sou · H6B357 · 2018-06-28 00:00:00 — Vidare betonar flera rapport- och uppsatsförfattare vikten av att de båda yrkeskategorierna lärare och bibliotekarier redan under sin utbildning ges en förståelse för varand- ras kompetenser. Forskare som särskilt studerat samarbeten mellan lärare och skolbibliotekarier har pekat på kompetensutveckling i form av exempelvis workshops som ett sätt att förbättra samarbetet mellan de båda professionerna.30 28Gärdén (2017). 30Som ett exempel på kompetensutveckling inom skolbiblioteksområdet kan det så kallade Skol- bibliotekarielyftet nämnas, ett projekt som drevs i samarbete mellan Länsbibliotek , Länsbibliotek Sydost, Länsbibliotek och Regionbiblioteket i län 2012–2014. 5.7Några aktuella statliga insatser gällande skolbibliotek Regeringen gav i uppdrag att lämna förslag till en nationell biblioteksstrategi för att främja samverkan och kvalitetsutveckling inom det allmänna biblioteksväsendet, där skolbiblioteken ingår som en väsentlig del.31 I uppdraget ingår även att i samråd med och andra berörda myndigheter samt representanter för skolhuvud- männen, göra en analys av vilka utvecklingsbehov som finns för skol- biblioteken för att de i ökad grad ska kunna främja språkutveckling och stimulera till läsning. presenterades omvärldsrapporten Den femte statsmakten: Bibliotekens roll för demokrati, utbildning, tillgänglighet och digitalisering.32 I rapporten redovisas bland annat några av de ut- vecklingsbehov som finns för skolbiblioteken, såsom behovet av en tydlig definition av skolbibliotek och behovet av ökad bemanning. redovisades delrapporten ord till handling. På väg mot en nationell biblioteksstrategi, där också utvecklingsbehoven för skol- biblioteken uppmärksammas, bland annat behovet av digitala skol- bibliotekstjänster.33 Uppdraget med den nationella biblioteksstrategin ska slutredovisas . har haft i uppdrag att utvärdera satsningen på personal- förstärkningar i skolbibliotek. Utvärderingen redovisades i november 2017.34 Av utvärderingen framgår att stadsbidraget haft ett högt sök- tryck, vilket tyder på ett behov hos huvudmännen att utöka beman- ningen i skolbiblioteksverksamheten. Personalen har genom bidraget utökats med drygt 77 årsarbetskrafter enligt huvudmännens själv- skattning och resultatet av fördelningen visar att mest medel till personalförstärkning har gått till kommunala huvudmän. Utvärde- ringen pekar dock på att många huvudmän är osäkra på om den personalförstärkning som skett genom statsbidraget kommer att leda 31Regeringen (2015a). 32Kungliga (2017). 33Kungliga (2018c). 34Skolverket (2017d). till en långsiktig lösning för bemanningen i deras skolbiblioteks- verksamhet, eftersom bemanning är beroende av resurser och stats- bidrag i form av personalförstärkningar kan riskera att enbart bli till- fälliga förstärkningar. Många huvudmän anser även att statsbidraget är för litet. Enligt huvudmännen är den viktigaste faktorn för att skol- biblioteken ska stödja elevernas lärande, stimulera läslust och främja språkutveckling en bra samverkan mellan skolbibliotekspersonal och övrig skolpersonal. Utvärderingen visar även att skolbiblioteks- personalens kompetens och utbildning spelar roll. ställer krav på att både kommunala och enskilda huvudmän ska ha en biblio- teksplan när de ansöker om statsbidraget. ingår inte krav på att enskilda huvudmän ska ingå i biblioteksplanerna. Utifrån utvärderingen föreslår att: •finansiering för personalförstärkning i skolbiblioteken fortsätter att prioriteras, och •möjligheten att integrera bibliotekslagens krav på biblioteksplan i skollagen ska undersökas så att kravet inte bara gäller kommuner utan även de enskilda huvudmännen. har även haft i uppdrag att se över i vilken mån skol- funktion och skolbibliotekariernas kompetens används på bästa sätt för att stärka utbildningens kvalitet. Uppdraget redo- visades i mars 2018.35 Av redovisningen framgår att skolbibliotekens roll behöver stärkas. föreslår därför att: •regeringen bör utreda om skolbibliotekens roll i skolan kan för- tydligas i skollagen, •Skolverket