som beviljats statsbidrag finns i bilaga 5. Statsbidrag för att utveckla samarbetet med företag (2017:3) utlyste delegationen medel för åtgärder i syfte att fördjupa och bredda samarbetet med företag för att påskynda nyanländas etablering i arbetslivet. Medel kunde sökas för t.ex. •att fördjupa och bredda kommunens och Arbetsförmedlingens samarbete med företag i behov av arbetskraft genom insatser för att underlätta för företagen att medverka i lokala jobbspår, •att som ett led i arbetet med att utforma lokala jobbspår etablera träffpunkter och organisera återkommande aktiviteter för arbetsgivare och arbetssökande tillsammans med Arbetsförmedlingen och kommuner, •att fördjupa och bredda samarbeten med företag i lokala jobbspår för att underlätta nyanlända kvinnors etablering i arbetslivet. Totalt inkom 128 ansökningar från 177 kommuner, omfattande . Ansökningarna gällde främst medel för anställning av en koordinerande person som skulle fungera som en länk mellan individer, det lokala näringslivet och relevanta enheter hos kommunen. Andra vanligt förekommande ändamål avsåg medel för att skapa kontaktytor mellan företag och arbetssökande, bl.a. genom mässor, frukostar och s.k. speed dating. Delegationen beviljade totalt 69 ansökningar omfattande (se bilaga 5). Beviljade medel ska förbrukas och en redovisning av hur förbrukade medel använts ska lämnas . En delrapport som beskriver den verksamhet som bedrivs och resultaten så långt ska lämnas till Dua . Dua har fortsatt utveckla de kommunikationskanaler som etablerats. De två större kommunikationsinsatserna har varit Duas närvaro i samt Dua-dagen 2017. Mycket tid har också gått till att bredda kommunikationen till att även omfatta samverkan om nyanländas etablering. arrangerade Dua aktiviteter i samband med Almedalsveckan. genomfördes totalt 13 programpunkter. lyftes frågor kring nyanländas etablering och två lyftes ungas etablering på arbetsmarknaden. Dessa teman belystes såväl genom seminarier med lokala och nationella aktörer, som genom utfrågningar av inflytelserika aktörer, där ibland statsrådet . Flera av aktiviteterna genomfördes i samarbete med andra arrangörer, exempelvis Samordnaren för unga som varken arbetar eller studerar, Arbetsförmedlingen, MUCF, och Företagarna. Samtliga aktiviteter filmades och gjordes tillgängliga för allmänheten på . arrangerar Dua en större konferens, kallad Duadagen. Dua-dagen 2017 arrangerades i . Cirka 500 personer deltog, de flesta från kommuner och Arbetsförmedlingen, men också företrädare för bl.a. privata företag och civilsamhällets organisationer. Konferensen tog avstamp i slutsatserna från Duas lärprojekt med företag och kommuner, se avsnitt 4.6.2. medverkade ett 60-tal representanter för bl.a. kommuner, företag, arbetsgivar- och arbetstagarorganisationer och Arbetsförmedlingen. Fokus låg på praktiska exempel och kunskapsutbyte. Medverkade gjorde också statsråden och samt Arbetsförmedlingens generaldirektör . Konferensen streamades och filmades och finns tillgänglig på . Filmerna har i efterhand visats fler än 900 gånger. Dua har på förfrågan medverkat vid flera konferenser i andra arrangörers regi. Av sådana evenemang kan nämnas och näringslivsdagarna, för projektet för lärande, , , arrangerad av Högskolan i , International Conference on Immigration and Labour Market Integration, arrangerad av arbete och sysselsättning vid . Vidare har Dua medverkat i Integrationsforum arrangerat av i och Skolledarforum, arrangerat av Vuxenutbildning i samverkan (VIS). Webbplatsen är navet för Duas kommunikation. På hemsidan finns stödmaterial och lokala exempel för anställda på kommuner och Arbetsförmedlingen som vill utveckla den lokala samverkan. De överenskommelser som inkommer till Dua tillgängliggörs via hemsidan. Via hemsidan hanteras också de bidrag som delegationen förmedlar. återlanserades hemsidan med ny design, struktur och nytt