sou · H6B357 · 2018-06-28 00:00:00 — Skolan kan identifiera grupper av barn och deras familjer för att erbjuda praktiskt stöd att delta, samt följa upp de framsteg som elever gjort i samband med programmet. Därutöver kan skolan knyta personliga kontakter med föräldrar och uppmuntra syskon, äldre kompisar och läskompisar att följa med yngre läsare till . Skolan kan också länka samman sommarläsningen med höstterminens undervisning, genom att anknyta till de texter som lästes i samband med sommarläs- ningsprogrammet. 13Andersson (2015). Oavsett om man arbetar specifikt med läsförmågan (där även läs- lusten är en viktig faktor) eller mer generellt med att öka läslusten anser delegationen att mer kan göras om fler aktörer samarbetar, vil- ket också stöds av forskning om och utvärderingar av internationella sommarläsningsprogram. Om man i en kommun tar ett gemensamt helhetsgrepp om kommunens barn och unga under skolloven skulle det kunna leda till förbättrad läsförmåga och ökad läslust. Detta förutsätter dock ett systematiskt och långsiktigt samarbete mellan till exempel skola, fritidshem, skolbibliotek, folkbibliotek och det civila samhället. Här finns också många möjligheter att kombinera läsning som en aktivitet tillsammans med andra lovaktiviteter, till exempel idrott och friluftsliv. Vi skulle gärna se att kommuner – exempelvis med stöd från statsbidragen för kostnadsfria aktiviteter på skolloven eller läsfrämjande insatser på lov – påbörjar ett dylikt samarbete. 8 Bibliotek och läsfrämjande I följande kapitel beskriver vi regleringen av folkbibliotekens läs- främjande uppdrag och utbildningen inom bibliotek- och informa- tionsvetenskap. Därefter följer en kortfattad beskrivning av vilka myndigheter som har uppdrag kring folkbibliotek, samt aktuell biblio- teksstatistik. Vi beskriver sedan folkbibliotekens läsfrämjande uppdrag och samverkan med olika aktörer, behovet av kompetensutveckling för folkbibliotekarier samt några aktuella statliga insatser. Avslutningsvis ger vi vårt förslag och vår bedömning inom området. Folkbibliotekarien har ett betydelsefullt uppdrag att stimulera barns och ungas intresse för läsning och litteratur. Det allmänna biblioteksväsendet består bland annat av folk-, skol- och forskningsbibliotek. Kommunerna ansvarar för folkbiblioteken och dess filialer men det finns statsbidrag riktade till både folk- och skolbiblioteksverksamhet. Folkbiblioteken har också stöd av den del- vis statligt finansierade regionbiblioteksverksamheten och har ett samordningsuppdrag som rör hela bibliotekssek- torn. regleras det allmänna biblioteksväsendet, däribland folkbiblioteken, av en bibliotekslag. I syfte att säkerställa avgiftsfria boklån och ett fungerande biblio- teksnätverk över hela landet föreslog regeringen en biblioteks- lag.1 Lagen omfattar hela det allmänna och offentligt finansierade biblioteksväsendet, det vill säga kommunala, landstingskommunala och statliga bibliotek. Lagen innehåller i huvudsak bestämmelser om kommunernas skyldighet att tillhandahålla folkbibliotek, folkbiblio- tekens avgifter, ansvarsfördelning och huvudmannaskap inom det allmänna biblioteksväsendet, samverkan mellan biblioteksverksam- heterna, särskilda gruppers tillgång till folk- och skolbibliotek samt reglering av fjärrlånesystemet. infördes i lagen ett krav på kom- muner och landsting att anta biblioteksplaner för biblioteksverk- samheterna. infördes också ett krav på samverkan mellan bibliotek och bibliotekshuvudmän inom det allmänna biblioteks- väsendet. Förtydliganden av folkbibliotekens läsfrämjande uppdrag Bibliotekslagen reviderades 2013 och bland annat infördes för- tydliganden gällande folkbibliotekens läsfrämjande uppdrag.2 bibliotekslag anges att alla medborgare ska ha tillgång till folk- bibliotek, bland annat till främjande av intresset för läsning och litteratur. I propositionen Ny bibliotekslag föreslog regeringen att det i lagen införs en allmän syftes- och ändamålsbestämmelse för 1Bibliotekslagen (1996:1596). 