sou · H6B376 · 2018-10-12 00:00:00 — Invändning mot utredningens förslag Utredningen är inte genomförd i enlighet med utredningens direktiv om samhällsekonomisk analys i konsekvensutredningen Min samlade bedömning är att utredningens slutbetänkande har gene- rella kvalitetsbrister avseende den samhällsekonomiska analysen. Utifrån min expertroll med särskilt fokus på vita certifikat och energi- rotavdrag är min bedömning att det utan kompletterande analyser inte går att bedöma om de ekonomiska styrmedel som utredningen föreslår är samhällsekonomiskt motiverade. Utredningen saknar i stor utsträckning beräkningar av de samhälls- ekonomiska och offentligfinansiella konsekvenserna för de före- slagna åtgärderna. De antaganden som ligger till grund för de resultat som presenteras i utredningen är inte redogjorda för på ett trans- parent sätt. Utgångspunkten för en väl genomförd styrmedelsanalys skulle vara att analysera de förmodade effekterna av vita certifikat och energi-rotavdrag på elanvändarnas beteende. Såväl enskilda effek- ter som effekter av styrmedlen i kombination med varandra och med redan befintliga styrmedel. Detta saknas i utredningens analys. Utan analys av dessa effekter blir beslutsunderlaget ofullständigt. Utredningen saknar också en analys av vilken nivå på kvotplikten som är optimal för samhället, i systemet med vita certifikat. Denna nivå kan härledas utifrån uppskattade nyttor och kostnader av styr- medlet. Positiva såväl som negativa effekter vid införandet av vita certifikat och energi-rotavdrag bör därmed identifieras, kvantifieras och slutligen värderas för att utgöra underlag i den samhällsekono- miska analysen. Vad är t.ex. systemvärdet av en reducerad megawatt- timme på årsbasis, eller reducerad megawatt vid en topplastsituation? Dessa nyttor är avgörande för att balansera de kostnader som för- slagen ger upphov till. På kostnadssidan saknas en fullgod analys av potentialer och kost- nader för olika typer av åtgärder hos elanvändare. Dessa uppskatt- ningar är nödvändiga för att konstruera en marginalkostnadskurva för att uppnå en megawattimme eller megawatt energi- och eleffekti- visering. Mer specifikt saknas en uppskattning av tekniska eleffekti- viseringpotentialer per åtgärd för hushåll och industri och vad dessa potentialer kostar att realisera, inklusive antaganden om investerings- kostnad, ekonomisk livslängd och kalkylränta. Det är också nöd- vändigt att redogöra för uppskattningar av vad det kostar för kvot- pliktiga elhandlare eller energitjänsteföretag att övertyga sina kunder att de ska genomföra relevanta åtgärder. Utredningen borde dessutom beskrivit hur det är tänkt att effek- ten av en åtgärd ska beräknas i det praktiska genomförandet av vita certifikat med tanke på teknologisk utveckling, referensalternativ (utan subvention), rekyleffekt, etcetera. Dessa beräkningsprinciper och antaganden för den normlista som utredningen föreslår måste redogöras för mycket tydligare för att det föreslagna styrmedlet ska gå att utvärdera. Särskilt yttrande av experten Jag anser sammanfattningsvis att: –Utredningen i huvudsak har välavvägda förslag i avsnitten om laddinfrastruktur för elfordon, energilager och mikroproduktion för förnybar el. –Utredningen inte har visat att kvotpliktsystem är ett kostnads- och samhällsekonomiskt effektivt och ändamålsenligt styrmedel för att möta effektutmaningarna. Utredningen visar heller inte att ett kvotpliktsystem har additionalitet i förhållande till redan be- fintliga styrmedel för energieffektivisering och marknadens för- måga att erbjuda energitjänster för effektreduktion. Utredningens alternativa förslag om ett auktionsbaserat system hade varit in- tressant att utreda mer utförligt då det är avsevärt mindre kom- plext, mer flexibelt och administrativt mer lätthanterligt för alla berörda aktörer. –Utredningens förslag om ett utökat energi-ROT-avdrag är alltför oklart utformat, svagt motiverat och att det saknas flera väsent- liga delar i förslaget, bland