sou · H6B320 · 2018-03-19 00:00:00 — publicerade den nederländska övervaknings- myndigheten för finansmarknaden, Stichting Autoriteit Financiële Markten (AFM),63 rapporten ”Crowdfunding – Towards a sustain- able sector”, i vilken myndigheten identifierar ett antal ”regula- toriska flaskhalsar” för fortsatt utveckling av marknaden för gräs- 60Cambridge , Sustaining Momentum, the 2nd European Alter- native Report, . 61Cambridge , Expanding Horizons, the 3rd European Alter- native Finance Report, . 62Direktiv /64/EG (nu ersatt av och rådets direktiv (EU) 2015/2366 av om betaltjänster på den inre marknaden, om ändring av direktiven /65/EG, 2009/110/EG och 2013/36/EU samt förordning (EU) nr 1093/2010 och om upphävande av direktiv /64/EG, Direktiv /31/EG, Direktiv /29/EG Direk- tiv 2006/114/EG respektive Direktiv /849/EU. 63Vid sidan av AFM är även , , övervaknings- myndighet för (delar av) finansmarknaden. rotsfinansiering och lämnar vissa förslag till kortsiktiga och lång- siktiga åtgärder.64 Som ett svar på rapporten remitterade det nederländska ett förslag till nya bestämmelser om lånebaserad och andelsbaserad gräsrotsfinansiering.65 Sedan för- slaget granskats, bl.a. av , justerats och antagits, trädde nya bestämmelser i kraft den 1 april 2016.67 Det är förbjudet att på affärsmässig grund agera som mellanman (van een beroep of bedrijf als tussenpersoon) avseende inlåning av återbetalningspliktiga medel (opvordebare gelden) från allmän- heten (Artikel 4:3 Wft). Majoriteten av de plattformar som till- handahåller lånebaserad gräsrotsfinansiering driver verksamheten med stöd av en beviljad dispens från detta förbud (Artikel 4:3 [4] Wft), och kan således förmedla, anskaffa och låna ut sådana medel.68 Ett beslut om dispens har varit förenat med vissa krav, t.ex. att informera om riskerna med investeringen, och restriktioner bl.a. avseende storleken på investerade belopp.69 Dispenser från för- buden ansågs dock kunna beviljas alltför lätt.70 I syfte att bl.a. skapa mer jämlika spelregler i förhållande till andelbaserad gräsrotsfinansiering har, genom de nya reglerna, kraven för dispens skärpts så att förfarandet påminner mer om ett system.71 64Som en långsiktig lösning föreslår AFM två särskilda lagar för respektive form av gräs- rotsfinansiering för att därigenom fastställa ett tillräckligt investerarskydd och förutsätt- ningarna för serviceplattformarnas verksamhet. AFM lämnar också rekommendationer i syfte att utöka insynen inom branschen, samt föreslår ett förbättrat samarbete genom självreglering och genom ett organ för sådan reglering, standardiserade avtal och utbildning av allmän- heten. 65Consultatie Wijzigingsbesluit financiele markten 2016. 66Raad van State är ett oberoende rådgivande organ till regeringen avseende lagstiftning och förvaltning och (en del av) högsta allmänna förvaltningsdomstolen, / 67Besluit van tot wijziging van het Besluit Gedragstoezicht financiële ondernemingen Wft, het Besluit bestuurlijke boetes financiële sector en enige be- sluiten op het terrein van de financiële markten (härefter Wijzigingsbesluit financiële markten 2016). 68Utöver detta dispensförfarande är gräsrotsutlåning tillåten om företaget har 1. tillstånd som värdepappersföretag, dvs. tillhandahålla MiFID-tjänster (Artikel 2:99 Wft, gäller andels- baserad gräsrotsfinansiering), 2. tillstånd att förmedla lån (Artikel 2:83 Wft), eller 3. tillstånd att driva kreditverksamhet (§2: 63 Wft). 69Crowdfunding – Towards a sustainable sector, s. 31. 70Wijzigingsbesluit financiële markten 2016, s. 16. 