sou · H6B315 · 2018-02-28 00:00:00 — Detta indikerar att det är rationellt för dem att inte lägga tid och resurser på att energieffektivisera – vinsterna med detta är otydliga och troligen små. För att aktivera dessa aktörer krävs således en samhällelig ambition att göra vinsterna med energieffektivise- ring tydligare och större. Internationella erfarenheter visar att det finns vinster att hämta i att införa ett kvotpliktssystem. Styrmedlet adresserar existerande mark- nadsmisslyckanden, främst relaterade till informationsbrist och orga- nisation på marknaderna för energieffektivisering, och andra hinder som står i vägen för lönsamma energieffektiviseringsåtgärder. Ett kvot- pliktsystem kan, rätt utformat i) skapa incitament hos flera aktörer på energimarknaderna att ta fram och sprida information till de aktörer som behöver aktiveras, och ii) fördela ut kostnaderna för de åtgärder som genomförs på hela kundkollektivet, vilket skapar gene- rella incitament till energibesparing på samma sätt som en skattehöj- ning. Om kvotpliktssystem för energieffektivisering återstår många frågor bland annat kring vilken specifik effekt man kan förvänta sig av ett kvotpliktssystem, om man isolerar det från andra åtgärder, samt hur man kan undvika överlapp med övriga styrmedel. Att definiera ett tydligt syfte och konkreta mål är avgörande för att dessa frågor ska bli möjliga att hantera. Allcott, H och Greenstone, M, 2012. Is There an Energy Efficiency Gap? 26, 3–28. , L., 2003. European electricity market integration: the Nordic experiences, Research Symposium European Electricity Market, The , . BilSweden, 2018. Bloomberg, 2017. M, and Wiser. R, 2002. Support for PV in and , , . Utvärdering av systemet med energideklarationer. Analys av delade incitament för energieffektivisering. Altaner, solcellspaneler och solfångare i PBL Del- redovisning av ”Uppdrag att utreda ytterligare undantag från krav på bygglov samt se över kraven på anmälan enligt plan- och bygg- förordningen (2011:338)”. , , , Trafikanalys, Trafik- verket och Transportstyrelsen 2017, Strategisk plan för omställ- ning av transportsektorn till fossilfrihet, ER 2017:07, . Systems perspective on renewable power. Ds (2017:44). Ecofys, 2014. Evaluation of the Energy Labelling Directive and specific aspects of the Ecodesign Directive, Final Technical Report. Trends and projections in Europe 2017, Tracking pro- gress towards Europe’s climate and energy targets, EEA rapport 17/2017. Elbil , 2018. /elbilstatistikk Ellag (1997:857). Energikontor sydost, 2016. – Sam- tidig produktion av både el och värme från biobränslen i mindre anläggningar, 2016. En elmarknad i förändring – Är kundernas flexibilitet till salu eller ens verklig? Ökad andel variabel elproduk- tion – effekter på priser och producenters investeringsincita- ment, Ei R2016:14. Funktionskrav på framtidens elmätare, Ei R2015:09. Åtgärder för ökad efterfråge- flexibilitet i det svenska elsystemet, Ei R2016:15. Marknadsförutsättningar för elektriska batterilager – principiella utgångspunkter och möjlig- heter. Funktionskrav på elmätare – författningsförslag, Ei R2017:08. Tillsyn avseende anslut- nings- och överföringsskyldighet, Diarienr 2017-102734. Energistatistik för småhus, flerbostads- hus och lokaler 2006. Vita certifikat – något för ?, ER 2010:34. Konsekvenser av kvotplikt för energi- effektivisering: Kan ett svenskt kvotpliktssystem ge mindre energi- användning? Energikartläggningscheckar – En samhälls- ekonomisk utvärdering, ER 2013:13. Scenarier över energisystem, 2014-års långsiktiga scenarier, ett underlag till klimatrapporteringen, ER 2014:19. Hinder för energieffektivisering i offent- lig sektor, ER 2014:06. Översyn av den kommunala energi- och klimatrådgivningen, ER 2015:14. Aspekter på vita certifikat – mot bak- grund av nya förutsättningar och erfarenheter, ES 2015:02. Energistatistik för småhus, flerbostads- hus och lokaler 2016. Förslag till strategi för ökad använd- ning av solel, ET 2016:16. Vindkraftstatistik