annat om vilka åtgärder som ska vara berättigade till förhöjt avdrag. –Utredningens förslag om att komplettera reglerna om energi- deklarationer vad gäller kostnadseffektiva åtgärdsförslag är för outrett och tvärtemot intentionen snarare riskerar öka risken för större olikformighet och minska kvaliteten i utförandet av energi- deklarationerna. Förslag om mikroproduktion av förnybar el, energilager respektive laddinfrastrukur Utredningen föreslår en rad åtgärder och gör ett flertal bedömningar i syfte att underlätta för mikroproduktion av förnybar el, energilager och laddinfrastruktur för elfordon. Jag ställer mig i huvudsak bakom utredningens förslag i dessa delar. Förslag till kvotpliktsystem alternativt auktionsbaserat system för effektreduktion Utredningen tar sin utgångspunkt i att effektutmaningarna i elsyste- met kommer att växa framöver i takt med en allt högre andel volatil förnybar elproduktion och för att klara de beslutade energipolitiska målsättningarna. Energibranschen bejakar de beslutade energipoli- tiska målsättningarna och arbetar aktivt tillsammans med sina kunder med att energieffektivisera och minska effektbehovet bland annat genom att erbjuda energitjänster. Jag delar utredningens problemformulering om att effektfrågan är den överskuggande utmaningen för den svenska elsystemets utveck- ling framöver. En ökad elektrifiering av transport- och industrisekto- rerna innebär också ett ökat elbehov. är dock prognoserna för att vi kommer ha en ansträngd effektbalans som innebär ett behov av en rad åtgärder för att säkra leve- ranssäkerheten. Men utredningen har inte visat att kvotpliktsystem är ett kostnads- och samhällsekonomiskt effektivt och ändamåls- enligt styrmedel för att möta effektutmaningarna. Utredningen föreslår som alternativ till ett kvotpliktsystem ett auktionsbaserat system. Utredningen är dock otydlig i varför detta förslag läggs fram som ett andrahandsalternativ. Enligt min mening hade detta alternativa förslag varit intressant att utreda mer utförligt då det är avsevärt mindre komplext, mer flexibelt och administrativt mer lätthanterligt för alla berörda aktörer. Utredningsdirektiven understryker att förslag till nya styrmedel ska vara samhällsekonomiskt motiverade. Enligt min mening är den samhällsekonomiska konsekvensanalysen mycket bristfällig eftersom närmare kvantifieringar av kostnaderna för berörda aktörer saknas, detta gäller såväl för staten som för berörda företag som till exempel elleverantörer. Exempelvis saknas en närmare uppskattning av vilka kostnader som uppstår för elleverantörer som föreslås vara kvotplik- tiga och därmed åläggs en rad administrativa uppgifter enligt utred- ningens lagförslag. Utredningen visar heller inte att ett kvotpliktsystem har addi- tionalitet i förhållande till redan befintliga styrmedel för energieffek- tivisering och marknadens förmåga att erbjuda energitjänster för effektreduktion. Ett kvotpliktsystem är ett tvingande styrmedel som slår generellt och innebär ett ingrepp i marknadens funktionssätt och som tvärtemot intentionerna kan försvåra för marknadens aktörer att själva utveckla åtgärder för minskad effektbelastning och ökad efterfrågeflexibilitet. Lönsamheten i effektreduktionsåtgärder bygger också på att det tillåts uppstå prisvariationer på elmarknaden som kan styra om elförbrukning från höglast- till låglastperioder. Ingrepp med tvingande styrmedel riskerar tvärtom hämma förutsättningarna för en marknadsdriven utveckling av energitjänstemarknaden. Jag anser att ett tvingande styrmedel av detta slag måste motiveras utförligt. Det refereras i utredningen till att en rad länder har lik- artade kvotpliktsystem som används som utgångspunkt för utform- ningen av utredningens förslag. Utredningen har dock valt att inte i någon större utsträckning ta fasta på vårt grannland erfaren- heter av sitt kvotpliktsystem för energieffektivisering som planeras avvecklas. Detta görs framför allt mot bakgrund av den starka kritik som den danska