71Dessutom anses numera att verksamheten i hög grad kan jämställas med beviljande av kon- sumentkrediter, snarare än förmedling av lån. En förutsättning för att få verka som förmedlare av gräsrots- utlåning via en plattform är att dess ledningspersoner, dvs. styrelse och även majoritetsägare, ska uppfylla krav avseende tillförlitlighet (betrouwbaarheid). Vissa beslutsfattare (i den dagliga verksamheten) ska dessutom ha sådan behörighet/licens som avses enligt Beleidsregel Geschiktheid 2012, vilken förutsätter att personerna i fråga har be- dömts vara lämpliga för sina uppgifter och ha tillräckliga kunskaper, erfarenheter och insikter (Artikel 2 a het Besluit Gedragstoezicht financiële ondernemingen Wft, BGfo). Verksamheten ska utövas på ett professionellt och sunt sätt så att allmänhetens förtroende för finansmarknaden upprätthålls. Detta inbegriper bl.a. en skyldighet att genast informera AFM om eventuella incidenter samt att det finns rutiner på plats för hantering av t.ex. intressekonflikter. Det innebär också att det ska finnas administrativa rutiner och finan- siella lösningar som säkerställer att investeraren kan erhålla åter- betalning av lån och avkastning därav även om förmedlaren måste upphöra med sin verksamhet, t.ex. på grund av konkurs. Vidare ska det finnas en funktion för klagomålshantering. Ägarstrukturen får inte vara sådan att den utgör eller kan utgöra ett hinder för adekvat tillsyn av AFM. (Artiklarna 2b och 2c BGfo). För att öka investerarskyddet ytterligare finns krav på förmed- laren att bedöma huruvida en investering är lämplig (Verantwoord) för icke-professionella investerare. Genom ett särskilt test, som ska utvecklas av plattformarna, ska det gå att bedöma om investeraren har tillräckliga kunskaper och erfarenhet för att förstå riskerna med gräsrotsfinansiering i allmänhet, i det ifrågavarande investerings- projektet och i den specifika förmedlaren/plattformen. Utfallet ska meddelas på ett objektivt sätt (inte som en rekommendation) och, om resultatet är negativt, bör plattformen betona riskerna med hjälp av en tydlig varning. Resultatet är inte bindande. Som framgått anses en förmedlare av andelsbaserad gräsrotsfinan- siering utgöra ett värdepappersföretag enligt och faller därmed in under denna omfattande reglering med krav på bl.a. tillstånd (för tjänsten mottagande och vidarebefordran av order avseende finansiella instrument). Värdepappersföretag får inte, direkt eller indirekt, ge eller ta emot någon ersättning för sina tjänster från andra än sina kunder (pro- visieverbod, Artikel 168a BGfo). I syfte att inte hindra utveck- lingen av marknaden för gräsrotsfinansiering gäller dock , enligt de nya reglerna, ett undantag från detta förbud för förmedlare/platt- formar som tillhandahåller andelsbaserad gräsrotsfinansiering.72 För tillämpning av undantaget måste följande villkor vara uppfyllda: (a) plattformen får enbart tillhandahålla tjänsterna mottagande och vidarebefordran av order avseende finansiella instrument, (b) dessa tjänster ska avse värdepapper som är emitterade i en gräsrotsfinan- sieringskampanj och (c) plattformen ska meddela AFM om att tillämpning av undantaget åberopas samt att villkoren i a och b kom- mer att efterlevas. För att undantaget inte ska få en vidare tillämp- ning än den avsedda finns också en definition av andelsbaserad gräsrotsfinansiering i anslutning till bestämmelsen. Slutligen kan nämnas att det inte finns någon skyldighet att upp- rätta prospekt, om vederlaget för de värdepapper som emitteras understiger . De tidigare beloppsnivåerna för tillåtna investeringar har höjts, beträffande gräsrotsutlåning, från till per person och plattform (inbegripet dotterbolag), och i fråga om andels- baserad gräsrotsfinansiering, från till per person och plattform (inbegripet dotterbolag). Enligt AFM bör privatpersoner inte investera av sina disponibla tillgångar i gräsrotsfinansieringsprojekt. Beloppsbegränsningarna gäller endast plattformar som är verksamma i med stöd av tillstånd alternativt dispens från AFM. (De gäller dock för alla icke-professionella investerare i fråga om plattformar som över- vakas av AFM och därmed oberoende av sådana investerares hem- vist). En investerare bör ges tillfälle att överväga huruvida han eller hon önskar genomföra investeringen, antingen genom att därefter aktivt bekräfta överenskommelsen (i annat fall 72 Wijzigingsbesluit financiële markten 2016, s. 12 ff. upphävs den), eller genom att plattformen tillhandahåller en enkel och avgiftsfri tjänst för att avstå från en investering.73 Alla plattformar åläggs en särskild rapporteringsskyldighet och måste halvårsvis ge in en ifylld blankett med uppgifter om plattform- ens storlek och ekonomiska situation, antalet aktiva investerare, an- talet finansieringsansökningar, inbegripet hur många som acceptera- des, antalet framgångsrika respektive misslyckade finansieringsprojekt (på grund av t.ex. konkurs) och vilken slags investeringsprojekt det varit fråga om, exempelvis person- eller företagslån. 