kan erbjuda fler insatser för att stärka skolbiblioteks- verksamheten inom ramen för de nationella skolutvecklings- programmen där målgrupperna för insatserna bör vara skol- bibliotekarier, lärare och skolhuvudmän, •Skolverket kan ta fram stödmaterial om skolbiblioteksverksam- heten med anledning av förtydligandet i läroplanerna om hur skolbiblioteket kan användas i undervisningen, •Skolverket anser även att det finns behov av en långsiktig finan- siering gällande skolbibliotek och föreslår därför att statsbidraget 35Skolverket (2018c). om personalförstärkningar i skolbibliotek inordnas i det nya statsbidraget för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling. 5.8Förslag gällande skolbibliotek och läsning Delegationens förslag: Frågan om bemannade skolbibliotek ska utredas. Vad en skolbiblioteksverksamhet är ska definieras på förord- ningsnivå. ska ges i uppdrag att ta fram ett allmänt råd för hur man i samverkan med eleverna bygger upp, utformar, följer upp och utvärderar en skolbiblioteksverksamhet. Skolinspektionen ska, inom ramen för sin regelbundna tillsyn, fokusera särskilt på skolbiblioteken. Frågan om bemannade skolbibliotek ska utredas Enligt skollagen ska alla elever ha tillgång till ett skolbibliotek. Skol- inspektionens regelbundna tillsyn har visat att så inte är fallet. Det innebär att det inte råder någon likvärdighet när det gäller alla elevers rätt till ett skolbibliotek. För att främja läsning visar flera undersökningar att det inte bara räcker att ha ett skolbibliotek utan skolbiblioteket bör vara bemannat med en person med bibliotekarieutbildning eller motsvarande. Det bör också finnas ett systematiskt samarbete mellan skolbibliotekarien och skolans lärare. Dessutom bör själva skolbiblioteket erbjuda ett varierat utbud av litteratur och andra medier, samt erbjuda en miljö som inbjuder till läsning. I boken omkring oss: om läsmiljö framhåller vikten av att underlätta för läsning genom att tillhandahålla speciella läsplatser, vilket också ger en indikation om att läsningen värderas, samt att skylta och ställa fram böcker, vilket både är ett sätt att ge boktips och visa att läsning värderas.36 Som nämnts har föreslagit att reger- ingen bör utreda hur skolbibliotekens roll kan förtydligas i skollagen. Delegationen ställer sig bakom förslag men vill gå ett steg 36Chambers (1995). längre genom att föreslå att även frågan om bemanning av skol- biblioteken ska utredas. Denna fråga är extra aktuell eftersom det fördes in ett förtydligande i läroplanerna om rektors ansvar, som handlar om att skolbibliotekets verksamhet ska användas som en del i undervisningen för att stärka elevernas språkliga förmåga och digitala kompetens. Enligt delegationen förutsätter detta att det finns personal i skolbiblioteken och då med fördel en utbildad bibliotekarie. Förutom att vara en pedagogisk resurs kan skolbibliotekarien främja elevernas fritidsläsning, bland annat genom att samarbeta med perso- nalen på fritidshemmen. En skolbibliotekarie kan ha god kännedom om elevernas läsintressen och dessutom representera en mindre krav- fylld läsning än vad lärarna generellt kan göra. Vidare kan skolbiblio- tekarien genom det digitala talboksbiblioteket Legimus ge elever med läs- och skrivsvårigheter stöd i deras läsning. Skolbibliotekarien är även en viktig resurs när det gäller elevernas arbete med informations- sökning och källkritik. Det statsbidrag som finns för personalförstärkningar är en positiv signal från regeringen när det gäller frågan om bemannade skolbibliotek. Det finns emellertid en risk att det enbart blir en till- fällig personalförstärkning, något som också många huvudmän påtalar i utvärdering av statsbidraget.37 Detta medför i sin tur att det är svårt att bygga upp en skolbiblioteksverksamhet som är hållbar . Behovet av en hållbar och långsiktig finansiering gällande skolbibliotek har även uppmärksammat genom sitt förslag att statsbidraget om personalförstärkningar i skolbibliotek inordnas i det nya statsbidraget för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling, som