Rigsrevisionen kom med . Danska Rigsrevisionen konstaterade bland annat att det saknas sam- hällsekonomiska motiv för att hushållen ska omfattas av ett kvot- pliktsystem, att myndigheterna haft en bristande uppföljning av systemet, till exempel när det gäller åtgärdernas kostnadseffektivitet, att kontrollen av att rapporterade energieffektiviseringsåtgärder fak- tiskt genomförts brustit samt att det förekommit omfattande fusk. Det hade varit önskvärt om utredningen tydligare hade beaktat dessa erfarenheter i ställningstagandet om den föreslagna utformningen av ett svenskt kvotpliktsystem. Utredningen har inte hunnit utreda flera centrala designpara- meterar för ett kvotpliktsystem. En sådan är vilka åtgärder som i praktiken kommer vara berättigade för att uppfylla kvotplikt, hur de närmare kriterierna för sådana åtgärder ska se ut och hur ”listan” med åtgärder är tänkt att uppdateras. För att kunna analysera effek- terna och additionaliteten av ett kvotpliktsystem är det enligt min mening avgörande att detta först har utretts. Utredningens konsekvensanalys brister i flera delar då den saknar mer preciserade uppskattningar av kostnader för olika aktörer uti- från svenska förhållanden. Myndighetskostnaderna är enligt min mening alltför lågt beräknade och många kostnader för att införa ett kvotpliktsystem har inte tagits upp gällande införande av ett nytt styrmedel, nödvändiga it- och administrativa system med mera. Det saknas även en närmare redogörelse för konsekvenserna för elkun- derna och fördelningspolitiska konsekvenser. gynna dem som inte vidtagit energieffektiviseringsåtgärder och missgynna dem som redan energieffektiviserat sina fastigheter. Jag menar att utredningen generellt tydligare borde haft ett perspek- tiv på vad de mindre aktörerna faktiskt efterfrågar, även om kvot- pliktsystemet omfattar fler aktörer. Utredningen saknar en redogörelse för det omfattande förbere- delsearbete som skulle krävas för att införa detta slag av styrmedel. Jag anser att det är orealistiskt att införa ett så pass komplext och avancerat styrmedel redan till 2020. Utifrån ovanstående huvudsak- liga skäl avstyrker jag utredningens förslag till att införa ett kvot- pliktsystem. Förslag om utökat energi-ROT-avdrag finns ett generellt utformat ROT-avdrag som även omfattar energibesparande åtgärder. Jag anser att utredningens förslag om ett utökat energi-ROT-avdrag är alltför oklart utformat, svagt moti- verat och att det saknas flera väsentliga delar i förslaget, bl.a. om vilka åtgärder som är tänkta att vara berättigade till förhöjt avdrag. För- utsättningarna för det administrativa förfarandet med till exempel digitala listor och hur en effektiv tillsyn av utförda åtgärder ska kunna bedrivas av är också otillräckligt utredda. Vidare saknas utformning av lagförslag. Jag anser att motiveringarna är svaga till var- för denna utredning gör en annan bedömning än Energisparlåneutred- ningen som avfärdade denna åtgärd i sitt betänkande SOU 2017:99. Utredningen föreslår även finansiering med höjd energiskatt på el med /kWh. Detta trots att energiskatten på el redan höjts kraftigt och ytterligare en höjning på per kWh är beslutad som träder i kraft . Av ovan- stående skäl avstyrker jag utredningens förslag om utökat energi- ROT-avdrag. Jag menar också att redan det befintliga ROT-avdraget bör ge tillräckliga incitament att vidta energieffektiviseringsåtgärder hos småhusägare. Förslag om kompletterande regler för energideklarationer för byggnader Utredningen föreslår att regelverket kring energideklarationer för byggnader kompletteras så att en större tydlighet uppnås om vad som avses med kostnadseffektiva åtgärder. Jag menar att även detta förslag är för outrett och tvärtemot intentionen snarare riskerar öka risken för större olikformighet och minska kvaliteten i utförandet av energi- deklarationerna. Att till exempel låta energiexperterna utgå från pro- gnoser om framtida energipriser blir till sin natur spekulativt. Energi- deklarationssystemet