4.5Gräsrotsfinansieringen i de nordiska grannländerna Gräsrotsfinansieringen i omsatte under år 2015.74 Den finska marknaden är störst med (). Även den nordiska omsättningen domineras av låne- baserad gräsrotsfinansiering. Lån till privatpersoner står för 36,5 mil- joner euro () och lån till företag för , motsvarande av marknaden. Det som emellertid är mest utmärkande för den nordiska gräsrotsfinansieringen vid en inter- nationell jämförelse är att den nordiska årstillväxten var negativ, . Anledningen är svenska Trustbuddys konkurs . Den nordiska marknaden för gräsrotsfinansiering till privatpersoner föll därmed från 2014 till 36,5 mil- joner 2015. Den nordiska gräsrotsfinansieringen tog fart igen och ökade med 211 procent.75 Ökningen är en av de största i . De segment som står för de största nordiska ökningarna var den andelsbaserade gräsrotsfinansieringen i och och gräsrotsfinansiering av fastigheter i och . 73Denna ”reflektionstid” påverkar inte ångerrätten för konsumenter () enligt direk- tiv 2002/65/EG (distansförsäljning) och direktiv /83/EU (konsumenträttigheter), se nyhetsbrev , 74Cambridge , Sustaining Momentum, the 2nd European Alter- native Report, . 75Cambridge , Expanding Horizons, the 3rd European Alter- native Finance Report, . Lånebaserad gräsrotsfinansiering stod för , mot- svarande av den totala omsättningen i . Lån till privatpersoner var det största marknadssegmentet med i omsättning (). Det bör noteras att de finska plattformarna Fixura (lånebaserad gräsrots- finansiering till privatpersoner) och Invesdor (andelsbaserad gräsrots- finansiering) säger sig ha svenska kunder. har publicerat marknadsstatistik för den finska gräsrotsfinansie- ringens utveckling under år 2016.76 Statistiken, som baseras på en enkätundersökning gjord av finansministeriet, stämmer rimligt väl med resultaten från marknadsundersökningen av . Enligt finansministeriets enkätundersök- ning har den finska gräsrotsfinansieringen mer än fördubblats och nått en omsättning på . Marknads- baserad gräsrotsutlåning till privatpersoner är fortsatt det största segmentet med , en ökning . Andelsbaserad gräsrotsfinansiering har ökat till och blivit näst största segment, före marknads- baserad gräsrotsutlåning till företag på som ökade . Ny finsk lag för viss gräsrotsfinansiering finns det i en särskild reglering för andelsbaserad och viss lånebaserad gräsrotsfinansiering. I samband med att den nya lagen om gräsrotsfinansiering trädde i kraft ändrades lagar som berör andra former av gräsrotsfinansiering. Uppgifterna i redovisningen av lagstiftningen är hämtade från främst den finska riksdagspropositionen.77 76vm.fi/artikkeli/-/asset_publisher/joukkorahoituksen-suosio-kasvaa-nopeasti? 101_INSTANCE_C91M3tdJeutx_languageId=sv_SE 77Regeringens proposition till med förslag till lag om gräsrotsfinansiering och till vissa lagar som har samband med den RP 46/2016. Donationsbaserad och belöningsbaserad gräsrotsfinansiering I lagen om penninginsamlingar (255/2006) finns numera bestäm- melser om donationsbaserad gräsrotsfinansiering (utan motpresta- tion), t.ex. om det är fråga om att (i regel) med stöd av tillstånd till penninginsamling anskaffa medel för allmännyttiga ändamål genom vädjan till allmänheten (3 § 1 mom.). Annan form av till allmän- heten riktad donationsbaserad gräsrotsfinansiering utan motpresta- tion är förbjuden enligt nämnda lag och straffbar som penning- insamlingsbrott. Räntefri