sou · H6B343 · 2018-05-29 00:00:00 — Flertalet större städer såsom , och är geografiskt koncentrerade i kommunen och har goda allmänna kommunikationer till centrum. Därför kan ett kontor med en någorlunda central placering erbjuda god tillgänglighet för många av kommunens invånare. Servicekontor finns i 55 av de totalt 218 mindre kommunerna och i nästan alla dessa kommuner har Arbetsförmedlingen ett kontor. , och har 37 Arbetsförmedlings- kontor och 15 servicekontor. Merparten av Arbetsförmedlingens kontor i storstäderna har fortfarande direktservice. Stärkt lokal statlig service och närvaro SOU 2018:43 Arbetsförmedlingens marknadsområde arbetar för tillfället med en översyn av kontoren i . I översynen tar man hänsyn till den regionala utvecklingsplanen för Stockholms- regionen som bl.a. bygger på en region framöver med nio stads- kärnor och överväger att huvudsakligen vara etablerad vid dessa stadskärnor.4 Utöver detta överväger man att etablera filialer på några orter med långt avstånd till närmaste kontor och i särskilt utsatta områden. Marknadsområdet bedömer att filialkontor nödvändigtvis inte behöver vara fullservicekontor och att man där kan vara sam- lokaliserad med t.ex. kommunen. De nya kontoren kommer inte nödvändigtvis ha någon yta för direktservice, utan huvudsakligen vara utformade för bokade besök.5 Fyra eller fem av Arbetsförmedlingens nuvarande kontor i bör lokalmässigt ha förutsättningar för att hysa ett ser- vicekontor.6 4Regional utvecklingsplan för , RUFS. Förutom centrala åtta yttre regionala stadskärnor: , , , centrum-Arninge, Kungens kurva-Skärholmen, , och . 5Enligt uppgifter från Arbetsförmedlingen . 6Jakobsberg, , , , samt eventuellt även . Stärkt lokal statlig service och närvaro 8.1.2Samlokaliserade kontor på 46 orter En majoritet av servicekontoren i mindre kommuner är samlokali- serade med Arbetsförmedlingen. Som jämförelse är endast ett ser- vicekontor i en av de större städerna samlokaliserat med . Nästan alla samlokaliserade servicekontor är relativt små med fyra eller färre servicehandläggare.7 Utredningens bedömning utifrån studiebesök både på service- kontor och förmedlingskontor är att samlokalisering i det stora hela fungerar väl. Samlokaliseringen är till nytta för de besökare som har ärende både till Arbetsförmedlingen och någon av de tre service- kontorsmyndigheterna. På vissa orter har myndigheterna dock haft svårigheter att komma överens om gemensamma öppettider. 8.1.3Statlig lokal service i utsatta områden Ett utsatt område är enligt definition ett geo- grafiskt avgränsat område som karaktäriseras av en låg socioekono- misk status där kriminella har en inverkan på lokalsamhället. I dessa områden finns en mängd riskfaktorer som kan leda till en bristande framtidstro såsom arbetslöshet, ohälsa och misslyckad skolgång. Därtill finns en stor riskgrupp med unga personer som lätt påverkas av normbrytande beteenden, ett stort antal kriminella aktörer och en genomsnittlig lägre kollektiv förmåga. Övergrepp i rättssak är enligt en utbredd företeelse i de flesta utsatta områden.8 , professor i kriminologi, menar att svårigheterna polisen upplever i utsatta områden bl.a. beror på att polisen är en av få myndigheter, förvaltningar, organisationer, företag och andra företrädare för det etablerade samhället som områdets invånare ofta kommer i kontakt med. Invånarna i utsatta områden behöver ha kontakter med flera olika företrädare för det etablerade samhället, inklusive myndigheter, samt ha nära till den goda servicen för att åtgärderna mot brottsligheten i områden ska kunna vara framgångs- rika. Dessa myndigheter måste ha medborgarnas förtroende.9 7Undantaget är servicekontoret i . 8Polismyndigheten (2017), Utsatta områden – Social ordning, kriminell struktur och utmaningar för polisen. 