hade förtjänat en fördjupad utredning om möjliga förbättringsförslag för att öka kvaliteten och förtroendet för systemet. Att energideklarationerna utgår från den köpta leve- rerade energin och inte byggnadens faktiskt använda energi – det fakt- iska energibehovet – minskar tyvärr värdet av energideklarationerna . Ett viktigt perspektiv i en fördjupad utredning är också kund- och fastighetsägarperspektivet där ytterligare regler måste vägas mot de kostnader som uppstår för dem som ska betala för energideklara- tionerna. Allcott, H. och Greenstone, M., 2012. Is There an Energy Efficiency Gap? 26, 3–28. Verifiering av energisparstöd – Förslag på metod av- seende grund för beslut om energisparstöd och verifiering av utförda åtgärder. , C. och , K., 1998. Energiläget 2050, Avdelningen för Fysisk Resursteori, , , pp. 89. frt.fy.chalmers.se/Energir.pdf. Utvärdering av systemet med energideklarationer. EU-direktivet om byggnaders energiprestanda – konsekvenser och behov av förändringar i det svenska regel- verket, Dnr 10127-1290/2010. Bloomberg, 2018. Electric vehicle outlook, BNEF 2018. , T. et. al., 2014. En elmarknad i förändring – Är kundernas flexibilitet till salu eller ens verklig? Rapport för Energimarknads- inspektionen 2014. , T., och Kazukauskas, A. Inefficiencies in Residential Use of Energy – A Critical Overview of Literature and Energy Efficiency Policies in the EU, Economics, 8: 225–279. 2013, Bostadssektorns elefterfrågan i . performance institute , Energy performance certificates across the EU a mapping of national approaches, BPIE . Economics, 2016. Electricity Market Design for a . Konsultrapport till Energiföretagen, Svenskt näringsliv och Teknikföretagen, 2016. Economics, 2017. Incitament för smarta elnät, rapport till Forum för smarta elnät, 2017. COM (2016) 773 final, Ecodesign Working Plan 2016–2019. Deloitte, 2015. Evaluering af energiselskabernes energispareindsats. Ecodesign Preparatory study on Smart Appliances 2017. Framtagen av , Viegand &Maagoe, och i i samarbete med och , . Ekbäck, P. Fastighetssamverkan för utförande, drift och för- valtning av gemensamma anläggningar. Särskilt om anläggnings- lagen och lagen om förvaltning av samfälligheter. Fastighets- vetenskap, Kungl. Tekniska Högskolan, . Elforsk, 2014. El från nya och framtida anläggningar. Informationsbehov och elsäkerhetskrav rörande solcellsanläggningar, Dnr:15EV519, 2015. Energi-, Forsynings- og i , 2018. –til et grønt . Energikontor sydost, 2016. – Sam- tidig produktion av både el och värme från biobränslen i mindre anläggningar, 2016. Åtgärder för ökad efterfråge- flexibilitet i det svenska elsystemet, Ei R2016:15. Marknadsförutsättningar för elektriska batterilager – principiella utgångspunkter och möjligheter. energi för alla i . Ei:s ståndpunkter på delar av Europeiska kommissionens lag- förslag, 2017. Elmarknaden , Ei 2018:8. Samhällsekonomiska analyser vid investeringar i stamnätet för el, Ei R2018:06. Vita certifikat – något för ?, ER 2010:34. Finns det konkurrenshinder på marknaden för energitjänster? Konsekvenser av kvotplikt för energi- effektivisering: Kan ett svenskt kvotpliktssystem ge mindre energianvändning? Scenarier över energisystem, 2014-års långsiktiga scenarier, ett underlag till klimatrapporter- ingen, ER 2014:19. Aspekter på vita certifikat – mot bakgrund av nya förutsättningar och erfarenheter, ES 2015:02. Förslag till strategi för ökad användning av solel, ET 2016:16. Scenarier över Energisystem 2016, ER 2017:6. Kvartalsrapport 3 godkända anläggningar i elcertifikatsystemet, . Energistatistik för småhus 2016, ES 2017:03. , . (2017) National Survey report of Applications in . –ska bli världsbäst på energieffektivisering, slutredo- visning 2018. , 2018b, solelsstatistik. Informationsplattform för solel, Förenklad administration av solcells- stödet, ER2018:19. 