innehåll för att bättre återspegla hela Duas uppdrag, inte minst det breddade uppdraget att även främja samverkan kring nyanländas etablering. har ett arbete bedrivits för att förenkla ansökningsprocessen genom möjlighet till digital signering i form av BankID. Sidor som handlar om att utveckla en överenskommelse avseende fördjupad samverkan om nyanlända, samt information om Duadagen har haft flest besökare . ”Din kommun” som listar de till Dua inkomna överenskommelserna samt innehåll som beskriver lokala exempel är välbesökta. Statistiken exkluderar besök från och övriga delar av . Duas nyhetsbrev når cirka 3 500 prenumeranter varav merparten arbetar inom en kommun. av prenumeranterna arbetar på Arbetsförmedlingen. har 13 nyhetsbrev skickats ut. Dua i sociala medier tog Dua initiativ till en Facebookgrupp kallad ”Dua – Unga och nyanlända till arbete”. Gruppen har drygt 780 medlemmar. I första hand används den för att utbyta erfarenheter mellan kommuner, men även för att sprida information om Duas arbete. På Twitter har Dua cirka 670 följare. har sju webbinarier genomförts som stöd för dem som i kommuner och inom Arbetsförmedlingen arbetar med att ta fram lokala överenskommelser. Det har handlat både om förinspelade webbinarier och om direktsända sådana, där svarat på frågor från deltagarna. Webbinarier har också genomförts om de olika utlysningarna av statsbidrag, om statistikverktyg för uppföljning och om regelverket för studiestöd. Dua har även genomfört ett antal webbinarier i samarbete med SKL och Arbetsförmedlingen, bl.a. åtta webbinarier riktade till Arbetsförmedlingens företagsrådgivare. Lärprojekt med företag och kommuner Dua och Arbetsförmedlingen har tillsammans med () vid bedrivit ett lärprojekt –2017. Syftet med projektet har varit att samla in och systematisera kunskap från befintlig verksamhet för att kunna identifiera vad som fungerar i samverkan. I samband med detta identifieras också vilka hinder som överkommits och hur detta skett. är uppdelat i två delprojekt: ett för kommuner och ett för företag. Fokus i kommunprojektet var kommuners sam- verkan med Arbetsförmedlingen. I företagsprojektet låg fokus på företagens arbete med sin kompetensförsörjning. Inom ramen för projektet har 20 workshops arrangerats, 15 med kommuner och Arbetsförmedlingen och 5 med företag och Arbetsförmedlingen. Slutrapporten från projektet utgör en av bilagorna till detta betänkande. De viktigaste slutsatserna av projektet redovisas i avsnitt 4.6.2. Resultatet från projektet var också en viktig del i programmet för Dua-dagen 2017. Dua har genomfört en enkätundersökning riktad till samtliga kommuner. Syftet med undersökningen var att följa upp samverkan om unga och undersöka förutsättningarna för fördjupad samverkan om nyanlända och behovet av stöd i samverkan på kort och lite . Av kommunerna svarade 239 stycken på enkäten, vilket innebär en svarsfrekvens på . Svaren från enkäten redovisas i avsnitt 3.4 och avsnitt 4.3. För att fördjupa kunskapen om vilket behov av stöd som finns för att samverkan fortsatt ska utvecklas, har Dua även låtit genomföra en telefonundersökning. I undersökningen har intervjuer genomförts i 20 slumpvis utvalda kommuner, både med företrädare för kommunen och för berörda arbetsförmedlingskontor. Undersökningens slutsatser redovisas i avsnitt 4.5 och avsnitt 10.4. 3Samverkan om nyanländas etablering i arbetslivet – uppdrag och nuläge Regeringen beslutade om tilläggsdirektiv till Dua. I direktivet utvidgades Duas uppdrag till att också gälla samverkan mellan olika aktörer som har betydelse för nyanländas, företrädesvis nyanlända ungdomars, möjligheter att etablera sig i arbetslivet. I detta kapitel beskrivs närmare hur delegationen tolkat och tagit sig an det nya uppdraget. Det ges också en lägesbild av hur den fördjupade samverkan om nyanlända utvecklats. Av Duas tilläggsdirektiv1 framgår att delegationen ska: