sou · H6B378 · 2018-10-31 00:00:00 — Genom att attrahera duktiga studenter, dokto- , lärare, forskare och andra anställda till svenska universitet och högskolor kan kvaliteten på utbildningen och forskningen stärkas och det arbete som görs för hållbar utveckling bedrivas än bättre. På motsvarande sätt är förmåga att attrahera utländska inve- steringar i forskning och innovationssamarbeten beroende av att här finns hög kompetens och förmåga att samarbeta internationellt. I delbetänkandet Bättre kommunikation för fler investeringar lyfter Utredningen för ett effektivt offentligt främjande av utländska investeringar också fram betydelsen av utländska investeringar i forsk- nings- och innovationssamarbeten. Detta anses viktigt för att ska kunna behålla sin attraktivitetposition som en ledande kunskaps- nation med ett av världens främsta innovationssystem (SOU 2018:56, s. 20). Ur ett diplomatiskt perspektiv bidrar marknadsföringen av liksom närvaron av internationella studenter och forskare i till att sprida kunskap om , våra demokratiska värder- ingar och vår samhällsmodell. är ett litet nordligt land, med ett språk som få personer utanför behärskar och med internationellt sett relativt okända universitet och högskolor. Det är förutsättningar som kan minska attraktivitet som destination för studenter och forskare. Därför blir det än viktigare att de premisser som går att påverka är så bra som möjligt. behöver helt enkelt vara mer synligt och dessutom erbjuda bättre villkor än andra, mer kända studieländer. Utredningen lämnar i detta betänkande ett relativt stort antal förslag för att öka attraktionskraft som kunskapsnation. De flesta av förslagen kan hanteras tillsammans som en helhet eller sepa- rat. Utredningens förslag om en plattform för internationalisering måste dock ses som en nyckel för att många av de övriga förslagen ska kunna genomföras framgångsrikt. Vissa av förslagen kan dess- utom ha mer långtgående effekter. Utredningen bedömer att för- slagen om utvecklad utlandsnärvaro och ökad marknadsföring till- sammans med mer heltäckande stipendier hör till dessa. För att möta utmaningarna föreslog utredningen i sitt delbetänkande En strategisk agenda för internationalisering (SOU 2018:3) en natio- nell strategi för internationalisering av universitet och högskolor. Förslaget till strategi omfattar åtta mål: 1.Internationalisering präglar styrningen av och vid universitet och högskolor. 2.Sverige har hög attraktionskraft som studie- och kunskapsnation. 3.Alla studenter som tar examen från högskolan har utvecklat sin internationella förståelse eller interkulturella kompetens. 4.De anställda vid universitet och högskolor, inklusive doktoran- derna, har god internationell erfarenhet och starka internationella kontaktnät. 5.Villkoren för universiteten och högskolorna att öka strategiskt internationellt samarbete och samverkan är goda. 6.Universitetens och högskolornas möjligheter att bidra till global utveckling och till att lösa globala samhällsutmaningar är goda. 7.Myndighetsstödet för internationalisering av universitet och hög- skolor är anpassat efter lärosätenas behov. 8.System för uppföljning och utvärdering av internationalisering är väletablerade. Utredningen har både lämnat förslag till regeringen och rekommen- dationer till lärosätena i anslutning till målen i delbetänkandet. I detta betänkande berör utredningen mål 2 om attraktionskraft och mål 7 om myndighetsstödet för internationalisering, men också mål 5 om goda villkor för lärosätena att öka strategiskt internationellt samarbete och samverkan. sker en återkoppling till lagför- slaget som betonar kvalitet och hållbar utveckling. Internationaliseringsstrategin har följande vision: ska vara en av de mest attraktiva, internationella kunskapsnatio- nerna med världsledande kvalitet på utbildningen och forskningen. Internationell förståelse och interkulturell kompetens ska utgöra en självklar och integrerad del inom utbildning och forskning. Lärosätenas