2018e, Månadsrapport . Bidrag till lagring av egenproducerad elenergi. Energiläget i siffror 2018. och , 2016. Underlag till den andra nationella strategin för energieffektiviserande renovering, , När det rätta blir det lätta – en om ”nudging”. och rådets direktiv (EU) 2009/28/EG om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor och om ändring och ett senare upphävande av direktiven /77/EG och 2003/30/EG (förnybartdirektivet). och rådets direktiv /27/EU om energi- effektivitet, om ändring av direktiven /125/EG och 2010/30/EU och om upphävande av direktiven /8/EG och 2006/32/EG, . och rådets direktiv (EU) 2018/844/EU av om ändringar av direktiv /31/EU Om byggna- ders energiprestanda och av direktiv /27/EU om energi- effektivitet. och rådets förslag till direktiv (EU) COM/2016/0864 final/2 – 2016/0380 (COD) om gemensamma regler för den inre marknaden för el (omarbetning). Europeiska kommissionen (2016) SWD (2016)44 Accompanying the Document Proposal for a directive of Parlia- ment and the Council amending Directive 2010/31/EU on the Energy Performance of . Europeiska kommissionen SWD (2016) 405 final Staff Working Document Impact Assessment accompanying the document Proposal for a Directive of Parliament and the Council amending the Directive 2012/27/EU o Energy Efficiency. European Commission Intelligent Energy Programme, 2007. Work Package 5: Package of policy recommendations for the assess- ment, implementation and operation of TWC schemes. FERC, 2018. of Federal Energy Regulatory Commission, Electric Storage Participation in Markets Operated by and Operators. (Issued February 15, 2018). Förordning (2014:520) med instruktion för . Gillingham, K. och Palmer, K., 2014. Bridging the Energy Efficiency Gap: Policy Insights from Economic Theory and Empirical Evidence. Review of Environmental Economics and Policy 8, 18–38. and (2018) A comparison of variation management strategies for wind power integration in different electricity system contexts, 21 Issue 10. , M., Särnholm P. och L. , 2011. Energy Scenario for Based on , Report B2008, . (), 2014. Capturing the Multiple Benefits of Energy Efficiency. (), 2017a. IEA World Energy Outlook . (), 2017b. Instru- ments for Energy Efficiency: Policy Choice and Design. Synergies between renewable energy and energy effi- ciency: A working paper based on REMAP 2030, 2015. , 2018, Global Energy Transformation: A roadmap to 2050, , . IVA, 2016. En delrapport, Delrapport Vägval el, Kungliga Ingenjörsvetenskapsakade- mien (IVA), , januari, pp. och , 2018. Impacts of variation management on cost-optimal investments in wind power and solar photo- voltaics. Submitted for publication. Kittner, N., , F., Kammen. D., M., 2017. Energy storage deploy- ment and innovation for the clean energy transition. Nature Energy 2, Article number: 17125. , E., 2000. Potentialstudie för byggnadsintegrerade solceller i . Analys av instrålningsnivåer på byggnads- ytor, Rapport , Avdelningen för Byggnadsfysik, , , , Mars, pp. KOM 2011 (112) slutlig, Färdplan för ett konkurrenskraftigt, ut- släppssnålt samhälle 2050. KOM 2011 (885) slutlig, Energifärdplan 2050. KOM 2016 (759) förslag till styrningsförordning. KOM 2016 (761) om ändring av direktiv /27/EU om energi- effektivitet (EED). KOM 2016 (765) direktiv om ändring av direktiv /13/EU om byggnaders energiprestanda (EPBD). KOM 2016 (767) om revidering av förnybartdirektivet. KOM 2016 (860) slutlig. Europeiska kommissionen 2016, energi för alla européer, meddelande. KOM 2016 (861) om revidering av elhandelsförordningen (714/2009). KOM 2016 (863) om revidering av byråförordningen (713/2009). KOM 2016 (864) om revidering av elmarknadsdirektivet (2009/72/EU). Specialstudie 35 Vem ska betala för den förnybara elkraften? Energieffektivisering som en del av ett 2030-ramverk, PM Nr 27 2014. Konkurrensbegränsande offentlig säljverk- samhet – så fungerar reglerna i konkurrenslagen, 2010. Laddinfra, 2018. nationella databas för laddinfrastruktur, Lees, E., och Bayer, E. Toolkit for Energy Efficiency Obliga- tions. Mundaca, L., och Neij, L., 2009. A multi-criteria evaluation frame- work for tradable white