2Bibliotekslagen (2013:801). hela det allmänna biblioteksväsendet. Mot bakgrund av den negativa utveckling vad gäller läsförståelse som observerats ansåg regeringen att folkbibliotekens roll för främjande av läsning och tillgång till litteratur skulle uttryckas tydligare i den nya lagen. Av propositionen framgår att även om det primära ansvaret för läs- inlärning åligger det allmänna skolväsendet, hänger läsförmågan nära samman med lusten att läsa och de faktiska läsvanorna, och här spelar biblioteken en viktig roll.3 Enligt den nuvarande bibliotekslagen ska biblioteken i det all- männa biblioteksväsendet främja litteraturens ställning och intresset för bildning, upplysning, utbildning och forskning samt kulturell verksamhet i övrigt. Biblioteksverksamhet ska finnas tillgänglig för alla. För folkbibliotek gäller bland annat att varje kommun ska ha folk- bibliotek. Folkbiblioteken ska vara tillgängliga för alla och anpassade till användarnas behov. Folkbibliotekens utbud av medier och tjänster ska präglas av allsidighet och kvalitet och folkbiblioteken ska särskilt främja läsning och tillgång till litteratur. Folkbiblioteken ska ägna särskild uppmärksamhet åt barn och ungdomar för att främja deras språkutveckling och stimulera till läsning, bland annat genom att erbjuda litteratur utifrån barns och ungas behov och förutsättningar. Enligt bibliotekslagen ansvarar kommunerna för folkbiblioteken. 8.1.2Utbildning inom biblioteks- och informationsvetenskap Det finns flera olika vägar att välja mellan för att utbilda sig till biblio- tekarie, forska i biblioteks- och informationsvetenskap eller arbeta vid någon annan informationsförmedlande verksamhet. Gemensamt för dem alla är att man läser biblioteks- och informationsvetenskap. Sedan Bologna-reformen 2007 finns möjlighet att läsa biblioteks- och infor- mationsvetenskap inom ramarna för kandidat-, magister- eller master- program. De biblioteks- och informationsvetenskapliga utbildningar som finns på de olika lärosätena sammanfaller till stora delar innehållsligt, även om det finns viss variation beträffande inriktningar och profilområden. Det finns en gemensam ämnesmässig kärna som består av kunskapsorganisation, informationsförmedling, bibliote- kens roll som kunskaps- och kulturinstitutioner, litteraturförmedling 2012/13:147. och läsfrämjande arbete samt studier av olika användargrupper. Det finns även möjlighet att läsa ett antal valbara kurser.4 Utformningen av utbildningen för blivande bibliotekarier i förändrades på ett genomgripande sätt i samband med högskolere- formen 1993. Den nya utbildningen gav bland annat en högre akademisk grad än vad den föregående bibliotekarieutbildningen hade gjort. Vidare utgick den nya utbildningen från ämnet biblioteks- och informationsvetenskap (B&I) som vid tiden hade inrättats i , med en första professur vid 1991. Utöver Hög- skolan i (då i samverkan med ) startade universiteten i , och nya utbildningar, och något senare tillkom även en utbildning i B&I vid (Linnéuniversitet). I samband med den så kallade Bolognaprocessen och högskolereformen 2007 lanserades utbildningar med en mer direkt inriktning mot biblioteksfältet än de föregående, med en uttalad ambition att verka för studenters anställningsbarhet samt ökad kom- munikation och samverkan med yrkesverksamma utanför akademin.5 8.1.3Myndigheter med uppdrag kring folkbiblioteken (KB) är en statlig myndighet och natio- nalbibliotek. KB samordnar det svenska biblioteksväsendet och samlar bland annat in biblioteksstatistik. Myndigheten ska även ha en natio- nell överblick över det allmänna biblioteksväsendet och främja sam- verkan och utveckling inom området. Myndigheten ska särskilt ansvara för uppföljningen av hur kommunernas och landstingens bib- lioteksplaner har utformats och hur de används. Uppföljningen görs tillsammans med de regionala biblioteksverksamheterna och kom- munerna. 4Kungliga (2018b). 5Lindberg (2015). har i uppdrag att ta initiativ till, samordna och följa upp läsfrämjande insatser av nationellt strategiskt intresse. fördelar verksamhetsbidrag till den regionala biblio- teksverksamheten via kultursamverkansmodellen.6 Bidrag till biblio- teksverksamhet samt läs- och litteraturfrämjande verksamhet ingår i kultursamverkansmodellen. fördelar även bidrag till inköpsstöd till folk- och skolbibliotek. Inköpsstödet ska användas till inköp av barn- och ungdomslitteratur eller till inköp av vuxenlittera- tur som främjar barns och ungas läsintresse. har infört kravet att kommuner som söker statsbidrag ska ha en politisk antagen biblioteksplan. fördelar även bidrag till läs- och litteraturfrämjande insatser. Statsbidraget får ges till den som anordnar läsfrämjande in- satser, exempelvis kommuner, förskolor, skolor, bibliotek, bokhand- lar, ideella föreningar och andra sammanslutningar med verksamhet i . Vidare förser rådet, genom distributionsstödet, huvudbiblioteken med de böcker som fått statligt litteraturstöd. Syftet är att invånare i hela landet ska få tillgång till en bred och kvalitativt värdefull bok- utgivning i biblioteken. Myndigheten för tillgängliga medier Myndigheten för tillgängliga medier (MTM) – tidigare Talboks- och – arbetar för att personer med läsnedsättning ska erbjudas litteratur i en form som är tillgänglig för dem. Myndig- heten har också till uppgift att tillgängliggöra, ge ut och distribuera lättläst litteratur i den utsträckning behoven inte tillgodoses på den kommersiella marknaden. MTM framställer bland annat talböcker,7 talböcker med text (det vill säga talböcker som förutom ljud även 6Kultursamverkansmodellen infördes för att skapa ett ökat utrymme för regionala prioriteringar och variationer. avgjorde staten vilka regionala kulturinstitutioner som var berättigade till statligt stöd. Landsting/regioner som ingår i modellen beslutar, i samverkan med länets kommuner och kulturlivet, hur det statliga bidraget fördelas till regional kulturverksamhet. Samtliga län, utom , är med i kultursamverkans- modellen. 7En talbok är en inläst fullständig version av en utgiven bok som görs för personer med läsned- sättning av olika slag. Skillnaden mellan en talbok och en ljudbok är framför allt juridisk. En talbok produceras med offentliga medel och i enlighet med ett undantag i upphovsrättslagen som medger att ett bibliotek får producera en utgiven bok som talbok utan upphovsrättsinnehavarens tillstånd. innehåller den tryckta bokens text och bilder), lättlästa böcker, böcker för lästräning, böcker på olika språk, och böcker för språkträning. MTM är de svenska bibliotekens lånecentral för tillgängliga medier där det digitala är navet i verksamheten. SOM-institutets8 undersökningar visar att biblioteken har en stark ställning bland offentliga institutioner och mer än hälften av befolk- ningen besöker bibliotek årligen.9 Biblioteksstatistiken från (KB) visar sam- tidigt att antalet bibliotek minskar. minskar också antalet fysiska besök, fysiskt bestånd, fysiska utlån och andelen av befolk- ningen som är aktiva låntagare.10 Det som ökar mest är användningen av e-medier och olika aktiviteter som inte är direkt kopplade till ut- låningen av böcker och andra medier. Enligt den senaste statistiken var totalt sett av alla aktivitetstillfällen på biblioteken rik- tade till barn och unga. Variationen är stor mellan olika län, från 19 till 55 aktivitetstillfällen per 1 000 invånare. Enligt bibliotekslagen ska folkbiblioteken ägna särskild uppmärk- samhet åt barn och unga för att främja deras språkutveckling och stimulera till läsning, bland annat genom att erbjuda litteratur utifrån deras behov och förutsättningar. I KB:s statistik är åldersgränsen för barn och unga 0–. Totalt finns av det fysiska barn- och ungdomsbeståndet på folk- biblioteken. Det är också folkbiblioteken som har den högsta ut- låningsgraden av barn- och ungdomslitteratur. Tillgången till barn- och ungdomslitteratur varierar mellan länen. Utlåningen till gruppen varierar också mycket mellan olika län. Det finns ett samband mellan stort utbud och hög utlåning; är utbudet litet blir lånen också få. 8SOM-institutet är en opartisk undersökningsorganisation vid som arbetat tillsammans med forskare inom en rad olika forskningsfält för att belysa opinioner och för att förstå svensk samhällsutveckling. 