Nationell-, läns- vis- och statistik ES 2017:2. Energiläget i siffror 2017, . Kvartalsrapport 3 godkända anläggningar i elcertifikatsystemet, . Energiindikatorer 2017, ER 2017:9, . Undersökning av kunskaper om och in- ställning till laddfordon, lärdomar från den tredje enkätomgången , . Scenarier över Energisystem 2016, ER 2017:6. En analys av sam- hällsekonomi och marknadspotential. Redovisning av uppdrag till stat- liga myndigheter att bidra med underlag för genom- förande av Agenda 2030. , . (2017) National Survey report of Applications in . Sektorsstrategier för energieffektivisering – ska bli världsbäst på energieffektivisering, slutredovis- ning 2018. , vassdrags- og energidirektorat, 2016. En svensk-norsk elcertifikatmarknad, Årsrapport . och rådets direktiv (EU) 2009/28/EG om främ- jande av användningen av energi från förnybara energikällor och om ändring och ett senare upphävande av direktiven /77/EG och 2003/30/EG (förnybartdirektivet). och rådets direktiv /27/EU om energieffek- tivitet, om ändring av direktiven /125/EG och 2010/30/EU och om upphävande av direktiven /8/EG och 2006/32/EG, . European Commission Intelligent Energy Programme, 2007. Work Package 5: Package of policy recommendations for the assessment, implementation and operation of TWC schemes. Europeiska Kommissionen, 2014. Attitudes of European Citizens Towards the Environment, 2014. Europeiska Kommissionen, 2016a. Energy prices and costs in Europe COM (2016) 769 final. Europeiska Kommissionen, 2016b. En EU-strategi för uppvärmning och kylning. COM (2016) 51 final. European Council Conclusions (23 and 24 October 2014) EUCO169/14. Transport, Telecommunications and Energy council, 18/12/2017. meetings/tte/2017/12/18/ Förordning (2007:215). om undantag från kravet på nätkoncession enligt ellagen (1997:857). Gillingham, K och Palmer, K, 2014. Bridging the Energy Efficiency Gap: Policy Insights from Economic Theory and Empirical Evi- dence. Review of Environmental Economics and Policy 8, 18–38. Giraudet, LG och , D, 2015. Certificate Obligations: A Evaluations”, Economics of Energy & Environmental Policy, vol 4, nr. Inkomstskattelag (1999:1229). (), 2014. Capturing the Multiple Benefits of Energy Efficiency. (), 2017a. IEA World Energy Out- look 2017. (), 2017b. Tracking Clean Energy Progress 2017, IEA, 2017. (), 2017c. Commentary: Who wants to be in charge?, (), 2017d. Instru- ments for Energy Efficiency: Policy Choice and Design. Synergies between renewable energy and energy efficiency: A working paper based on REMAP 2030, 2015. Kaijser, A, 1994. I fädrens spår: Den svenska infrastrukturens histo- riska utveckling och framtida utmaningar, , . Kaijser, A, 2016. Från stora tekniska system till tekniska komplex. Digitaliseringen av den svenska kraftförsörjningen. Ingår i: Histo- rikere i oppdrag: till , , i anledning 70-årsdagene i 2015 og 2016 / [ed] og Finn , : Novus Forlag, 2016, s. 35–61. F, Kammen. D, M, 2017. Energy storage deploy- ment and innovation for the clean energy transition. Nature Energy 2, Article number: 17125. KOM 2008 (16, 17, 18, 19) slutlig. KOM 2010 (265) slutlig. Analysis of options to move beyond greenhouse gas emission reductions and assessing the risk of cli- mate leakage. KOM 2011 (112) slutlig. Färdplan för ett konkurrenskraftigt, ut- släppssnålt samhälle 2050. KOM 2011 (885) slutlig. KOM 2015 (337) slutlig. Förslag till förändring av direktiv /87/EC (EUETS). KOM 2015 (80) slutlig. Strategi för EU:s Energiunion. KOM 2016 (482) slutlig. Förslag till förordning om bindande årliga utsläppsminskningar av medlemsstaternas växthusgasutsläpp – 2030, (ESR). KOM 2016 (51) slutlig. En EU-strategi för uppvärmning och kyla, meddelande . KOM 2016 (759) förslag till styrningsförordning. KOM 2016 (761) om ändring av direktiv /27/EU om energi- effektivitet (EED). KOM 2016 (765) direktiv om ändring av direktiv /13/EU om byggnaders energiprestanda (EPBD). KOM 2016 (767) om revidering av förnybartdirektivet. KOM 2016 (769) slutlig. Europeiska