sou · H6B317 · 2018-03-12 00:00:00 — Förordning (SKOLFS 1998:16) om läroplan för förskolan. Förordning (SKOLFS 2010:37) om läroplan för , för- skoleklassen och fritidshemmet. Förordning (SKOLFS 2012:101) om läroplan för vuxenutbild- ningen 2012. föreskrifter (SKOLFS 2011:58) om kompetensprofiler för utnämning till lektor. föreskrifter (SKOLFS 2013:147) om statsbidrag till skolhuvudmän som inrättar karriärsteg för lärare. föreskrifter (SKOLFS 2014:44) om introduktions- period för lärare och förskollärare. föreskrifter (SKOLFS 2016:62) om vilka ämnen som omfattas av försöksverksamhet med anställning under viss kompletterande anställning. (2012a): Systematiskt kvalitetsarbete för skolväsendet. (2013a): Utvecklingssamtalet och den skriftliga indivi- duella utvecklingsplanen. (2014a): Arbete med extra anpassningar, särskilt stöd och åtgärdsprogram. (2017a). Måluppfyllelse i förskolan. (2012b): Få syn på språket – Ett kommentarmaterial om språk- och kunskapsutveckling i alla skolformer, verksamheter och ämnen. (2015a): Introduktionsperiod för lärare och förskollärare. stödmaterial om introduktionsperiod för nyanställda lärare och förskollärare. FN:s konvention om barnets rättigheter. FN:s konvention om de mänskliga rättigheterna. Den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk, SÖ 2000:3. Ramkonventionen till skydd för nationella minoriteter, SÖ 2000:2. 1995/96:222. Vissa åtgärder för att halvera arbetslösheten , ändrade anslag för /96, finansiering m.m. 2009/10:20. Legitimation för lärare och förskollärare 2009/10:68. Svenskundervisning för invandrare i folkhögskola. 2009/10:89. Bäst i klassen – en ny lärarutbildning. Proposition 2009/10:165. Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och trygghet. 2011/12:1. 2012/13:30. Forskning och innovation. 2012/13:195. Minskade krav på dokumentation i skolan. 2013/14:160. Tid för undervisning – lärares arbete med stöd, särskilt stöd och åtgärdsprogram. 2014/15:1 Budgetpropositionen . 2014/15:137. Obligatoriska bedömningsstöd i årskurs 1. 2015/16:1. 2015/16:173 Fjärrundervisning och entreprenad – nya möjlig- heter för undervisning och studiehandledning på modersmål. 2016/17:100. 2017/18:18. Läsa, skriva, räkna – en åtgärdsgaranti. 2016/17:122 Ett mer ändamålsenligt klagomålssystem i hälso- och sjukvården. 2017/18:1. Övrigt från regeringen och Dir. 2016:76 Bättre skola genom mer attraktiva skolprofessioner. Dir 2016:107 Tilläggsdirektiv till utredningen möjligheter till fjärrundervisning och undervisning på entreprenad (U 2015:09). Dir 2017:27 Ökad samverkan kring praktiknära forskning för stärkt vetenskaplig grund i skolväsendet. Dir. 2017:37 Organisationsöversyn av de statliga skolmyndigheterna inom skolväsendet. Dir. 2017:88 Bättre möjligheter för elever i de obligatoriska skolformerna att nå de kunskapskrav som minst ska nås. Tid för undervisning – lärares arbete med skriftliga indi- viduella utvecklingsplaner. Tid för undervisning – lärares arbete med åtgärdsprogram. Regeringen (2011): Uppdrag att anordna högskoleutbildning för vidareutbildning av lärare som saknar lärarexamen. (U2011/3713/UH). Regeringen (2012a): Karriärvägar m.m. i fråga om lärare i skol- väsendet. (U2012/4904/S). Regeringen (2012b): Uppdrag att svara för utbildning. (U2011/4343/S m.fl.). Regeringen (2013a): Uppdrag till att minska dokumentationsinhämtningen. (U2013/3680/GV). Regeringen (2013b): Uppdrag om fortbildning i läs- och skrivutveck- ling – Läslyftet. (U2013/7215/S). Regeringen (2014): Uppdrag att följa upp och analysera karriärsteg- sreformen (U2014/4127/S). Regeringen (2015a): Uppdrag om samverkan för bästa skola. (U2015/3357/S och U2017/00301/S). Regeringen (2015b): Uppdrag till att fördela bidrag för deltagande i insatser för att förstärka tillgången på lärare i nationella minoritetsspråk (Ku2015/01721/DISK och Ku2016/02027/DISK). Regeringen (2015c): Uppdrag att genomföra insatser för att stärka utbildningens kvalitet för nyanlända elever och vid behov för elever med annat modersmål än svenska. (U2015/03356/S och U2017/00300/S.) Regeringen (2015d). Uppdrag till om nationella skolutvecklingsprogram. (U U2013/02553/S U2013/01285/S U2015/00941/S U2015/00299/S och U2015/03844/). Regeringen (2015e). Statsbidrag för höjda löner till lärare och vissa andra personalkategorier. (U2015/05040/UH). Regeringen (2016a). Regeringen förlänger satsning på vidareutbild- ning av lärare som saknar lärarexamen. Information på regeringens webbsida. Regeringen (2016b). Välfärdsmiljarder till kommunerna. /pressmeddelanden/2016/04/valfardsmiljarder- till-kommunerna/ Regeringen (2016c). Jämlikhetspeng till utsatta skolor. Regeringen (2016d). Uppdrag att utvärdera Statsbidrag för höjda lärarlöner till lärare och vissa andra personalkategorier. (U2016/02466/UH). (2016e). Regeringen beslutar att avskaffa nationella prov i NO och SO för årskurs 6. /pressmeddelanden/2016/01/regeringen- beslutar-att-avskaffa-nationella-prov-i-no-och-so-for-arskurs-6/ Regeringen (2017a). Nationell digitaliseringsstrategi för skolväsendet. (U2017/04119/S). Regeringen (2017b): Tilläggsuppdrag till om samverkan för bästa skola (U2017/00301/S). Regeringen (2018). Regeringens skrivelse 2017/18:84 om karriärstegsreformen och lärarlönelyftet. SOU 1948:27 betänkande med förslag till riktlinjer för det svenska skolväsendets utveckling. SOU 1999:63 Att lära och leda – En lärarutbildning för samverkan och utveckling. SOU 2008:52 Legitimation och skärpta behörighetsregler. Staten får inte abdikera – om kommunaliseringen av den svenska skolan. Rektorn och styrkedjan. SOU 2015:102 Fråga patienten. Nya perspektiv i klagomål och tillsyn. SOU 2016:12 Ökade möjligheter till modersmålsundervisning och studiehandledning på modersmål. SOU 2016:35 Vägen in till det svenska skolväsendet. SOU 2016:38 Samling för skolan – Nationella målsättningar och ut- vecklingsområden för kunskap och likvärdighet. Nationell kvalitetsplan för vård och omsorg för äldre personer. SOU 2017:35 Samling för skolan – Nationell strategi för kunskap och likvärdighet. SOU 2017:44 Entreprenad, fjärrundervisning och distansundervisning. SOU 2017:51 Utbildning, undervisning och ledning – reformvård till stöd för en bättre skola. SOU 2017:54 Fler nyanlända elever ska uppnå behörighet till gymnasiet. SOU 2017:56 Jakten på den perfekta ersättningsmodellen. SOU 2017:91 Nationella minoritetsspråk i skolan – förbättrade för- utsättningar till undervisning och revitalisering. & , J. (2016): It-stöd för lärarnas administrativa arbete. Bilaga till (2016) Redovisning av uppdrag om att föreslå nationella it-strategier för skolväsendet (Dnr. U2015/04666/S). (2008). Med ett annat modersmål – elever i och skolans verksamhet. (2009): Vad påverkar resultaten i svensk grundskola? Kunskapsöversikt om betydelsen av olika faktorer. (2012c): Likvärdig utbildning i svensk grundskola? (2013b): Lärarnas yrkesvardag. En