certificate schemes, Energy Policy 37: 4 557–4 573. National Infrastructure Assessment 2018, An assessment of the ’s infrastructure needs up to 2050, National Infra- structure commission, 2018. Fortsatt grön skatteväxling – förslag till ut- formning, Rapport 5390, . och , 2014. Underlag till kon- trollstation 2015, ER 2014:17. Lägesbeskrivning för Klimatklivet , Ärendenr: NV-01780-18. North European Perspectives, NEPP 2018. Flexibilitet – i en ny tid, Hur mycket ny flexibilitet behövs i det svenska elsystemet ? En rapport till Forum för smarta elnät, . och IEA, 2016. Cities, flexibility and pathways to carbon-neutrality, NETP, and (), , , s. 269. Perspectives, 2016. , J. och, Twengström, J. Bredband Väsentlig bety- delse enligt anläggningslagen. Examensarbete nr 131. Institu- tionen för Fastigheter och Byggande, Kungl. Tekniska Hög- skolan, . En svensk-norsk elcertifikatsmark- nad, Årsrapport . , E., 2016. The role of Swedish single-family dwellings in the electricity system – The importance and impacts of solar photo- voltaics, demand response, and energy storage. Doktors- avhandling, 2016. , E., et. al., 2017. An economic assessment of distributed solar PV generation in from a consumer perspective – The impact of demand response. , , ., Renewable Energy. 108, s. 169– 178. Policy Highlights on Tackling Environmental Pro- blems with the Help of Behavioural Insights, 2017. Ofgem, 2011. Carbon Emissions Reduction Target (CERT) 2008– 2012 – Supplier Guidance – Version 3. Powercircle, 2018. Elnätets roll i framtidens energisystem 2018. Promemoria om kostnaderna för nya elproduktionsanläggningar i – underlag till M2015:01, . Maj:ts proposition med förslag till anlägg- ningslag m.m. 1985/86:90 om följdlagstiftning till den nya plan- och bygg- lagen, lagen om exploateringssamverkan samt lagen om hushåll- ning med naturresurser m.m. 2002/03:40. Elcertifikat för att främja förnybara energikällor. 2003/04:163. Skattereduktion för utgifter för byggnadsarbete på bostadshus. 2008/09:9, Ändring i lagen (2003:113) om elcertifikat. 2008/09:178 Skattereduktion för reparationer, underhåll samt om- och tillbyggnad av vissa bostäder. 2016/17:142 Skatteförslag med anledning av energiöverens- kommelsen. 2013/14:151 Skattereduktion för mikroproduktion av förnybar el. 2015/16 :01 Förslag till statens budget . 2016/17:179 Nytt mål för förnybar el och kontrollstation för elcertifikatssystemet 2017. 2017/18:228 Om energipolitikens inriktning. 2017/18:99 Vårändringsbudget . 2017/18:197 Fler bygglovsbefriade åtgärder. 2017/18:237 Elmarknadsfrågor. 2017/18:294 Vissa kontrollfrågor och andra frågor på punkt- skatteområdet. Regleringsbrev för avseende . Regeringsbeslut M2017/03110/S M2017/00599/Ee. PM förslag till nya bestämmelser på elmarknadsområdet. Fakta-PM om EU-förslag 2016/17: FPM44 KOM (2016) 861, KOM (2016) 862, KOM (2016) 863, KOM (2016) 864. Energideklarationer – få råd för pengarna, RiR 2009:06. Rosenow, J. och Beyer, E., 2016. Costs and Benefits of Energy Efficiency Obligation Schemes. Rosenow, J. och Bayer, E., 2017. Costs and benefits of energy efficiency obligations: a review of European programmes. 2018, Skattesystemets utveckling –2015 Del II 200 265892-17/113. Skr 2014/15:3. Återkallelse av propositionen Skattereduktion för mikroproduktion av förnybar el (.2013/14:151). Vägen till ett energieffektivare , betänkande från . SOU 2013:46 Beskattning av mikroproducerad el m.m. En klimat- och luftvårdsstrategi för , kapitel 12 konsekvensanalys. Kraftsamling för framtidens energi, betänkande från . Effektivare energianvändning, betänkande från . SOU 2017:115 Att främja gröna obligationer, betänkande av utred- ningen om gröna obligationer. SOU 2018:15 Mindre aktörer i energilandskapet – genomgång av nu- läget, delbetänkande från Utredningen om mindre aktörer i ett energilandskap i förändring. Statsrevisorerne Rigsrevisionen, 2016. Rigsrevisionens beretning om energispareordningen afgivet til med Statsreviso- rernes bemærkninger, 23/2016.