Kommissionen, 2016. Energy prices and costs in Europe COM (2016) 769 final. KOM 2016 (860) slutlig. Europeiska kommissionen 2016, energi för alla européer, meddelande. KOM 2016 (861) om revidering av elhandelsförordningen (714/2009). KOM 2016 (863) om revidering av byråförordningen (713/2009). KOM 2016 (864) om revidering av elmarknadsdirektivet (2009/72/EU). Specialstudie 8: Kostnadseffektivitet i den svenska klimat- och energipolitiken. Rekyleffekten: Är energieffektivisering effektiv miljöpolitik eller långdistans i ett ekorrhjul? Special- studie nr . Miljö, ekonomi och politik 2013. Energieffektivisering som en del av ett 2030-ramverk, PM Nr 27 2014. Miljö, ekonomi och politik 2017. Laddinfra, 2018. nationella databas för laddinfrastruktur, Lag (1994:1776.) om skatt på energi. Lechtenböhmer m.fl. 2017. Energy efficiency quo vadis? – the role of energy efficiency in a renewable future, 2017 paper. Lees, E., and Bayer, E. Toolkit for Energy Efficiency Obli- gations. J, 2017. National Survey Report of PV Applications in . län, 2010. KARLSLUND – på gränsen mellan stad och land. J, Fürstenwerth. N, Schlegl. T, and Senkpiel. C, 2015. Current and future cost of photovoltaics – Long-term scenarios for market development, system prices and LCOE of utility-scale PV systems. Study on behalf of Agora Energiewende, . och , 2014. Underlag till kon- trollstation 2015. Konsekvenser av att EU skärper sitt klimat- mål från -20 till -. Rapport 6384, . Industrins energieffektivisering – styrmedlens effekter och interaktion. 8640, 2011. Underlag till en färdplan för ett utan klimatutsläpp . Rapport 6525 Bilagor till rapport 6537. Ett mål flera medel – Styrmedelskombi- nationer i klimatpolitiken. Rapport 6491, . Miljö- och klimatarbete i näringslivet. Rapport 6665, . Omställning till hållbara konsumtions- mönster – Syntes inom ramen för fördjupad utvärdering av miljö- målen 2015. Fördjupad analys av svensk klimatstati- stik 2017. Modellanalys av styrmedel för personbils- val (NV-05700-17). Med de nya svenska klimatmålen i sikte. Rapport 6795, . Lägesbeskrivning för Klimatklivet, skriv- else , ärendenummer NV-04617-17. Perspectives, 2016. OFV, 2018. for , /bilsalget-i-2017 J, 2018. Household installation of solar panels – Motives and barriers in a 10-year perspective, Energy Policy, Vol. 113, 01.02.2018, p. 1–8. A, L, and . R, 2014. An international overview of pro- motion policies for grid-connected photovoltaic systems, Prog. Appl., vol. 22, pp. 248–273. Powercircle (2018) ”Laddbara bilar ökade ” press- meddelande . Profu (2017) Utbyggnad av solel i – möjligheter, utmaningar och system, Resultatblad 6, SolEl. 1991/1992:133. Om en elmarknad med konkurrens. Regeringen, 2017a. ’s on Climate Change, /publikationer Regeringen, 2017b. Smart och förnybart energisystem på , Regeringsbeslut M2017/01768/Ee. Regeringens proposition 2013/14:151. Skattereduktion för mikropro- duktion av förnybar el. Energideklarationer – få råd för pengarna, RiR 2009:06. Det samlade stödet till solel, RiR 2017:29. Rosenow, J och Bayer, E, 2017. Costs and benefits of energy efficiency obligations: a review of European programmes. Rosenow, J och Beyer, E, 2016. Costs and Benefits of Energy Efficiency Obligation Schemes. Svenska folkets åsikter om olika energikällor 1999–2016, , . Konkurrens på elmarknaden. Ett bonus-malus system för nya lätta fordon. En klimat- och luftvårdsstrategi för . Kraftsamling för framtidens energi. Statsrevisorerna, , 2017. Beretning om energispareord- ningen, . Ändamålsenliga styrmedel för energieffektivisering. Kvantitativ utvärdering av marknadsmisslyckanden och hinder. Havsbaserad vindkraft – potential och kostnad, Rapport till . Marknadsöversikt av små vindkraft- verk i . bygger ingen ny elförbin- delse till , Pressmeddelande. oss/press/ Trafikanalys/SCB 2018. ”Minskade utsläpp trots ökad trafik och rekord i bilförsäljning” PM . , 2018. solceller/nybyggarsamhallen-vaxer-upp A, and . G, 2016. End-of-life manage- ment: Solar photovoltaic