nationell kartläggning av grundskollärares tidsanvändning. (2013c): Forskning för klassrummet – Vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet i praktiken. (2014b): med det treåriga . En uppföljning av tre kursgruppers utbildning. Projekt- gruppen för Rektorsprogrammet och Rektorslyftet. (2014c): 2013. En studie av undervisnings- och lärmiljöer i årskurs 7–9. (2014d): Förskoleklassen – uppdrag, innehåll, kvalitet. (2015b): Grundskollärares tidsanvändning. En fördjupad analys av ”Lärarnas yrkesvardag”. (2015c): Svenska rektorers erfarenhet i nordiskt perspektiv. En analys av 2013. (2015d): Särskilt stöd i . (2015e): Finns förstelärarna där de bäst behövs? (2015f): Skolreformer i praktiken. Hur reformerna lan- dade i vardag 2011–2014. (): lägesbedömning 2015. Rapport nr 421. (2016a): Attityder till skolan 2015. (2016b): Nyinvandrade elever i . (2016c): Redovisning av uppdrag om att föreslå nationella it-strategier för skolväsendet (Dnr U2015/04666/S). (2016d): Slutredovisning: Uppdrag att svara för utbildning (Dnr. (2017b): Elever och skolenheter i /17. (2017c): Elever och resultat i vuxenutbildning . (2017d): lägesbedömning 2017. Rapport nr 455. (2017e): Redovisning av uppdrag att ta fram återkom- mande prognoser över behovet av förskollärare och olika lärar- kategorier (Dnr. U2016/02335/S). (2017f): Pedagogisk personal i skola och vuxenutbildning /17 (Dnr: 2017:370). (): årsredovisning 2016. (2017i): Beskrivande data 2016. Förskola, skola och vuxenutbildning. Skolinspektionen (2010): Språk- och kunskapsutveckling för barn och elever med annat modersmål än svenska. Skolinspektionen (2012): Rektors ledarskap med ansvar för den pedagogiska verksamheten. Skolinspektionen (2013): Redovisning av regeringsuppdrag att minska dokumentationsinhämtningen (Dnr. Skolinspektionen (2014a): Från huvudmannen till klassrummet – tät styrkedja för förbättrade kunskapsresultat. Skolinspektionens erfaren- heter och resultat från tillsyn och kvalitetsgranskning. Skolinspektionen (2014b): Kommunernas resursfördelning och arbete mot segregationens negativa effekter i skolväsendet. Skolinspektionen (2014c): Utbildningen för nyanlända elever. Skolinspektionen (2015a): Distansutbildning vid vuxen- utbildning (2015:2). Skolinspektionen (2015b): Kompetensförsörjningen – en nyckelfråga för skola och förskola (Dnr. 402–2014:4207). Skolinspektionen (2016a): Skolans arbete med extra anpassningar. Skolinspektionen (2016b): Förskolechefens ledning. Om att ta ansvar för den pedagogiska verksamheten. Skolinspektionen (2916c): Utbildningsanordnare med betygsrätt. Skolinspektionen (2017a): Lokal klagomålshantering – för snabb hjälp till eleverna (2016:6994). Skolinspektionen (2017b): Lärarresurser – att verka för likvärdighet i utbildningen (2015:7429). (2017): Projektrapport för natio- nella tillsyn av skolan 2013–2016. (2008): Uppföljande utvärdering av lärarutbildningen. IFAU (2015): Skolsegregation och skolval. (2014): Specialdestinerade statsbidrag – Ett sätt att styra mot en mer likvärdig skola? (RiR 2014:25). (2016): Det livslånga lärandet inom högre utbildning. (RiR 2016:15). (2017a): Statsbidragen i skolan – nationella priori- teringar men lokala behov (RIR 2017:30). (2017b): Karriärstegsreformen och Lärarlönelyftet – högre lön men sämre sammanhållning (Rir 2017:18). (2016a): Integration – utrikes föddas etable- ring i arbets- och samhällslivet. Integration: rapport 9. (2016b). Arbete och