9Jerzy (2016), Brottslighet och motåtgärder i socioekonomiskt svaga områden. Stärkt lokal statlig service och närvaro bedömning är att det i 27 kommuner10 finns ett eller flera utsatta områden av olika kategorier. Merparten av områdena finns i storstäder och större kommuner. De utsatta om- rådena delas upp i tre kategorier: •Utsatt område – är geografiskt avgränsat och karaktäriseras av en låg socioekonomisk status där de kriminella har en inverkan på lokalsamhället. Inverkan är snarare knutet till den sociala kon- texten i området än de kriminellas utstuderade vilja att ta makten och kontrollera lokalsamhället. Läget anses allvarligt. •Riskområde – kännetecknas av att området befinner sig i risk- zonen för att bli ett särskilt utsatt område, men något eller några av de fastställda kriterierna saknas. Läget anses alarmerande. •Särskilt utsatt område – kännetecknas av en social problematik och kriminell närvaro som lett till en utbredd obenägenhet att delta i rättsprocessen och svårigheter för polisen att fullgöra sitt uppdrag. Läget anses akut. 10 , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , och . SOU 2018:43 Stärkt lokal statlig service och närvaro Kommuner med utsatta områden enligt 27 kommuner med utsatta områden Arbetsförmedlingen har på regeringens uppdrag undersökt hur de säkerställer service och närvaro i de kommuner som har flest lång- tidsarbetslösa och nyanlända. Arbetsförmedlingen har identifierat 35 sådana kommuner, varav många har ett eller flera utsatta områden enligt bedömning. Stärkt lokal statlig service och närvaro har boende i dessa utsatta områden nära till arbetsförmedlingskon- tor, även om kontoren inte ligger i själva området.11 I har Arbetsförmedlingen inriktningen att lokalisera kontor så att de har god tillgänglighet för boende i utsatta områden, till exempel i eller i . Därtill finns myndigheten på några kommunala medborgarkontor såsom i Tensta.12 Regeringen lanserade en satsning på kommuner med områden med socioekonomiska utmaningar.13 Syftet med satsningen är att stärka kommunernas arbete för att förbättra förutsättningarna i områden som kännetecknas av stora utmaningar när det gäller exempelvis lågt valdeltagande, hög arbetslöshet, låg utbildningsnivå och låg sysselsättningsgrad. Satsningen kan exempelvis handla om tidiga insatser för barn och unga, utbildning, ökad trygghet, ökad sysselsättning och insatser för att stärka demokratin och det civila samhället.14 Till stor del finns samma kommuner representerade i regeringens urval och i kategorisering. Servicekontor finns i nästan alla av de 27 kommuner som enligt har utsatta områden, men sällan i just det utsatta området. öppnar fyra nya servicekontor i eller nära utsatta områden: i , i , Vivalla i och Brandbergen i . Service- kontorsmyndigheterna har på vissa ställen haft svårt att hitta lokaler för servicekontor eftersom många av områdena är renodlade bostads- områden som saknar lämpliga lokaler för verksamheten i eller i närheten av området. anser myndigheterna att man bör kunna dra lärdomar av etableringen och placeringen av dessa servicekontor.15 11Arbetsförmedlingen (2018), Arbetsförmedlingens service och närvaro på rätt plats. 12Enligt uppgifter från Arbetsförmedlingen . 13Regeringskansliet (2018), Promemoria: ska hålla ihop – segregationen ska brytas. 14Regeringskansliet (2018), Promemoria: ska hålla ihop – segregationen ska brytas. 15Enligt uppgifter från . Stärkt lokal statlig service och närvaro 8.2Stärkt statlig service och närvaro med 27 nya servicekontor Utredningens förslag: Statens servicecenter får regeringens upp- drag att öppna 27 nya servicekontor . kommer då att ha sammanlagt 140 service- kontor. Besökare på de nya servicekontoren ska kunna få allmän och fördjupad service avseende Arbetsförmedlingen, Försäkrings- kassan, och . För att besökare på servicekontoren ska kunna få service avseende Arbetsförmed- lingen ska uppdraget också ges till Arbetsförmedlingen. För att underlätta och förbereda för en utökad serviceorga- nisation med service avseende Arbetsförmedlingen ska tre av de nya servicekontoren i storstäderna öppna i Arbetsförmedlingens nuvarande lokaler . Utredningens bedömning är att de 27 