panels. J, Lingfors. D, Luthander. R, Mannikoff. A, and . J, 2017. Utvärdering av tekniska lösningar för att hantera om- fattande anslutning av solcellssystem i eldistributionsnät. M, Folini, D, Schär. C, Loeb. N, Dutton. E, G, and Köning- Langlo. G, 2013. The global energy balance from a surface per- spective, Clim. Dyn., vol. 40, no. 11, pp. 3107–3134. WSP, 2015. Allmänheten och klimatförändringen 2015, på uppdrag av . WSP, 2016. Bedömningar och resonemang kring potential för energi- effektivisering. Örebroguiden, 2018. historia Utredning om hinder för energieffektivisering och småskalig elproduktion och lagring för mindre aktörer En särskild utredare ska identifiera eventuella hinder som kunder i form av hushåll, mindre företag och andra mindre aktörer möter vid energieffektivisering och introduktion av småskalig förnybar elpro- duktion och lämna förslag till hur dessa hinder kan undanröjas. I uppdraget ingår att identifiera åtgärder som på marknadsmässig grund kan stimulera teknikutvecklingen och utvecklingen av nya tjänster inom småskalig elproduktion och energieffektivisering, exempelvis vita certifikat. I uppdraget ingår inte åtgärder inom de skatteom- råden där regeringen redan aviserat eller vidtagit åtgärder med an- ledning av ramöverenskommelsen på energiområdet. Utredningens fokus ska ligga på mindre aktörer. I uppdraget ingår att göra en bred genomgång av befintliga erfarenheter, såväl nationellt som inter- nationellt. I en första fas ska utredningen göra en samlad bedömning av hittillsvarande erfarenheter av ekonomiska och andra styrmedel som riktar sig till mindre aktörer och dra slutsatser om vilka styrmedel och marknadsfrämjande åtgärder som är mest effektiva i energi och effekthänseende samt belyser kostnadseffektiviteten av dessa förslag relativt andra styrmedel, med hänsyn till såväl ett nationellt som ett nordiskt perspektiv. I detta sammanhang bör utredaren belysa hur ett system med vita certifikat skulle kunna utformas. Utredaren ska också belysa eventuella hinder som föreligger för en utökad elektri- fiering av transportsektorn. I en andra fas ska utredaren, om behov finns, lämna förslag till förändringar och förenklingar av nuvarande regelverk samt, om man finner det samhällsekonomiskt motiverat, lämna förslag till nya styr- medel. En delredovisning av arbetets första fas ska ske . Uppdraget ska redovisas i sin helhet . Det finns anledning att genomlysa situationen på el- och energi- marknaderna för såväl mindre energikunder som mindre producen- ter av el. Syftet är att identifiera eventuella hinder som kunder i form av hushåll, mindre företag och andra mindre aktörer möter vid energi- effektivisering och introduktion av småskalig förnybar elproduktion och lämna förslag till hur dessa hinder kan undanröjas. Syftet är också att identifiera åtgärder som på marknadsmässig grund kan stimu- lera teknikutvecklingen och utvecklingen av nya tjänster inom små- skalig elproduktion och energieffektivisering. har regering- en så som beskrivs i budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 Förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor, finansplan m.m. avsnitt 1.6) aviserat eller vidtagit ett antal åtgärder inom skatteområdet med anledning av ramöverenskommelsen om den långsiktiga energipolitiken. Det handlar bl.a. om omsättnings- gränsen för mervärdesskatt och förslaget om att skattebefrielsen från energiskatten på el för småskalig förnybar elproduktion, som ett första steg, ska utvidgas genom en kompletterande skattenedsätt- ning (prop. 2016/17:141). Dessutom planeras det för en utredning inom om att bl.a. andelsägare av förnybar elpro- duktion, t.ex. i kooperativa former, bör få komma i åtnjutande av skattereduktionen för mikroproduktion av förnybar el. I uppdraget ingår därför inte åtgärder inom dessa skatteområden. Utredningens fokus ska ligga på mindre aktörer. Utredaren ska göra en genom- gång av befintliga erfarenheter, såväl nationellt som internationellt. I en första fas ska