9Höglund (2017). 10Kungliga (2018d). All statistik i detta avsnitt utgår från KB:s senaste statistik. Medier för personer med läsnedsättningar Enligt bibliotekslagen ska biblioteken ägna särskild uppmärksamhet åt personer med funktionsnedsättning, bland annat genom att utifrån deras olika behov och förutsättningar erbjuda litteratur och tekniska hjälpmedel för att de ska kunna ta del av information. Myndigheten för tillgängliga medier är de svenska bibliotekens lånecentral för till- gängliga medier och ansvarar bland annat för det digitala . Det rapporterade fysiska beståndet av medier för personer med läs- nedsättningar har ökat sedan föregående mätning. Utlåningen har dock minskat något. Det är framför allt folkbiblio- teken som har egna bestånd av anpassade medier. Det finns flera kom- muner där inget kommunalt bibliotek har rapporterat att de har an- passade medier i sitt bestånd. Titlar på de nationella minoritetsspråken Enligt bibliotekslagen ska biblioteken ägna särskild uppmärksamhet åt de nationella minoriteterna och personer som har annat modersmål än svenska. Nästan en fjärdedel av antalet titlar på fysiska medier på biblio- teken är på utländska språk. av antalet titlar på fysiska medier är på något av de nationella minoritetsspråken.11 Myndigheten för tillgängliga medier har drygt 3 800 e-titlar på nationella minoritets- språk som är anpassade för personer med läsnedsättning. Enligt bibliotekslagen ska biblioteken verka för det demokratiska samhällets utveckling genom att bidra till kunskapsförmedling och fri åsiktsbildning. Folkbibliotekens traditionella roll innebär att till- handahålla bok- och mediesamlingar. Det är en fortsatt viktig uppgift men handlar verksamheten om betydligt mer än så. Dagens biblioteksverksamhet förutsätter ett aktivt och utåtriktat läsfräm- jande arbete som också ofta involverar fler aktörer. 11Denna siffra är en sammanslagning av samtliga minoritetsspråk och säger inget om fördel- ningen språken emellan. enskilt viktigaste aktören i det läsfrämjande arbetet utanför skolan. De regionala biblioteksverksamheterna och folkbiblioteken har arbetat läsfrämjande, ett arbete som fått förnyad aktualitet inte minst genom den nya bibliotekslagen. Det läsfrämjande arbetet vid ett folkbibliotek kan innebära alltifrån att i samverkan med barnavårdscentralen (BVC) göra hembesök hos småbarnsföräldrar, till uppsökande verksamhet med högläsning på äldreboenden. Folkbiblioteken samarbetar med BVC, förskolan, skolan och folkbildningens organisationer, men också med idrottsföre- ningar, hembygdsföreningar och andra delar av civilsamhället. Bland de många läsfrämjande metoder som tillämpas i arbetet finns alltifrån välbeprövad verksamhet som bokprat, läsecirklar, sagostunder, hög- läsning och författarbesök, till upprättandet av bokbestånd på nya platser.12 Det finns många skäl för biblioteken att arbeta uppsökande. Det kan handla om något så konkret som fysiska hinder för låntagare att ta sig till . Flera folkbibliotek erbjuder därför servicen ”Boken kommer”, det vill säga hemleverans av böcker till de personer som inte själva kan ta sig till ett bibliotek. Det kan också handla om kulturella hinder; bibliotekarier som deltagit i projekt som rör idrott och läsning har exempelvis vittnat om att de fått bättre kontakt med ungdomar som de mött på ungdomarnas egen arena än i biblioteket.13 Bokbestånd på andra platser Bland folkbibliotekens uppsökande verksamheter finns det en tradi- tion att upprätta fysiska bokbestånd på andra platser än i biblioteks- byggnaden och dess filialer, en typ av uppsökande arbete som genom- gått viss förnyelse . Att nå ut genom att upprätta nya bokbestånd kan innebära alltifrån mer självklara varianter som biblio- tek i väntrum, till mer experimenterande som bibliotek i simhallar. 