nya servicekontoren bör öppna på följande platser: •11 nya servicekontor i eller nära utsatta områden i större städer: . •4 nya servicekontor i regioner som saknar servicekontor: Stor- uman, , och . •12 nya servicekontor i , och . Utredningens förslag om fler servicekontor tar utgångspunkt i att alla servicekontor ska ge service avseende Arbetsförmedlingens verk- samhet och att på de orter där det finns servicekontor ska service avseende Arbetsförmedlingen ges enbart på servicekontoret. Besöks- antalet till nuvarande servicekontor kommer därmed att öka och befintliga lokaler kan därför på många orter bli otillräckliga. Stärkt lokal statlig service och närvaro 8.2.1God tillgänglighet till service i hela landet föreslog, som tidigare nämnts, att det bör finnas minst ett servicekontor i varje för att säkerställa tillgången till lokal statlig service i hela landet.16 Till- växtanalys definierar en som en region med ett funk- tionellt pendlingsavstånd mellan invånares bostad och arbetsplats. Ett servicekontor centralt placerat i en bör enligt utred- ningen kunna erbjuda regionens invånare statlig service inom rimligt avstånd. Utifrån samråd med aktörer med regionalt utvecklingsansvar, samråd med Kommuner och Landsting, diskussioner med berörda myndigheter, utredningens delbetänkande och remissvaren på landsbygdskommitténs slutbetänkande bedömer utredningen att landsbygdskommitténs förslag är väl avvägt. Utredningen anser därför att Statens servicecenter bör öppna servicekontor i de fyra FA- regioner som saknar servicekontor: , , och . 8.2.2Bättre tillgänglighet i utsatta områden I de utsatta områdena finns viktiga målgrupper för både och de tre nuvarande servicekontorsmyndigheterna. Utredningens bedömning är att en ökad myndighetsnärvaro i form av servicekontor i eller nära utsatta områden kan bidra till ett ökat förtroende för samhällets institutioner, eftersom servicekontorens besökare i stor utsträckning är mycket nöjda med den service de får. Flertalet av de utsatta områdena finns i storstäderna och i de större kommunerna. I större kommuner bedömer utredningen att många av de nuvarande servicekontorens lokaler kommer att vara för små när service även ska ges avseende Arbetsförmedlingen, varför ytterligare ett servicekontor kan behövas i vissa av dessa kommuner för att hantera ett ökat antal besök. Enligt utredningens bedömning finns det i många av dessa kommuner förutsättningar för att dela upp servicekontorsverksamheten på två kontor, varav ett kontor kan placeras i eller nära ett utsatt område. Servicekontorsverksamheten på orten bör kunna bedrivas effektivt eftersom personalen relativt 16 SOU 2017:1, För landsbygder – en sammanhållen politik för arbete, hållbar tillväxt och välfärd. Stärkt lokal statlig service och närvaro enkelt kan växla mellan de båda kontoren utifrån verksamhetens behov. I alla tre storstäder och i kommer det att öppna nya servicekontor i eller nära utsatta områden. Utred- ningen anser att det finns förutsättningar för och behov av att öppna nya servicekontor i alla de sex större kommuner som har särskilt utsatta områden och i ytterligare fem större kommuner som har utsatta områden: , , , , , , , , , och . Nedanstående tabell visar vilka områden i dessa kom- muner som är utsatta områden. 11 nya servicekontor i eller nära utsatta områden Ronna/Geneta/ 8.2.3Bättre tillgänglighet i storstäderna Nuvarande servicekontor i storstäderna har många besökare. Trots relativt stora lokaler och många anställda har storstadskontoren ofta långa köer och antalet kontor är få i förhållande till antalet invånare. Stärkt lokal statlig service och närvaro anser cheferna för många av dessa kontor att det vore mer effektivt att driva servicekontor med färre anställda än . Helst skulle de se att det fanns ungefär 10–15 servicehandläggare per kontor. Utredningens bedömning är att nuvarande servicekontor i stor- städerna inte kan ta emot en större ökning av antalet besökare eller anställda som förslaget om service