utredningen göra en samlad bedömning av hittills- varande erfarenheter av ekonomiska och andra styrmedel som riktar sig till mindre aktörer och dra slutsatser om vilka styrmedel och marknadsfrämjande åtgärder som är mest effektiva i energi- och effekthänseende samt belyser konstadseffektiviteten av dessa förslag relativt andra styrmedel, med hänsyn till såväl ett nationellt som ett nordiskt perspektiv. I detta sammanhang bör utredaren belysa hur ett system med vita certifikat skulle kunna utformas, med avseende på mål och design, för att skapa bättre förutsättningar för små aktörer. Utredaren ska också belysa eventuella hinder som föreligger för en utökad elektrifiering av transportsektorn. Tonvikten i kartlägg- ningen ska ligga på de förhållanden som rör mindre aktörer. I en andra fas ska utredaren, om behov finns, lämna förslag till förändringar och förenklingar av nuvarande regelverk samt, om man finner det samhällsekonomiskt motiverat, lämna förslag till nya styr- medel. Gällande mål för energipolitiken Målet för den svenska energipolitiken är att trygga tillgången på el och annan energi med omvärlden konkur- renskraftiga villkor (prop. 1996/97:84). Energipolitiken ska skapa vill- koren för en effektiv och hållbar energianvändning och en kost- nadseffektiv svensk energiförsörjning med låg negativ påverkan på hälsa, miljö och klimat samt underlätta omställningen till ett ekolo- giskt hållbart samhälle. I enlighet med regeringens proposition En sammanhållen klimat- och energipolitik – Energi beslutade riks- dagen 2009 om följande nya energipolitiska mål (prop. 2008/09:163, bet. 2008/09:NU25, rskr. 2008/09:301): •Andelen förnybar energi ska utgöra av den totala energianvändningen 2020. •Andelen förnybar energi i transportsektorn ska vara 2020. •Energianvändningen ska vara effektivare till 2020. Det sistnämnda målet uttrycks som ett sektorsövergripande mål om minskad energiintensitet . beslutade regeringen att tillkalla en parlamentariskt sam- mansatt kommission – (M 2015:01) – med uppdrag att lämna underlag till en bred politisk överenskommelse om den långsiktiga energipolitiken. överläm- nade sitt betänkande Kraftsamling för framtidens energi (SOU 2017:02) till regeringen. förslag och bedömningar baseras i huvudsak på den ramöverenskommelse om energipolitiken som slöts mellan fem riksdagspartier (S, M, MP, C och KD) . föreslår bland annat att målet är förnybar elproduktion. Detta är ett mål, inte ett stopp- datum som förbjuder kärnkraft och innebär inte heller en stängning av kärnkraft med politiska beslut. Kommissionen föreslår vidare att ska ha 50 pro- cent effektivare energianvändning jämfört med . Målet uttrycks i termer av tillförd energi i relation till bruttonationalprodukten (BNP). föreslår även att Statens energimyn- dighet ska ges i uppdrag att tillsammans med olika branscher for- mulera sektorsstrategier för energieffektivisering. En utgångspunkt för förslag och bedöm- ningar är att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären, för att därefter uppnå negativa ut- släpp. lämnar en rad förslag och bedömningar som ska göra det möjligt att nå målen. Bland annat gör kommis- sionen bedömningen att en effektiv användning av el och annan energi är gynnsam för såväl hushåll och företag som för det svenska elsystemet. Enligt kommissionen är en effektivisering, framför allt vad gäller effekt, särskilt viktig för att möta de framtida utmaning- arna för det svenska elsystemet. Kommissionen uppmärksammar också att teknik och teknikutveckling spelar en viktig roll vid om- ställningen av energisystemet. Befintliga regelverk bör därför enligt kommissionen anpassas till nya produkter och tjänster inom energi- effektivisering, energilagring och försäljning av el. Det måste enligt bli enklare att vara en småskalig producent av el. Möjligheterna till energilagring ska också tas till vara och utvecklas. betänkande bereds i . beslutade om nya ramar och mål för EU:s energi- och klimatpolitik . Bland annat antogs ett på EU-nivå