välfärd, nr 2. (2017a): Lärare utanför yrket. (2017b): Trender och Prognoser 2017 befolkningen | utbildningen | arbetsmarknaden med sikte . Statskontoret (2010): Ett lyft för den som vill. Utvärdering av den statliga satsningen på fortbildning av lärare (2010:12). Statskontoret (2014): Patientklagomål och patientsäkerhet Utvärde- ring av hanteringen av enskildas klagomål mot hälso- och sjuk- vården (2014:23). Statskontoret (2015): Uppföljning av karriärstegsreformen för lärare. Delrapport 1 (2015:12). Statskontoret (2016a): Uppföljning av karriärstegsreformen för lärare. Delrapport 2 (2016:1). Statskontoret (2016b): Statens styrning av kommunerna (2016:24). Statskontoret (2017a): Myndighetsanalys av (2017:3). Statskontoret (2017b): Uppföljning av karriärstegsreformen. Del- rapport 3 (2017:1). Statskontoret (2017c): Utvärdering av statsbidrag för lärarlönelyftet. Delrapport 1 (2017:21). (2016a): Uppdragsutbildning vid universi- tet och högskolor. (2016b): Avhopp från lärarutbildningen. (2017a): Utvärdering av tre komplette- rande pedagogiska utbildningar. (2017b): Uppföljning och utvärdering av försöksverksamhet med övningsskolor och övningsförskolor inom lärar- och förskollärarutbildningar. Bringselius, L. (2017): Tillitsbaserad styrning och ledning. Ett ram- verk. Samtal om tillit i styrning. En rapportserie med bidrag till Tillitsdelegationen. , S. , E. & , A. (2016): Utvärdering av Läslyftet. Delrapport 2: Erfarenheter av Läslyftet 2015/16. Corin, L. & , L. (2017): Chefers organisatoriska förutsättningar i kommunerna. & Niknami, S. (2017): Ankomst och härkomst – en om skolresultat och bakgrund (2017:3). , P., , K., Hultell, D. & , L-E. (2007): Lärares Tillvaro i Utbildning och Arbete: . Urvalsram, kohort och genomförande 2005–2006. Skriftserie B nr 2007:2. (2013): Låt lärare vara lärare. (2014): Låt skolledare fokusera på att vara skol- ledare. (2015): Låt lärare vara lärare 2. (2016a). 700 gymnasielärare om sin arbetssituation. (2017b): Den kommunala vuxenutbildningen – en ny chans på riktigt. (2012): Allt annat än lärare. (2015): Arbetsmiljörapport . (2016a): Viktig dokumentation eller onödigt krångel. En undersökning om lärarnas syn på dokumentations- kraven. (2016b): Mer tid för varje elev. En undersök- ning om lärares arbetstid. (2016c): Digital framtid utan fallgropar. En undersökning om lärares och elevers digitala kompetens. (2016d): Språk – så mycket mer än engelska. En rapport om moderna språk. (2017a): Låt kvalitet gå före pris på vuxen- utbildningen. En rapport om vuxenutbildningens utmaningar. (2017b): Mer resurser till utsatta skolor. En granskning av situationen på 128 skolor med särskilda ut- maningar. (2010): Rekrutteringsproblematikken på de nordiske laereruddannelser. (2010:533). (2005): Teachers matter. Attracting, Developing and Retain- ing Effective Teachers. (2015): Improving Schools in . An Per- spective. (2016). Supporting Teacher Professionalism – Insights from 2013. Regnö, K. (2016): Chefer i välfärdens tjänst. Rapport från fack- förbundet . Stenlås, N. (2009): En kår i kläm – Läraryrket mellan professionella ideal och statliga reformideologier. (2015): Förstelärare och lektorat inom utbild- ningsförvaltningen i . (2015): Karriärtjänster för lärare i . Dnr 09–201/1320. (2015): Karriärvägar för lärare i . 13–201/635. (2015): Karriärvägar för lärare i . 