internationaliseringsarbete förutsätter konstruktiv sam- verkan mellan myndigheter i syfte att lösa nationella och globala ut- maningar. Det första betänkandet har remissbehandlats. Det är upp till reger- ingen att avgöra hur olika synpunkter ska vägas mot utredningens förslag. Utredningen har i sitt första betänkande beskrivit utvecklingen såväl i som i omvärlden. Den svenska situationen är både uppmuntrande och utmanande, och beskrivningen utgör en god bak- grund även till de förslag utredningen lämnar i slutbetänkandet. Texten återges därför i sin helhet i det följande. Svensk högre utbildning och forskning finns i en värld där antalet studenter, forskare och lärosäten ökar; därmed ökar både kon- kurrensen och samarbetsmöjligheterna för svenska universitet och högskolor. På flera plan positionerar sig svensk högre utbild- ning och forskning väl i jämförelse med andra länder. är i internationell jämförelse en av världens starkaste kunskapsnatio- ner. Svensk högre utbildning och forskning håller hög kvalitet och högskolesystemet tillhör de främsta i världen (et. al., 2017). har en lyskraft som forsknings- och inno- vationsland, inte minst i kraft av den internationellt sett starka samverkan mellan lärosäten och det omgivande samhället, men också som en följd av . Andelen internationella sam- publiceringar är hög. Högskoleutbildningen i blir allt mer internationell till sin karaktär, med vissa undantag. Inom delar av lärosätena är andelen utländska studenter, doktorander och forskare hög. Även inom administrationen ökar det internationella samarbetet. Utbild- ningen karakteriseras av ett ickehierarkiskt förhållningssätt med stort fokus på egen kreativitet och samarbetsförmåga som bevis- ligen lett till en mängd innovationer och start-ups bland studen- ter och anställda. Svenska lärosäten och svensk utbildnings- och forsknings- politik har ett tydligt inslag av solidaritet med andra länder. har tagit ställning mot politiskt förtryck, värnat om mänskliga rättigheter och tagit emot människor på flykt från diktaturer och krigsdrabbade länder vilket har bidragit till en positiv bild av . Svensk högre utbildning och forskning drar också nytta av den positiva bild som finns av väl- färdssamhälle och rena natur. Konkurrensen om forskare, studenter, experter och ekonomiska resurser är hård. Lärosäten och länder både konkurrerar med var- andra och är samarbetspartners. Det gör situationen komplex. Andra länder såsom , , , och gör betydande ansträngningar för att attra- hera studenter och forskare, och är dessutom betydligt mer framgångsrika i detta än . Några av dessa länder drivs del- vis av ekonomiska motiv när det gäller attraktionen av studenter, men när det gäller att attrahera forskare är målet i stället att sti- mulera egna forskningsmiljöer, innovationer och kvaliteten i lärosätenas verksamhet. Bilden av att universitet huvudsakligen verkar nationellt utma- nas allt mer. Flera länder, däribland , och , har tagit tydliga steg mot en ökad internationell närvaro genom utlandsetableringar eller utbildningsexport. Inför denna utveckling är den svenska positionen återhållsam. Även i relation till möjligheterna att inom EU driva internationalisering inom högre utbildning och forskning intar en försiktig roll. I stora delar av världen finns en strävan att utveckla kunskaps- baserade ekonomier, vilket förutsätter utbyggnad av högre utbild- ning och forskning. En växande medelklass i världen vill ge sina barn utbildningar och det finns statliga satsningar för att utbilda ett stort antal studenter i andra länder. Kartan över viktiga forsk- ningsnationer håller på att stöpas om med allt större tonvikt på i första hand , men också , och (STINT, 2017). För svenska lärosäten ställer detta krav på en bredare utblick vid utvecklandet av akademiska samarbeten. Den ökade isolationismen i och tenderar att få konsekvenser för dessa länders attraktionskraft – de attra- herar nu tillsammans av samtliga mobila studen- ter i världen (, 2015). Bland de mobila studenterna pågår en viss omorientering. Bland annat rekryterar många ut- ländska studenter från . Vilken inverkan den ökade isola- tionismen i och kan få för högre utbildning och forskning återstår att se. Svenska forskare har ett omfattande samarbete med forskare från och , men det finns en öppenhet för ökat samarbete med andra länder. För- ändringarna utgör såväl en möjlighet till nya samarbetspartners för svenska forskare och lärosäten, men också nya kon- kurrenter. Olika utländska regeringars strävan efter att utveckla välfärd och hållbarhet medför en internationell efterfrågan på nya lösningar från forskare, företag och offentlig sektor. styrkor inom forskning och innovation medför goda möjligheter att bidra i den utvecklingen. Men om möjligheterna ska infrias krävs insatser för att utveckla initiativ, utbildningar och sam- arbeten samt informera och marknadsföra som kunskaps- nation. Det saknas en sammanhållen idé om hur kunskapsnationen med sin högre utbildning och forskning ska förhålla sig till omvärlden och till internationalisering. Ansvaret att utveckla detta vilar både på lärosätena själva och på regeringen. Möjligheterna för statliga universitet och högskolor att agera internationellt påverkas av att de är myndigheter. De juridiska förutsättningarna skiljer dem från lärosäten i många andra länder och försätter dem ibland i en sämre sits än deras samarbetsparter. Kännedomen om som ett land med hög kvalitet i ut- bildning och forskning är begränsad. Några svenska universitet är internationellt kända, men flertalet lärosäten är det inte. Ett dilemma är att även om svenska universitet och högskolor erbju- der attraktiva studier och arbeten, krävs att utländska studenter eller undervisande och forskande personal känner till och den engelskspråkiga verksamhet som erbjuds. Om samtliga master- utbildningar ges på engelska så skulle det ytterligare öka intresset för svensk högre utbildning bland utländska studenter. Dessutom skulle informationen om engelskspråkigheten i svensk högre utbild- ning därigenom kunna göras tydligare. Svenska studenters internationella rörlighet är lägre än den för exempelvis studenter från och . Även den svenska internationella forskarrörligheten är generellt sett låg i jämförelse med andra länder. Ser vi till antalet studenter som kommer till har de minskat under en följd av år, huvudsakligen till följd av införande av studieavgifter för medborgare utanför EU/EES-området – trots att det totala antalet mobila studenter i världen har ökat. har antalet utländska studenter ökat igen, vid en del lärosäten är det nu ungefär samma antal som före studieavgiftsreformen. Av de studenter som kommer till stannar förhållandevis få efter examen, trots att den svenska arbetsmarknaden efterfrågat fler utbildade. Det finns också utrymme att i ökad utsträckning attrahera internationell forskningsfinansiering och strategiskt utveckla forskningssamarbeten, såväl inom EU som utanför . ’s global connectivity in research dras slutsatsen att den omfattande finan- sieringen för europeiskt forskningssamarbete som finns inom EU, kombinerat med mycket begränsad särskild finansiering för forskningssamarbete utanför , kan ha bidragit till att mindre ansträngningar görs i för att bygga upp nya starka forskningspartnerskap, t.ex. i (Kungl. Ingenjörsvetenskaps- , 2013). Sammantaget, även om har ett gott utgångsläge, med- för förändringarna i omvärlden att det fordras samlade insatser både för att behålla vår position som kunskapsnation och att förbättra den. 2.2Hur utredningen har arbetat har letts av den särskilda utredaren . I sekretariatet har , och ingått. Därutöver har utredningen under ut- arbetandet av detta betänkande anlitat , biträdande avdelningschef, , verksamhetsutvecklare och , f.d. förvaltningschef, för fördjupade analyser inom vissa områden. Enligt utredningens direktiv ska utredaren inhämta synpunkter från universitet och högskolor, , Universitets- och