avseende Arbetsförmedlingen innebär. Dessutom anser utredningen att tillgängligheten till service- kontor bör öka i storstäderna, som verksamheten kan bedrivas mer effektivt om kontoren blir fler till antalet och mindre i storlek. Utredningen anser därför att serviceorganisationen ska utökas med 12 nya servicekontor i storstäderna: 2 kontor i , 3 kontor i och 7 kontor i . Utredningens bedöm- ning är att flertalet av de tillkommande servicekontoren i storstäderna bör kunna öppna i lokaler där Arbetsförmedlingen bedriver direktservice, vilket också är önskvärt eftersom det finns svårigheter med att hitta tillgängliga och lämpliga lokaler i storstäderna. Dock ser utredningen inte att det finns ett långsiktigt behov av att ser- vicekontoren framöver ska vara lokaliserade tillsammans med kontor. Viss osäkerhet finns avseende hur stort besöksantalet blir vid nuvarande och nya servicekontor, men serviceorganisationen bör enligt utredningens bedömning kunna öka tillgängligheten och han- tera fler besökare genom att vid behov utöka servicekontorens öppet- tider i storstäderna. 8.2.4Förutsättningar för utökad service på servicekontoren i större och mellanstora kommuner Utredningen har intervjuat regionchefer för servicekontoren vid och om huruvida nuvarande service- kontors lokaler kan hantera en utökad verksamhet med fler besökare. Vidare har utredningen genomfört ett antal studiebesök på arbets- förmedlingskontor och på servicekontor. Utifrån detta är utred- ningens samlade bedömning att flertalet servicekontor i mellanstora kommuner kan hantera en utökad verksamhet. Förutom de större kommuner som utredningen föreslår ska få ett nytt servicekontor, finns det servicekontor i ytterligare fem större kommuner. Flertalet av dessa bör kunna hantera en utökad verksamhet i nuvarande lokaler. Stärkt lokal statlig service och närvaro För något eller några kontor kan serviceorganisationen behöva överväga utökade öppettider eller att servicekontoret samlokaliseras med Arbetsförmedlingens lokala kontor. 8.2.5Förutsättningar för utökad service på servicekontoren i mindre kommuner I de 38 mindre kommuner där servicekontoren och Arbetsförmed- lingen är samlokaliserade ser utredningen inga hinder för att servicekontoren även kan ge service avseende Arbetsförmedlingen i nuvarande lokaler. Utifrån intervjuer och besök kan utredningen konstatera att servicekontoren i 8 av de återstående 17 mindre kom- munerna kan rymma utökad service i befintliga lokaler. På ytter- ligare två orter kan det eventuellt vara möjligt . För att underlätta en utökad service kan serviceorganisationen på resterande orter behöva undersöka möjligheten till utökade öppet- tider, i synnerhet då ett flertal av servicekontoren har öppet färre än . I annat fall kan Statens servicecenter behöva hitta nya lokaler för att hantera en ökning av antalet be- sökare. 8.2.6En utökning med 27 nya servicekontor Statens servicecenter ska ta över nuvarande service- kontorsverksamhet och behöver ha möjlighet att anpassa sin planering för att i god ordning förbereda sin organisation för tillkommande uppgifter, inklusive att utöka antalet servicekontor. I storstäderna och även i vissa utsatta områden kan det ta tid att hitta lämpliga lokaler för nya servicekontor. Därför bör Statens servicecenter få regeringens uppdrag att genomföra en utökning av antalet service- kontor. De nya servicekontoren bör öppna . För medborgare och företag ska det enligt utredningens mening vara enkelt att veta vart man ska vända sig för vilken service. Fram- över ska service avseende Arbetsförmedlingen ges på servicekontoren på berörda orter. När de nya kontoren öppnar bör det från början vara tydligt vilken service som ska ges på kontoret. Därför anser ut- redningen att de 27 nya servicekontoren ska erbjuda allmän och Stärkt lokal statlig service och närvaro fördjupad service avseende alla fyra myndigheter från början, inklu- sive Arbetsförmedlingen. Flera av de nya kontoren kan komma att öppna innan