13–201/635. (2017): Reviderade riktlinjer för lärares karriäruppdrag. (2017): Skolinspektionens anmälningsprocess. (2016): Forskarskolor för lärare och förskol- lärare – en uppföljning av fyra statliga satsningar. (Rapport från 2016/17: RFR4). , J, (2011): Att lära av de bästa – en om svensk skola i ett internationellt forskningsperspektiv. Rapport till Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi. Litteratur, tidskrifter, hemsidor m.m. & Alvunger, D. (2017): The nested systems of local school development: Understanding improved interaction and capacities in the different sub-systems of schools. I Improving Schools Vol. 20, No 3. Agevall, L. & Jonnergård, K. (2007): Management by documents – a risk of de-professionalizing?. I , C., , L-E., , L. & Denicolo, P. (eds). I Tension between Organization and Profession, Nordic Academic Press, 2007. (2006): Kvaliﬁcerande arbete – lärares vardagliga arbete som bas för lärarprofessionens autonomi. Akiba, M. (2013): Conclusion: Learning From Teacher Reforms in Global Context. I Aikiba, M (ed. ), Teacher Reforms Around the World: Implementations and Outcomes. (2017): Du kan välja ditt eget modersmål. Alvehus, J. & Kastberg, G. (2017): Förstelärarreformen har stärkt lärarprofessionen. Alvunger, D. (2015): Towards new forms of educational leadership? : The local implementation of förstelärare in Swedish schools. Artikel i in Educational Policy, , vol. 1, nr 3, 55–66 s., 30103. Alvunger, D. (2015b): Styrning, ledning och organisation i implementeringen av karriärstegsreformen inom , kommun. (2017): Förstelärarreform gör skolan mer hierarkisk – så gör lärarna motstånd. & , D. (1999): Developing practices, developing practitioners: Toward a practice-based theory of professional development. I G. Sykes & L. Darling-Hammonds (Eds.). Teaching as the learning profession: Handbook of policy and practice. Barber, M. & Mourshed, M. (2007): How the World’s on Top. , T. and Trowler, P. (1989/2001): Academic Tribes and Territories. Intellectual Enquiry and the Culture of Disciplines. for Research into . (1982): From Novice to Expert. I , Vol. 82, No. (1997): Becoming an Expert Nurse. I , 97(6). Bereiter, C. & Scardamalia, M. (1993): Surpassing Ourselves – An Inquiry into the Nature and Implications of Expertise. & , I. (2015): Teaching & Learning Studies. En plattform för undervisningsutvecklande ämnes- didaktisk forskning. Teaching & Learning Studies (STLS). & , T, (2016): Professionella förstelärare? Om den svenska förstelärarreformen. I Att ta utbildningens komplexitet på allvar: En vänbok till . , M, , M, Hallsén, S, Roman, H & Wermke, W. : , 2016. (2001). Learning about and learning from expert teachers. Biesta, G. J & Stengel, B. (2016): Thinking Philosophically About Teaching. I Gitomer, D. & , C. A, (eds), Hand- book of Research on Teaching, Fifth edition, . Biesta, G. (2010): Good Education in an of Measurement. Ethics, Politics, Democracy. : Paradigm Publishers. Bilalic, M. (2017): The Neuroscience of Expertise. (2008): Från Novis till Expert: Förtrogenhetskun- skap i kognitiv och didaktisk belysning. , , 2008. Bloom, B. (ed) 1985: Developing Talent in . (2009): Tyst kunskap: ett mångtydigt begrepp. I Bornemark, J. & Svenaeus, F. (red), Vad är praktisk kunskap? Studies in Practical Knowledge, No. 1, , tredje tryckningen, 2014. Bolam, R., McMahon, A., Stoll, L., , S., & , M. (2005): Creating and sustaining professional learning com- munities. Research Report Number 637. , : , tion and Skills. , . et. (2007): Social and School Connectedness in as Predictors of Use. Mental Health and Academic Outcomes, , Vol. Boyle-Baise, M. & , J. (2008): What kind of experience? Preparing teachers in PDS or community settings. M. et al., (eds.) Handbook of Research on Teacher Education, : . Bransford, J. & , D. (2009): It Takes Expertise to Make . I , K. A, (ed. ), Development of Pro- fessional Expertise. Toward Measurement of Expert Performance and Design of Optimal Learning Environments, : . Bransford, J. D., , A. & Cocking, R. (eds). 