högskolerådet, , , utlandsmyn- digheter, , och andra berörda myndigheter och organisationer. Detta har skett på flera sätt som redovisas nedan. Utredningen beslutade att tillsätta en referensgrupp med representanter för elva myndigheter och organisationer. Den har bestått av (), (, tekniska hög- skola), (), (STINT), (), (Universitets- och högskolerådet), (TCO), AnnaMaria Oltorp (Sida), (Universi- tetskanslersämbetet), () och (, ). ersattes av efter mötet . ersattes av efter mötet . Vid mötet ingick även () och () i referensgruppen. Utredningen har träffat referensgruppen tillsammans med expert- gruppen (se missivet) vid sammanlagt tre tillfällen : , och . Utredningen skickade ut en enkät (se bilaga 2) till samtliga studentkårer vid statliga universitet och högskolor samt till en majoritet av kårerna vid de enskilda utbildningsanordnarna. Enkäten syftade till att få en fördjupad bild av kårernas verksamhet och samla in synpunkter på förutsättningarna för inresande studenter att delta i studentinflytandet. , och Universitets- och högskolerådet har bistått utredningen med att ta fram och kvali- tetssäkra delar av den presenterade statistiken. Utredningens egna arrangemang och medverkan i andra evenemang anordnade en hearing för representanter för universitet och högskolor och andra som är berörda av utredningens arbete. Hearingen syftade till att informera om och diskutera utredningens preliminära förslag. Utredningen har även medverkat i arrangemang under Almedalsveckan och vid Euraxess, franska ambassaden, Formas forsk- ningsråd, Forum för internationalisering, Kungl. , utbildningsutskott, STINT, universitetslärare och forskares doktorandförening, , universitetens nätverk för strategisk internationalisering samt universitetens och högskolor- nas nationella nätverk för marknadsföring och kommunikation. Utredningen har träffat representanter för ett antal myndigheter och organisationer vid ett eller ett flertal tillfällen: Ladokkonsortiet, , Naturvetarna, (Justitiedepar- tementet, , och samt Innovations- och forskningsrådet till ), , , uni- versitets- och högskoleförbunds presidium, dess expertgrupp för internationaliseringsfrågor och dess studieadministrativa grupp, , , Uni- versitets- och högskolerådet, Utredningen för ett effektivt offentligt främjande av utländska investeringar, och . Ett särskilt möte om myndighetssamordning har hållits med led- ningsföreträdare för , Universitetskanslersämbe- tet, Universitets- och högskolerådet, och . Utredningen har också träffat enskilda personer med kunskap inom området som varit till stor hjälp för utredningens arbete. Utredningen har besökt några lärosäten: , , och . Utredningen har träffat representanter för , , och Kungl. Medlemmar ur sekretariatet har besökt och där träffat representanter för ministeriet för utbildning, kultur och vetenskap, internationaliseringsmyndigheten , migrationsmyndigheten en Naturalisatiedienst (IND) och , samt . Utredningen har kommunicerat genom utredningens ordinarie hem- sida och en Facebooksida. har fått ta del av många synpunk- ter och konstruktiva förslag och mött ett starkt engagemang som har varit mycket värdefullt för utredningens arbete. Ett stort tack till alla som har bidragit med sin tid och sina kunskaper! 2.2.2Något om begreppen som används Utredningen använder begreppen ”lärosäten” och ”universitet och högskolor” synonymt. I de fallen endast statliga universitet och hög- skolor åsyftas är det särskilt angivet. Med begreppet ”högskolan” menas alla universitet och högskolor om det inte framgår av sam- manhanget att det är ett enstaka lärosäte som åsyftas. Lärare beskrivs i högskolelagen, där det står att det i en lärares arbetsuppgifter får ingå att ha hand om utbildning eller forskning samt administrativt arbete, 3 kap. 1 § högskolelagen (1992:1434). Ofta används samlingsbegreppet ”undervisande och forskande personal”. används endera lärare alternativt forskare. I detta betänkande använder utredningen främst begreppet forskare eftersom en stor del av den internationella rekryteringen är inriktad på forskande personal. Utredningen utesluter inte med begreppet att dessa per- soner även undervisar. I betänkandet används begreppet tredjeland. Med det avses stater utanför Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) eller . I EES ingår medlemsländerna i Europeiska unionen (EU) samt , och . I olika avsnitt om stipendier nämns /DAC-länder. Med detta åsyftas länder som definieras som låg- och medelinkomstländer av och som därmed kan vara mottagare av utvecklingsbistånd. 