gräsrotsfinansiering med främmande kapital räknas inte som penninginsamling i de fall då det är meningen att det finansiella kapitalet senare ska betalas tillbaka utan ränta. Vid penninginsamlingar är utgångspunkten att det donerade kapitalet inte fås tillbaka. Vid bedömningen ska det dessutom beaktas att t.ex. provision eller annat arvode i regel likställs med ränta eftersom en ändring av benämningen på motprestationen inte ändrar verk- samhetens faktiska karaktär och inte gör att den inte kräver mot- prestation. När det gäller belöningsbaserad gräsrotsfinansiering (mot veder- lag) som tillhandahålls konsumenter finns det bestämmelser i kon- sumentskyddslagen (38/1978), om bl.a. marknadsföring, oskäliga avtalsvillkor, förfaranden i kundrelationer och konsumentkrediter. Om verksamhet av denna typ bedrivs mellan privatpersoner eller mellan näringsidkare, omfattas den till stor del av avtalsfrihet, men även köplagen (355/1987) kan i vissa situationer tillämpas på den. Lånebaserad och andelsbaserad gräsrotsfinansiering Lagen om gräsrotsfinansiering (734/2016) är indelad i fem kapitel med rubrikerna Allmänna bestämmelser, Rätt att förmedla gräs- rotsfinansiering, Kundskydd, Tillsyn och påföljder samt Särskilda bestämmelser78. Till de allmänna bestämmelserna i 1 kap. hör tillämpningsområde och definitioner. Tillämpningsområdet för lagen omfattar ”låne- och investeringsbaserad gräsrotsfinansiering mot vederlag i syfte att 78 I det femte och sista kapitlet finns bestämmelser om bl.a. god gräsrotsfinansieringssed, självreglering, tystnadsplikt, överklagande, samt ikraftträdande och övergångsbestämmelser. Regleringen motsvarar den övriga finansmarknadslagstiftningen. finansiera näringsverksamhet”. En ytterligare förutsättning är att kapitalanskaffningen tillhandahålls av en förmedlare av gräsrots- finansiering (1 kap. 1 §).79 Lagen gäller dock inte för lånebaserad gräs- rotsfinansiering där gäldenären är en konsument, dvs. ”person till person”-lån via en tjänst som tillhandahålls av ett kreditförmedlings- företag.80 Det väsentliga för tillämpningsområdet är avgränsningen gentemot framför allt värdepappersmarknadslagen (746/2012), lagen om pen- ninginsamlingar och konsumentskyddslagen (38/1978) när det gäller gräsrotsfinansiering. I lagen erinras därför om att verksamhetsmodell- en för gräsrotsfinansiering kan påverkas även av annan reglering, – förutom ovan nämnda – köplagen och finansmarknadslagstiftning- en, exempelvis kreditinstitutslagen (610/2014), lagen om investerings- tjänster (747/2012) och lagen om förvaltare av alternativa investe- ringsfonder (162/2014).81 Lånebaserad gräsrotsfinansiering utgörs av ”anskaffning, tillhanda- hållande eller förmedling av kredit mot vederlag där skuldförhållan- det uppstår mellan mottagaren av gräsrotsfinansiering och kunden till förmedlaren av gräsrotsfinansiering” (1 kap. 2 § 1). Med investeringsbaserad gräsrotsfinansiering avses ” investering med eget eller främmande kapital i syfte att förvärva, tillhandahålla eller förmedla en ägar- eller skuldandel eller annan andel som för- värvas mot vederlag i en mottagare av gräsrotsfinansiering i en om- 79Lagen hindrar inte att sammanslutningar som söker finansiering utnyttjar sina möjligheter att inom näringsfrihetens ram bjuda ut egna värdepapper till allmänheten för att skaffa kapital. Värdepapper kan t.ex. bjudas ut på den egna webbplatsen i form av en aktieemission. Då används inte en förmedlare av gräsrotsfinansiering, men den sammanslutning som söker finansiering ska själv se till att lagstiftningen följs, bl.a. aktiebolags- och värdepappersmark- nadslagarna. Ur lagens synvinkel är detta inte gräsrotsfinansiering, utan en självständigt genomförd emission eller motsvarande kapitalanskaffningsåtgärd som riktas till allmänheten. 