2000: How People Learn. Brain, Mind, Experience and School. Expanded Edition, . Bransford, J., Darling-Hammond, L., & LePage, P. (2005): Intro- duction. I Darling-Hammond, L. & Bransford, J. Preparing Teachers for a Changing World. What Teachers Should Learn and Be to Do, , Jossey-Bass. 2010: State Formation and the Historical Take-off of Professional Types: The Case of . I , L. G & Evetts, J. (eds), Sociology of professions: traditions, Daidalos. Bryk, A.S. (2015): Learning to Improve – How ’s Schools Can Get Better at Getting Better. & Shoenfeld A.H. (2003): : Toward a , , and . Educational Researcher, Vol. Burns, D. (2017): Empowered Educators in – Shape Teacher Quality. , Å., , U., , L. (2016): Förstelärare – en kvalitetsdrivande reform?. I , O. & , L. (2016), Att leda mot skolans mål. Bäcklin, M. Att vara lärare. , (tre upplagor 1948–1961). , C., Zeichner, K., , A. & , P. (2017): Empowered Educators in – How High-Per- forming Systems Shape Teaching Quality. (red.) (2017): Undervisningsutvecklande forskning – exemplet Learning study. & , F. (2000): Lärare av . Lärarförbun- dets förlag. H. et al. (1981): Categorization and Representation of Physics Problems by Experts and Novices. Cognitive Science, Vol. & Villegas, A. (2016): Research on Teacher Preparation: Charting the Landscape of a Sprawling Field. I Gitomer, D. & , C. A (eds.). Handbook of Research on Teaching, Fifth edition, . Coggshall, J., Lasagna, M. & , S. (2009): Toward the structural Transformation of schools – Innovations In staffing. Crawley, E. , J. , S. & Brodeuer, D. (2007): The CDIO approach. Crowe, E. (2008): Teaching as a profession. A too far? I , M., Feiman-Nemser, S., , D. J., & Demers, K. (eds.). Handbook of Research on Teacher Education. Enduring Questions in , Third edition, Routledge. Cuban, L. (1993): How Teachers Taught. and Change in American Classrooms 1880–1990. –Hammond, L. & , M. W. (1995): Policies That Support Professional Development in an Era of Reform. 76, no. 8 (). Darling-Hammond, L. (1999): Teacher Quality and Student : A Review of State Policy Evidence. Darling-Hammond, L. (2001): Standard setting in teaching: Changes in licensing, certification, and assessment. I V. (Ed. ), Handbook of research in teaching (4th ed.). Darling-Hammond, (2010): The flat world and education. How ’s commitment to equity will determine our future. Darling-Hammond, L. (2013): Getting Teacher Evaluation , What Really Matters for Effectiveness and Improvement. Darling-Hammond, L. (2017): Empowered Educators – Shape Teaching Quality. Darling-Hammond, L. & Bransford, J. (eds). (2005): Preparing Teachers for a Changing World. What Teachers Should Learn and Be to Do. Darling-Hammond, L., Hyler, M. & , M. (2017): Effective Teacher Professional Development. & , H. (1980): A Five-Stage Model of Mental Activities Involved in Directed Skill Acquisition. & , H. (1986): Mind –The Intuition and Expertise in the Era of the Computer. & , H. (2005): Expertise in Real World Contexts. Organizational Studies, Vol. 26, No 5. (2011): The Flexner Report – 100 Years Later. Ekbohrn, C. (1904). 