3Kännedomen om som kunskapsnation och kunskap om omvärlden 3.1Varför behöver kännedomen om som kunskapsnation främjas? Utbildnings-, forsknings- och innovationspolitikens förutsättningar varken börjar eller stannar vid nationsgränsen. På ett övergripande plan gör det komplexa världsläget att det blir allt viktigare att stärka Sverigebilden och relationer utomlands. Det är också ange- läget att stärka bilden av som kunskapsnation, inte minst när allt fler länder aspirerar på att vara just det. Forskning och högre utbildning är självklart centrala för som kunskapsnation, och att är framstående inom dessa områden är en viktig del av den bredare Sverigebilden. För att upp- rätthålla kvalitet och relevans är dessutom svenska lärosäten bero- ende av de kontakter och de nätverk som byggs upp internationellt. Endast en bråkdel av all forskning produceras i och en minskande andel av världens allt fler mobila studenter väljer att studera i . Eftersom svenska studenter och forskare generellt har låg grad av mobilitet är det därför särskilt viktigt att utländska studenter och forskare i hög utsträckning kommer till för att svenska universitet och högskolor och samhället i övrigt ska kunna upp- rätthålla internationella kontaktnät. Också utländska etableringar i anslutning till befintliga lärosäten kan bidra till att upprätthålla internationella kontaktnät. Även om svensk forskning och högre utbildning håller hög kvali- tet är kännedomen om detta låg i många andra länder. Det gör att kvaliteten inte kan bidra fullt ut till internationaliseringen genom att dra till sig studenter och forskare. Kännedom om som kunskapsnation och kunskap om omvärlden forsknings- och utbildningsmiljöer tenderar att ha hög kvalitet, vilket också gör dem internationellt synliga. I motsatt riktning riskerar bristande internationalisering att leda till lägre kvalitet och därmed minskad synlighet. Bristande kännedom om är så- ledes ett betydande problem om svenska lärosäten ska vara attraktiva och fortsätta vara en betydande kunskapsnation. Det före- ligger således ett ömsesidigt beroende mellan kvalitet, attraktions- kraft och internationalisering, se exempelvis (2013). Eftersom konkurrensen om studenter och forskare hårdnar och en lång rad länder gör betydande ansträngningar för att attrahera dessa grupper i syfte att öka kvaliteten i sin forskning och högre utbildning samt att höja kompetensnivån i samhället i stort, är det av stor vikt att även blir mer synligt som destination för dessa grupper. Värt att notera är att även många av de länder som traditionellt sett varit sändarländer av studenter arbetar med att stärka sin attrak- tionskraft för att förmå studenter som valt att lämna landet för att studera utomlands att komma tillbaka till arbetsmarknaden. Dess- utom arbetar många av dessa länder med att både öka andelen natio- nella studenter som väljer att studera på hemmaplan och attrahera andra länders studenter. Kännedom om som kunskapsnation och kunskap om omvärlden Ett av huvudskälen att studera utomlands för många av dessa studenter är att söka en utbildning som håller högre kvalitet och som lovar bättre framtidsutsikter än den utbildning man kan finna hemma. Här har goda möjligheter att stärka sin position. Det finns också anledning att öka universitetens och högsko- lornas roll i det Sverigefrämjande och relationsskapande arbete som regeringen och myndigheterna bedriver. Den kompetens och