12För fler exempel på läsfrämjande verksamheter och metoder se (2015). Se även (2015). 13Andersson (2015). Tvättstugebibliotek har upprättats på flera håll i landet, kapprums- bibliotek är en annan variant, liksom omklädningsrumsbibliotek. Mobila bibliotek såsom bokbussar och bokbåtar fyller en viktig funktion inte minst vad gäller att nå ut med böcker och andra medier där avståndet till närmsta bibliotek är stort. I har man flyttat ut delar av utlåningsservicen på gatan, och erbjudit drive-in-bibliotek.14 Bibliotek i samverkan med andra aktörer: exemplet idrott och läsning En angelägen uppgift för folkbiblioteken består i att finna nya former för samverkan och på så sätt nå nya målgrupper. Ett exempel utgör samverkan med idrottsrörelsen. Att involvera idrottsorgani- sationer i läsfrämjande projekt och kampanjer förekommer såväl nationellt som internationellt. fick 2013 i uppdrag att genomföra en läsfrämjande- satsning med det särskilda syftet att göra litteratur tillgänglig för idrottande flickor och pojkar.15 Det långsiktiga målet med satsningen var att väcka ett tidigt intresse för läsande och bidra till ökad läs- färdighet och läslust. Ett av skälen som regeringen angav för sats- ningen var att pojkars val att inte läsa är förknippade med sociala normer om manlighet. Ett sätt att förändra sådana normer är att nå fram till den aktuella målgruppen genom vuxna förebilder. Förebilden är i detta fall idrottsledaren.16 Uppdraget resulterade i projektet , en nationell satsning i samarbete med , idrottens studieförbund och . Till detta projekt knöts en läscoach som arbetade med att inspirera, sprida kun- skap och agera läsande förebild.17 En målsättning med PAUS var att skapa förutsättningar för sam- verkan mellan idrottsföreningar, den regionala biblioteksverksam- heten och folkbiblioteken för att göra litteratur tillgänglig för idrottande barn och unga. Inom ramen för PAUS tilldelades sam- manlagt 30 olika projekt projektmedel. De metoder som användes 14För fler exempel se (2015). 15Regeringen (2013b). 16Se vidare kapitel 9, Läsande förebilder. 17Se vidare (2015a). inom projekten kan sorteras in under huvudkategorierna läsande förebilder, lästips och bokpresentationer, social läsning samt tillgäng- liggörande av litteratur.18 I projekten fanns ett brett urval av idrotter representerade. Ett exempel på projektverksamhet inom ramen för PAUS-satsningen är Läsmuskler i , som genomfördes i samarbete mellan och . I projektet användes bland annat mobila så kallade pop-up bibliotek i samband med träning och tävling på lokala idrottsföreningar inom fotboll och ridsport.19 Ett annat exempel är Läsligan i , ett samarbete mellan kommun, biblioteken i , dags- tidningen och PR-företaget , med syftet att få idrottande ungdomar mellan 9–att förstå vikten av och tjus- ningen med att läsa. I projektet har man bland annat använt sig av boktrunkar samt idrottsprofiler som läsande förebilder. Ytterligare ett exempel är Läskickar i , som syftar till att i nära sam- arbete med ungdomslag i fotbollsföreningar och fritidsgårdar ta fram koncept och metodik för ett långsiktigt läsfrämjande. Läskickar riktar sig till tjejer 6–som är aktiva i Östergötlands fotbollsföreningar. Läskickar har byggt upp ett samarbete i mellan förlagsvärlden, idrottsförbund, idrottsutbildare, elitklubbar, fotbollsföreningar, bib- liotek och fritidsgårdar. Bibliotek i samverkan med andra aktörer: exemplet fritidsgårdar En potentiell arena för såväl språk- och läsutveckling som läsning generellt är landets fritidsgårdar. Fritidsgårdar i drivs kom- munalt eller av föreningar och kyrkosamfund. Fritidsgårdarna får sina mål och riktlinjer från kommunerna. Ett exempel på ett större projekt med syftet att skapa ett nätverk mellan bibliotek, fritidsgårdar, studieförbund och föreningar samt ge fortbildning inom läsfrämjande är projektet , bró! Projektet hade ett särskilt fokus på pojkars och unga mäns fritids- läsning i samtliga av länets kommuner. I utvärderingen av projektet påpekas att om läsfrämjande ska integreras som en del av arbetet på fritidsgården behöver det framgå av verksamhetens mål och planer 18I enlighet med den kategorisering av läsfrämjande verksamhet som görs av (2015). 