serviceorganisationen ska tillhandahålla service avseende Arbetsförmedlingen. På dessa kontor kan Arbetsförmedlingen därför behöva ha arbetsförmedlare på plats som tillhandahåller service avseende Arbetsförmedlingen, tills dess att serviceorganisationen tar över uppgiften att tillhandahålla service avseende Arbetsförmedlingen på dessa kontor. För att underlätta och förbereda införandet av att servicekontoren ska ge service åt Arbetsförmedlingen bör minst tre av de nya service- kontoren i storstäderna öppna i Arbets- förmedlingens nuvarande lokaler. Mot denna bakgrund bör uppdrag att etablera nya servicekontor ges både till Arbetsförmedlingen och Statens servicecenter. 8.2.7Avsevärt färre nya servicekontor utan Arbetsförmedlingen En förutsättning för att servicekontoren ska kunna utökas med 27 nya kontor är att serviceorganisationen ska ge service avseende Arbetsförmedlingen. En sådan utökad service på servicekontoren innebär fler besökare, vilket i sin tur innebär ett större behov av både personal och lokalyta. Om servicekontoren inte ska ge service avseende Arbetsförmed- lingens verksamhet finns det enligt utredningens bedömning inte tillräckligt med besöksunderlag för en utökning om 27 nya kontor. Utredningen beräknar att det i sådana fall endast bör öppna nya kontor i de fyra FA-regioner som saknar servicekontor och i maxi- malt sju av kommunerna med utsatta områden. Sammanlagt bedömer utredningen således att det endast finns underlag för 11 nya service- kontor, i stället för 27. Utan service avseende Arbetsförmedlingen kommer kontoren i de fyra FA-regionerna förmodligen att behöva ha begränsade öppet- tider på grund av få besökare. Stärkt lokal statlig service och närvaro 8.3Plan för ett stegvist införande av service avseende Arbetsförmedlingen vid servicekontoren Utredningens förslag: Samtliga servicekontor ska tillhandahålla service av allmän och fördjupad karaktär avseende Arbetsförmedlingen. Införandet av service avseende Arbetsförmedlingens verksamhet på servicekontoren ska ske stegvist: •50 kontor , samt Arbetsförmedlingen ska få i uppdrag av regeringen att förbereda överföringen av uppgiften att tillhanda- hålla service till medborgare och företag vid servicekontoren till Statens servicecenter, med förbehåll för godkännande av vårpropositionen 2019. Statens servicecenter ska , och med samma förbehåll, få i uppdrag att förbereda inordnandet av uppgiften att tillhandahålla service åt Arbetsför- medlingen till medborgare och företag vid servicekontoren. I de kommuner där det finns servicekontor ska servicekontoret tillhandahålla service avseende Arbetsförmedlingen. I dessa kom- muner ska Arbetsförmedlingen således inte ha direktservice på sina kontor. Arbetsförmedlingen ska ha planerat och organiserat sitt arbete med införandet. Arbetsförmedlingen ska säkerställa att myndighetens verksamhetssystem finns tillgäng- liga på ett servicekontor innan service avseende införs på kontoret. Ett stegvist införande ger, menar utredningen, bättre möjligheter dels att förbättra införandet utifrån erfarenheter från de kontor som införs tidigt i processen, dels att löpande rekrytera och utbilda Stärkt lokal statlig service och närvaro Utredningen menar att bör Arbetsförmedlingen och Statens servicecenter i samverkan ha pla- nerat för införandet och utformningen av servicen vid servicekontoren. Införandet på alla servicekontor bör vara genomfört och genomföras i fem faser. Tabell 8.6 Ett införande i fem faser av service avseende Arbetsförmedlingen på servicekontoren Införandeplanen omfattar de 27 nya servicekontor som föreslås öppna Införande på 10 kontor Utvärdera och vidareutveckla utifrån de första Införande på 15 kontor (totalt 25) Införande på 50 kontor (totalt 75) Införande på 50 kontor (totalt 125) Införande på 15 kontor (samtliga 140) I delbetänkandet föreslog utredningen att servicekontoren bör vara geografiskt organiserade i fyra regioner: Norr, Mitt, Väst och Syd- öst.17 Utredningen anser att införandet bör organiseras utifrån denna regionala uppdelning för att underlätta samordning kring både ut- bildning och överföring genom att enkelt ge stöd inom respektive region. På de servicekontor som är samlokaliserade med Arbetsförmed- lingen bör införandet vara enklare att förbereda och genomföra. Där kan servicehandläggarna enkelt få stöd innan och efter införandet av anställda på Arbetsförmedlingen, som nödvändig it-utrust- ning och nätverk redan finns tillgängligt. 