de internationella nätverk och kontakter som svenska universitet och högskolor och deras forskare skapar kan också i högre grad bidra till att stärka svenska utrikesrelationer. I flera andra länder har universitets och högskolors internatio- nalisering en betydligt mer central roll i utrikespolitiken än vad som är fallet i . Exempelvis finansieras betydande delar av det fede- rala stödet till universitets och högskolors internationalisering i , och genom respektive utrikesdepartement. Universitets och högskolors betydelse för Sverigefrämjandet moti- verar att främjande av universitets och högskolors internationaliser- ing även bör kunna finansieras inom utgiftsområde 5 Internationell samverkan. Det nu gällande forskningspolitiska målet är att ska vara ett av världens främsta forsknings- och innovationsländer och en le- dande kunskapsnation, där högkvalitativ forskning, högre utbild- ning och innovation leder till samhällets utveckling och välfärd, näringslivets konkurrenskraft och svarar mot de samhällsutmaningar vi står inför, både i och globalt. Målet slås fast i den senaste forsk- ningspolitiska propositionen Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft (prop. 2016/17:50). För att kunna nå upp till det målet behöver satsningar göras på en mängd områden, inte minst i relation till universitetens och hög- skolornas internationalisering. Det lyfter utredningen också fram i sitt delbetänkande En strategisk agenda för internationalisering (SOU 2018:3). Det forskningspolitiska målet är ett sätt att beskriva som kunskapsnation. Kunskapsnationen kan dock definieras ännu bredare och innefatta hela det ”ekosystem” som utgörs av aktörer inom högre utbildning, forskning och innovation och Kännedom om som kunskapsnation och kunskap om omvärlden samverkan, samt kunskapsintensivt näringsliv, offentlig sektor och civilsamhälle. Utredningens uppdrag är dock att fokusera på univer- sitet och högskolor och därmed högre utbildning, forskning och den samverkan och innovationsförmåga som universitet och högskolor bidrar till direkt. När begreppet kunskapsnation används görs det därför i denna mer begränsade mening. Begreppet studiedestination anser utredningen vara en del av kunskapsnationen. I direktiven anges följande tre uppdrag för utredningen som är vägledande för detta kapitel: •att föreslå hur kan bli mer känt som studiedestination och kunskapsnation, •att föreslå hur ansvaret för att sprida information om som kunskapsnation och studiedestination bör organiseras, och •att föreslå hur en gemensam funktion för omvärldsbevakning och analys av omvärldsförändringar med relevans för universitets och högskolors verksamhet kan utformas. Utredningen diskuterade i delbetänkandet skälen för att olika parter bör göra betydande ansträngningar att öka kännedomen om och attraktionskraft som studiedestination. I utredningens förslag till nationell internationaliseringsstrategi lyfts som ett av målen att ska ha en hög attraktionskraft som studie- och kunskaps- nation. Mer preciserat föreslog utredningen följande i anslutning till detta mål: •Ett så kallat Kunskap bildas inom ramen för reger- ingens exportstrategi som stöd för främjandet av som kunskapsnation. •En väsentlig förstärkning av resurserna för marknadsföringen av som kunskapsnation genomförs. •Svenska institutet ges ett utökat uppdrag att informera om som kunskapsnation i utlandet. •Regering, myndigheter och lärosäten samarbetar tätt för att skapa intresse och möjligheter för utländsk etablering av utbildnings- eller forskningsverksamhet vid svenska lärosäten och annan kun- skapsintensiv verksamhet i . Kännedom om som kunskapsnation och kunskap om omvärlden •Regeringen främjar strategiskt och operativt högre utbildning och forskning tillsammans med lärosätena i relation till de länder där det bedöms önskvärt (koordinerad kraftsamling). Utredningen behandlar i detta kapitel dessa förslag mer i detalj. 3.3Nuvarande system för att främja kännedomen om som kunskapsnation