19För en utvärdering av projektet se Tattersall och (2016). och ledningen behöver även avsätta resurser för arbetet. Grund- läggande är också samarbetet mellan fritidsgårdar och folkbibliotek, där folkbiblioteken tillför kunskaper om litteratur och läsfrämjande metoder. En viktig slutsats är att en strukturerad samverkan mellan folkbildning, folkbibliotek och fritidsgårdar kräver ett starkt sam- arbete på regional nivå som stöd för lokala insatser.20 8.3.2Biblioteken och de nationella minoriteterna Enligt en rapport från har de svenska folk- biblioteken en mycket begränsad verksamhet riktad mot de fem natio- nella minoritetsgrupperna judar, romer, sverigefinnar, tornedalingar och urfolket samer. Det gäller såväl bestånd, som olika verksamheter och samarbeten.21 Enligt en förstudie om nationella minoriteter genomförd av Regionbibliotek ser bibliotekens verksamheter för och om de nationella minoriteterna olika ut, med stora skillnader mellan enskilda bibliotek och vad gäller tillgång till medier på de olika mino- ritetsspråken. Hälften av biblioteken uppger att de har programverk- samhet och aktiviteter på minoritetsspråk och om de nationella mino- riteterna. Kommuner som ingår i förvaltningsområden för finska har mer kontinuerlig programverksamhet kring de nationella minori- teterna.22 Bilden bekräftas också av en rapport från Den nationella biblioteksstrategin, som bland annat pekar på att synliggörandet av nationella minoriteter och nationella minoritetsspråk är mycket ojämnt och ser mycket olika ut över landet.23 8.4Läsfrämjande inom den regionala biblioteksverksamheten I den nya bibliotekslagen ersattes termen ”länsbibliotek” med termen ”regional biblioteksverksamhet”. Skälet var att tydliggöra att det inte rör sig om en fysisk byggnad och att verksamheten inte riktar sig direkt till allmänheten. Den regionala biblioteksverksamheten utgör 20Corneliuson (2017). 21Hansson m.fl. (2010). 22Bengtsson (2014). 23Kungliga (2018a). en sammanhållande, verksamhets- och kompetensutvecklande aktör i ett regionalt och nationellt biblioteksnätverk. Enligt bibliotekslagen ska varje landsting och de kommuner som inte ingår i ett landsting bedriva regional biblioteksverksamhet med syfte att främja samarbete, verksamhetsutveckling och kvalitet när det gäller de folkbibliotek som är verksamma i länet. Den primära målgruppen för den regionala biblioteksverksamheten är de kommunala biblioteken inom länet. En viktig del i utvecklingsarbetet består i att svara för kompetens- höjande insatser. Den regionala biblioteksverksamheten är den största utbildningsanordnaren inom bibliotekssektorn. Även inom området läsfrämjande är den regionala biblioteksverksamheten förmodligen den största aktören och en betydande del av resurserna läggs på folk- bibliotekens läsfrämjande arbete. De läsfrämjande insatserna riktas framför allt till barn och unga.24 Den regionala biblioteksverksam- heten stödjer folkbiblioteken och driver även läs- och litteratur- främjande verksamheter som vänder sig direkt till medborgarna. Ett exempel på en sådan regional läsfrämjande verksamhet är Barnens bibliotek, en webbplats för barn och unga som drivs av region- i . Ett annat exempel är , som startade och som drivs av Kultur i Väst, stads- bibliotek, Litteraturbanken och Kultur i – regionbibliotek. 8.5Bibliotekariers kompetens inom det läsfrämjande området I en avhandling om bibliotekariers yrkesidentiteter konstaterar att den ämnesutbildning i biblioteks- och informations- vetenskap (B&I) som startade i inte längre gav samma handfasta vägledning i fråga om vad en bibliotekarie ska ägna sig åt, som gjorts då utbildningen inriktades mot en biblio- tekarieexamen.25