17 hör till Mitt, till Öst och till Sydöst. Stärkt lokal statlig service och närvaro I storstäderna finns det en geografisk närhet mellan servicekontoren som kan underlätta för personal att vid behov växla mellan olika servicekontor, men även för Arbetsförmedlingen att stötta införandet på servicekontoren. Vissa kontor kan användas för att utbilda övriga servicehandläggare i storstäderna, men även för att utbilda servicehandläggare i övriga landet. För att underlätta upp- starten och kompetensöverföring från Arbetsförmedlingen, kan dess- utom nya servicekontor i storstäderna öppna i någon av Arbets- förmedlingens nuvarande lokaler. Då kan servicehandläggarna enklare få tillgång till det stöd som arbetsförmedlare kan ge. Utredningen anser att minst två servicekontor i varje storstad bör omfattas i ett tidigt skede av införandet. I andra delar av landet, t.ex. , är det svårare för ser- vicehandläggare att utbilda sig på andra servicekontor. Dels på grund av avstånden mellan kontoren, dels på grund av att många kontor bemannas med få servicehandläggare. Till dessa kontor kan det därför vara bättre med tillresande utbildare och stöd. För planeringen och genomförandet bör Arbetsförmedlingen och Statens servicecenter bl.a. beakta att det finns olika typer av service- kontor, att vissa kontor är samlokaliserade, att nya servicehand- läggare ska rekryteras, att alla servicehandläggare ska utbildas i frågor avseende Arbetsförmedlingens verksamhet, att nya servicekontor ska öppnas, att det finns olika geografiska förutsättningar över landet och att it-utrustning behöver installeras. För att underlätta införandet på vart och ett av servicekontoren behöver ett stöd etableras både hos Statens servicecenter och . Stöden bör ansvara för att ge vart och ett av service- kontoren det stöd de behöver, såväl inför starten som efter införandet. De bör också ansvara för att alla servicehandläggare får den utbildning som är nödvändig för att kunna ge service avseende Arbetsförmedlingens verksamhet. Utöver detta behöver Statens servicecenter även organisera arbetet för etablering av de nya servicekontoren. Stärkt lokal statlig service och närvaro 8.3.1It-utrustning för tillgång till Arbetsförmedlingens verksamhetssystem Utredningen föreslår, som närmare beskrivits i avsnitt 7.5, att ser- vicehandläggarna ska ha tillgång till Arbetsförmedlingens verksam- hetssystem. På de drygt 40 servicekontor som är samlokali- serade med Arbetsförmedlingen finns redan Arbetsförmedlingens nätverk och it-utrustning, men på övriga servicekontor behöver nätverk och it-utrustning installeras av Arbetsförmedlingen. Alla servicehandläggare behöver dessutom systemaccess, dvs. inloggnings- kort och behörigheter, till Arbetsförmedlingens verksamhetssystem.18 Införandet av service avseende Arbetsförmedlingen på ett ser- vicekontor är beroende av att systemen finns tillgängliga, men också av att servicehandläggarna får utbildning i hur Arbetsförmedlingens system fungerar och används. Därför bör Arbetsförmedlingen ha färdigställt installation av nätverk, system, systemaccess och utbild- ningar i systemen på det enskilda servicekontoret innan det ska ge service avseende Arbetsförmedlingen. 8.4Arbetsförmedlingens kontor i kommuner utan servicekontor Utredningens förslag innebär att servicekontoren ska ge service av- seende Arbetsförmedlingens verksamhet i de kommuner där det finns servicekontor. Därutöver har Arbetsförmedlingen kontor i närmare 110 kommuner. Dessa förmedlingskontor berörs därmed inte av utredningens förslag.