är tänkt att vara ett permanent statsbidrag. Vi instämmer i att finansieringen av skolbibliotek och framför allt bemanningen av skol- biblioteken bör vara långsiktigt hållbar. Vi vill betona att det bör säkerställas att statsbidraget används till just skolbiblioteksverk- samheten. Oavsett finansieringsform måste frågan om bemannade skol- bibliotek utredas vidare eftersom ett sådant förslag kommer att få konsekvenser för såväl skolhuvudmännen som för staten. Frågan om bemanning av skolbiblioteken bör därför hanteras inom ramen för förslaget att utreda hur skolbibliotekens roll kan förtydligas i skol- lagen. I en dylik utredning är det av stor vikt att ta hänsyn till vilka olika förutsättningar och behov skolor har när det gäller att bygga upp 37Skolverket (2017d). en fungerande skolbiblioteksverksamhet. Det bör även undersökas hur digitaliseringen kan skapa fungerande lösningar i form av exem- pelvis skolbibliotekariestöd på distans. Definition av skolbiblioteksverksamhet och allmänt råd Skolinspektionens regelbundna tillsyn och kvalitetsgranskningar har visat att skolbiblioteken ser mycket olika ut. Det kan röra sig om allt från några böcker i ett litet rum, till ett välutrustat bibliotek med många böcker, olika medier och en utbildad bibliotekarie. Givetvis har en stor skola mer resurser att lägga på ett skolbibliotek än en mindre skola. Skolorna har också olika möjlighet att samarbeta med ett när- liggande folkbibliotek. Det är inte heller helt enkelt för en skola att veta vad ett skolbibliotek eller en skolbiblioteksverksamhet ska inne- hålla. Det enda som skolorna kan stödja sig på vad gäller reglering är Skolinspektionens kriterier som inspektionen använder vid till- synen av skolbiblioteken. I utvärderingen av skolbiblioteken har också lyft denna fråga och föreslagit att verket kan ta fram stödmaterial om skol- biblioteksverksamheten. Enligt delegationen är detta bra men inte tillräckligt. Oavsett en skolas eller kommuns resurser anser vi att det finns ett behov av att få stöd i att bygga upp och utforma ett skol- bibliotek, till exempel med avseende på lokal, bokbestånd, andra medier och läsmiljöer. Vi föreslår därför att en tydlig definition av vad en skolbiblioteksverksamhet bör innehålla förs in på förordningsnivå, till exempel i skolförordningen och gymnasieförordningen. Vi före- slår även att därefter får i uppdrag att ta fram ett allmänt råd om hur man kan bygga upp och även följa upp och utvärdera en skolbiblioteksverksamhet. Det är av stor vikt att hänsyn tas till de olika förutsättningar och behov som skolor har. bör i detta arbete inhämta synpunkter från relevanta aktörer, bland annat Kommuner och Landsting och . Det är av särskild vikt att involvera eleverna i arbetet med att utforma skol- till en inbjudande läsmiljö. När det gäller själva bok- beståndet är det givetvis också viktigt att utgå från elevernas behov, intressen och språkbakgrunder. Det är av stor vikt att skolbiblioteken SOU 2018:57Skolbibliotek och läsning erbjuder litteratur på fler språk än svenska, bland annat på de nationella minoritetsspråken.38 När det gäller kompetensutveckling anser vi att förslag om att erbjuda fler insatser för att stärka skolbiblioteksverksamheten inom ramen för de nationella skolutvecklingsprogrammen är mycket bra. Vi instämmer även i att målgrupperna för insatserna bör vara skolbibliotekarier, lärare och skolhuvudmän. Det är skolhuvudmännen som är ytterst ansvariga för att eleverna har tillgång till ett skolbibliotek. Som nämnts har Skolinspek- tionen genom sin tillsyn och sina kvalitetsgranskningar visat på stora brister vad gäller tillgång till skolbibliotek. Skolinspektionens gransk- ning av skolbiblioteken visar att undersökta skolbibliotek sällan fullt ut är en integrerad del i den pedagogiska verksamheten i skolan. Granskningen visar på stor variation gällande bok- och mediebestånd samt skolbibliotekariens utbildning. Detta innebär att eleverna inte har likvärdig tillgång till skolbiblioteket som en pedagogisk resurs. Vi anser att det är hög tid att något görs åt de skolor som inte följer skollagens krav på tillgång till skolbibliotek och i det ligger, enligt oss, även att skolbiblioteket används som en pedagogisk resurs i verk- samheten för att stödja elevernas läsande och lärande. Till kravet i skollagen kan läggas det förtydligade i läroplanerna om rektors ansvar för skolbiblioteken som har införts. Vi föreslår därför att Skolinspektionen, inom ramen för sin regelbundna tillsyn, särskilt fokuserar på skolbiblioteken och utifrån resultatet av denna tillsyn vid behov vidtar åtgärder för att säkerställa att alla huvudmän erbjuder sina elever tillgång till ett skolbibliotek. 