60 000 främmande ord och namn m. m. i det svenska språket, tillika med deras härledning och uttal. & Ärlemalm-Hagsér, E. (red). (2015): Att bli förskollärare. & Tarrant, K. (1995): Creating Collaborative Cultures for Educational Change. Remedial and Special Education. 16(6). (1996): Are professional teachers a good thing? I Goodson I, & , A. (eds). Teachers’ Professional Lives, : . & Dyrdal Solbrekke, T. (2015): Om innebörder i lära- rprofessionalism. Pedagogisk Forskning i , årg. 20 nr 3–4. & Pool, R. (2016): Peak, Secrets from The New Science of Expertise. , K. A. & , J. (1991): and limits of the empirical study of expertise: an introduction. I , K. A. & , J. (eds.). Toward a General of Expertise – Pro- spects and limits, : . (2013): Introduktionsåret – ett kollegialt utvecklings- arbete. I Bronäs, A. & , Y. (red). Mentorskap i skola och förskola, : . (2008): Professionalism, Professionality and the Develop- ment of Education Professionals. 56, No.1. Evetts, J. (2009): The management og professionalism. A con- temporary paradox. I Gewirtz, S. et. (eds.) A Changing Teacher Professionalism, International trends, challenges and ways forward. Feigenbaum, E. & McCorduck, P. (1983): The Fifth Generation: Artificial Intelligence and ’s to the World. Fejes, A. (2015): Kortutbildade och vuxenutbildning – en kun- skapsöversikt. Underlagsrapport för Kommissionen för ett socialt hållbart . Fejes, A. (2016): Vuxenutbildningens utmaningar i migrationens tidevarv. I Flerspråkighet som resurs. Fejes, A. & , D. (2018): Vuxenutbildningens och upphandlingens marknad. I kommande bok av Fejes, A. & , M. (2018) Skolan, marknaden och framtiden. Fenstermacher, G. (1986). Philosophy of research on teaching: Three aspects. C. (Ed. ), Handbook of research on teaching, (tredje upplagan, s. & Ricardson, V. (2005): On Making Deter- minations of Quality in Teaching. , Volume 107, Number 1, January 2005. Flexner, A. (1910): Education in The and . A Report to ment of Teaching. (1987): Kampen om katedern. & , A. (2015): Administrations- samhället. (2010): Teachers’ Relational Practices and Professionality. (2016): Being a teacher: altruistic and narcissistic expectations of pre-service teachers. Teachers and Teaching: Theory and Practice, 2016 Vol. 22, no. 5, s. 627. Friedson, E. (2001): Professionalism – The Third Logic. Fullan, M. & , J. (2016): Coherence. The in Action for Schools, Districts, and Systems. Thousand Oaks: Corwin. Gerrevall, P. (2017): Bedömning av lärarkvalitet i lärares arbetsliv – internationella utblickar. I Gerrevall, P. (red.). Att bedöma lärarkvalitet. Skicklighet, lämplighet och kompetens. : Natur & Kultur.) Gewirtz, S., Mahony, P., Hextall, I. & Cribb, A. (2009): Teacher Professionalism, International trends, challenges and ways I introduktionen, Gewirtz, S, Mahony, P, Hextall, I & Cribb A. (eds.) Policy, professionalism and practice. Under- standing and enhancing teachers’ work. Gibbons, M. et al. (1994): . of science and Research in . Gibbons, P. (2013): Stärk språket, stärk lärandet: språk- och kun- skapsutvecklande arbetssätt för och med andraspråkselever i klass- rummet. & , M. (1988): Overview. I , M. H., , R. & Farr M. (Eds.). The nature of expertise. (2015): The Teacher Wars – A History of ’s