vägledande mål om minskning av tillförd energi jämfört med prognos . lämnade , som en del i det s.k. vinterpaketet ”energi för alla européer”, flera förslag som syftar till att åstadkomma en effektivare energianvändning. Kommis- sionen föreslår bl.a. ett på EU-nivå bindande mål om lägre energitillförsel jämfört med prognos (lägre energitillförsel jämfört med ), samt krav på medlemsstaterna att i sina integrerade energi- och klimatplaner redovisa sina nationella bidrag till EU:s 2030-mål. Vidare föreslås ändringar i energieffek- tiviseringsdirektivet och direktivet för byggnaders energiprestanda som anpassar lagstiftningen till 2030-ramverket och Energiunionen. Förslaget omfattar också ändringar som syftar till att förenkla be- stämmelserna och underlätta genomförande på nationell nivå. Bety- delsefullt för vilka drivkrafter som skapas för nya produkter och tjänster inom energieffektivisering, energilagring och försäljning av el är också regelverket för den inre marknaden för el. Kommission- ens förslag förhandlas i rådet och . slöts ett nytt globalt klimatavtal, det s.k. Paris- avtalet, inom ramen för . Avtalet innebär att världens länder har enats om en gemensam plan för att minska klimat- utsläppen. Enligt avtalet ska den globala uppvärmningen hållas långt och ansträngningar göras för att hålla ökningen jämfört med förindustriell nivå. Omställningen innebär nya utmaningar Utvecklingen av energisystemet, med bl.a. målet om en elproduk- tion som till baseras på förnybar energi, inne- bär stora förändringar och utmaningar inom elområdet. Tillförseln av el baseras till övervägande del på konventionella och stor- skaliga källor men förväntas i allt högre grad ske med småskalig och distribuerad teknik i form av t.ex. vindkraft, solceller och bioenergi. Överföringssystemen tenderar att bli mer komplexa, och med ett allt större inslag av digitalisering och s.k. smarta nät. användning av el och annan energi underlättar omställningen. Också när det gäller användningen av el förutses nya och delvis annorlunda användningsmönster, bl.a. till följd av introduktion av elfordon, bättre möjligheter till styrning av användningen och lagring av el. De nya förutsättningarna ställer krav på nya lösningar, både när det gäller teknik och när det gäller regelverket kring elmarknaden. Om efterfrågan på el blir mer flexibel kan den också i större ut- sträckning anpassas till tillgänglig produktion. Därmed minskar risken för störningar i elförsörjningen. Ett jämnare användningsmönster minskar också behovet av att investera i elnät och elproduktions- anläggningar för att säkerställa försörjningstryggheten vid situationer med hög belastning. skapar en flexiblare användning av el nya möjligheter till effektiva och kundorienterade lösningar inom området. I arbetet med omställningen av energisystemet är det viktigt att ta tillvara samtliga flexibilitetsresurser: flexibel produktion, lagring, efterfrågeflexibilitet och överföringsförbindelser. I detta samman- hang spelar behovet av energi för uppvärmning en särskilt viktig roll. En systemsyn baserad på ett samhällsekonomiskt synsätt behöver därför tillämpas vid utformningen av styrmedel. Omställningen om- fattar alla användarsektorer – näringsliv, bebyggelse och transporter. För att de ambitiösa målen om effektivare energianvändning och en större andel förnybar energi ska nås behöver ny teknik och nya tjänster utvecklas och integreras i olika delar av samhället. Det kan bidra till att säkerställa en effektiv och trygg elförsörjning som sam- tidigt uppfyller kraven på social hållbarhet och en god miljö. Det ställer dock nya krav på energisystemet. En effektiv användning av el och annan energi är av avgörande bety- delse för omställningen av energisystemet. Lönsamma åtgärder kan bidra både till de enskilda hushållens ekonomi och till en förbättrad konkurrenskraft för företagen. Det kan emellertid finnas hinder som gör att dessa åtgärder inte genomförs. Det kan till exempel röra sig om informationsbrister.