80Enligt en antagen lagändring i konsumentskyddslagen (38/1978) likställs sådana lån med konsumentkrediter. Förmedlare av ”person till person-lån” ska således se till att konsumentskyddslagens bestämmelser om konsumentkrediter (7 kap.) iakttas i kreditför- hållandet. Vidare gäller en registreringsplikt för förmedlare av ”person till person-lån” och verksamheten omfattas av den tillsyn som utövas av i , som också upprätthåller ett särskilt kreditgivarregister, se Regeringens proposition till med förslag till lag om ändring av konsumentskyddslagen, lag om förmedlare av konsumentkrediter som har samband med bostadsegendom och lag om registrering av vissa kreditgivare och kreditförmedlare samt till vissa lagar som har samband med dem (RP 77/2016 rd). 81Som framgått i det föregående regleras gåvobaserad gräsrotsfinansiering (dvs. vederlagsfri verksamhet) genom bestämmelser i lagen om penninginsamlingar. Belöningsbaserad gräsrots- finansiering regleras till viss del av konsumentskyddslagen, om det är fråga om en relation mellan konsument och näringsidkare. Är det en relation mellan två privatpersoner eller två näringsidkare gäller i stället den finska köplagen. fattning som anges i ett tecknings- eller investeringsavtal eller annat jämförbart avtal som gäller finansiella instrument eller andra värde- papper än sådana som avses i värdepappersmarknadslagen” (1 kap. 2 § 2). En förmedlare av gräsrotsfinansiering är ”en näringsidkare som inte är ett kreditinstitut, betalningsinstitut, fondbolag eller värde- pappersföretag eller en AIF-förvaltare (anm. en förvaltare av alter- ) och som yrkesmässigt förmedlar låne- eller investeringsbaserad gräsrotsfinansiering” (1 kap. 2 § 3).82 Mottagare av gräsrotsfinansiering definieras som ”ett företag, dock inte ett börsbolag, eller en annan organisation eller en stiftelse som skaffar medel genom gräsrotsfinansiering” (1 kap. 2 § 4). De sammanslutningar som kan komma i fråga är således aktiebolag, andelslag, kommanditbolag, öppet bolag, europabolag, europa- andelslag, förening eller stiftelse. Näringsidkaren behöver inte vara en juridisk person, utan möjligheten ges även till enskilda firmor. Centrala delar i lagen gäller för förmedlare av gräsrotsfinansiering. En förmedlare ska vara registrerad i ett särskilt register hos den finska tillsynsmyndigheten, (2 kap. 3 §).83 Vid sidan av registreringsskyldigheten krävs ett eget kapital om , alternativt att förmedlaren tecknar en yrkesansvarsför- säkring, bankgaranti eller annan motsvarande säkerhet som Finans- inspektionen bedömer vara tillräcklig (2 kap. 6 §). Lagen innehåller tämligen detaljerade bestämmelser med villkor för registreringen (2 kap. 4–8 §§). Den som avser att förmedla gräs- rotsfinansiering ska ha rätt att driva näringsverksamhet och får alltså inte vara försatt i konkurs eller genomgå ett saneringsförfarande för företag. Motsvarande gäller i fråga om en fysisk person; han eller hon måste vara myndig och får inte ha begränsad handlingsbehörig- het eller genomgå skuldsanering för privatpersoner. 82Att mottagaren inte får vara ett börsbolag innebär att värdepapper i börsnoterade aktie- bolag inte kan utgöra investeringsobjekt i låne- eller investeringsbaserad gräsrotsfinansiering. 83Registreringsskyldigheten gäller dock inte näringsidkare som är etablerade i en annan stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES-stat) och tillfälligt förmedlar gräsrotsfinan- siering i (2 kap. 3 § andra stycket). litliga aktörer med tillräckligt god kännedom om finansmarknaden kan godkännas som förmedlare av gräsrotsfinansiering. Som tillför- litlig anses inte den som har dömts till fängelse- eller bötesstraff under de senaste fem respektive tre åren före en bedömning, om det är ett brott som kan anses visa att personen i fråga är uppenbart olämplig att förmedla gräsrotsfinansiering, att vara ägare till en för- medlare eller att vara medlem eller ersättare i styrelsen, verkställande direktör eller ställföreträdande verkställande direktör eller på annat sätt medlem av högsta ledningen i en sådan förmedlare, eller om personen i fråga annars genom sin tidigare verksamhet har visat sig uppenbart olämplig för en sådan uppgift. Styrelsen samt verkstäl- lande direktören och den övriga verkställande ledningen ska ha sådan allmän kännedom om finansmarknaden och om betydande risker i anslutning till den som behövs med beaktande av verksamhetens art och omfattning. Till den verkställande ledningen räknas för- valtningsrådet och jämförbara organ, ansvariga bolagsmän och andra som hör till den högsta ledningen. (2 kap. 6 och 7 §§). Förutom uppgifter om bl.a. näringsidkarens namn eller beteck- ning ska det i registret införas information om ingripandeåtgärder, dvs. offentliga varningar, ordningsavgifter och påföljdsavgifter samt förbud (2 kap. 5 §). Lagen innehåller också en bestämmelse om att en förmedlare ska avregistreras i vissa fall, bl.a. om förmedlaren har upphört med sin verksamhet, om förutsättningarna för en registre- ring är uppfyllda eller om förmedlaren är mellanhand för någon annan (2 kap. 9 §). Registreringskravet syftar till att garantera en tillräckligt hög tröskel för marknadsinträde, som i sin tur – liksom avregistrerings- möjligheten – har betydelse för investerarskydd och finansierings- formens trovärdighet. Ambitionen har dock varit att förmedlar- registreringen inte ska vara lika betungande som annan finans- marknadsreglering eftersom målet är att diversifiera den inhemska finansmarknaden genom hållbara och förutsägbara villkor för nya alternativa finansieringsformer. Den relativt lätta regleringen moti- veras av branschens begränsade storlek samt dess tillväxtfas, riskprofil och övriga särdrag. Rätt att förmedla låne- och investeringsbaserad gräsrotsfinansiering m.m. En registrerad förmedlare kan med stöd av lagen erbjuda både lånebaserad och investeringsbaserad finansiering, oberoende av om överlåtbara eller icke-överlåtbara värdepapper används i verksam- heten. Om förmedlaren använder överlåtbara värdepapper behövs en mellanhand eller ett ombud med auktorisation som aktör på finansmarknaden84. Denna skyldighet gäller emellertid inte om de överlåtbara värdepapperna endast erbjuds till vissa professionella investerare som definieras närmare i MiFID. Förmedlare får också förmedla och ta emot order som avser värdepapper eller andra fondföretagsandelar enligt bestämmelser i lagen om investeringstjänster85 samt erbjuda investeringsrådgivning som anknyter till låne- och investeringsbaserad gräsrotsfinansiering (2 kap. 9 § lagen om gräsrotsfinansiering). Informationskrav och andra kundskyddsregler För att garantera ett tillräckligt investerarskydd innehåller lagen bestämmelser om informationsskyldighet för såväl förmedlare som mottagare av gräsrotsfinansiering. Dessutom föreskriver lagen vissa ytterligare skyldigheter för mottagare av gräsrotsfinansiering samt vissa rättigheter för investerare. Som framgått ska medelsanskaffningen vara avsedd att finan- siera näringsverksamhet. Mottagaren får, som nämnts, inte vara ett börsbolag och får inte heller vara försatt i konkurs eller befinna sig i något annat insolvensförfarande. Ett saneringsförfarande utgör dock inte något hinder mot gräsrotsfinansiering, om investerarna får tillräcklig information om denna omständighet samt tillhörande risker. Genom lagen gäller alltså numera ett investerarskydd också i situationer där andra värdepapper än sådana som avses i värde- pappersmarknadslagen, dvs. i praktiken icke-överlåtbara värdepapper, 84Genomförande av artikel 3 i MiFID I. Auktoriserade finansmarknadsaktörer kan t.ex. bilda ett dotterbolag som förmedlar låne- eller investeringsbaserad gräsrotsfinansiering eller koppla en redan verksam förmedlare av gräsrotsfinansiering till sin auktoriserade verksamhet i form av anknutet ombud. Även kreditinstitut, betalningsinstitut, fondbolag, värdepappers- företag och förvaltare av alternativa investeringsfonder kan förmedla gräsrotsfinansiering med sin auktorisation, om de följer specifika bestämmelser i lagen om gräsrotsfinansiering. 851 kap. 10 § 1 mom. 1 och 2 punkten och 11 § 1 och 5 punkten. används vid anskaffning eller förmedling av gräsrotsfinansiering.