38Se vidare Lucassi (2014). 6 Läsning på fritidshem I följande kapitel beskriver vi den reglering som styr fritidshemmets uppdrag och vilka som ansvarar för fritidshemmets verksamhet. Därefter följer en kortfattad beskrivning av grundutbildningen för fritidspedagoger och aktuell elev- och personalstatistik. Vi redovisar sedan några av fritidshemmets utmaningar och möjligheter vad gäller läsning och även några aktuella statliga insatser gällande fritidshem. Avslutningsvis ger vi våra förslag och bedömningar inom området. Fritidshemmen har stor potential att stimulera elevernas läsning. Fritidshemmet är en del av skolväsendet och en pedagogisk verksam- het för elever till och med vårterminen det år de fyller . För barn i åldern 10–kan kommunen bedriva öppen fritidsverksamhet i stället för fritidshem. Fritidshemmet ska komplettera utbildningen i förskoleklassen, , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan och i de sär- skilda utbildningsformer som skolplikten kan fullgöras i. Fritids- hemmet ska stimulera elevernas utveckling och lärande samt erbjuda dem en meningsfull fritid och rekreation. Utbildningen ska utgå från en helhetssyn på eleven och elevens behov. Fritidshemmet ska främja allsidiga kontakter och social gemenskap.1 Fritidshemmet kompletterar skolan på två sätt, dels tidsmässigt genom att ta emot elever under den del av dagen då de inte vistas i skolan och under loven, dels innehållsmässigt genom att ge eleverna delvis andra erfarenheter och kunskaper än de får i skolan. Fritidshemmen är öppna . De dagliga öppettiderna anpas- sas till föräldrarnas arbete eller studier och till elevernas behov. Fri- tidshemmen är ofta samordnade med skolan. Samordningen kan gälla personal, lokaler och den pedagogiska verksamheten. har gett ut allmänna råd för fritidshem.2 Syftet med de allmänna råden är att ge stöd och vägledning i arbetet med att planera en målstyrd fritidshemsverksamhet som utgår ifrån styrdoku- menten och att bidra till en ökad måluppfyllelse för eleverna i fritids- hemmet. De allmänna råden behandlar förutsättningarna för arbetet i fritidshemmet, rektorns pedagogiska ledarskap, lärande i fritidshem- met och samverkan med hemmet. 114 kap. skollagen (2010:800). För tillfället genomför en revidering av de allmänna råden med anledning av det nya avsnittet om fritidshemmet i berörda läroplaner. Läroplanerna för , respektive specialskolan och same- skolan gäller även för fritidshemmet i tillämpliga delar.3 Läroplanerna är, jämte skollagen, de viktigaste styrdokumenten för verksamheten i fritidshemmet. Begreppet undervisning används numera även i fritids- hemmet men ska ges en vid tolkning där omsorg, utveckling och lärande utgör en helhet.4 förtydligades fritidshemmets uppdrag genom att ett nytt avsnitt med syfte och centralt innehåll fördes in i berörda läroplaner. Under rubriken ”Syfte” står att undervisningen i fritids- hemmet ska erbjuda eleverna en meningsfull fritid genom att ta sin utgångspunkt i elevernas behov, intressen och erfarenheter, men också kontinuerligt utmana eleverna vidare genom att inspirera till nya upptäckter. I undervisningen ska eleverna erbjudas en variation av ar- betssätt, uttrycksformer och lärmiljöer. Olika områden som till exem- pel elevernas språkutveckling lyfts särskilt fram i det nya avsnittet. I punktform sammanfattas vilka förmågor som eleverna ska ges förutsättningar att utveckla. Till förmågorna hör bland annat att kommunicera med språkliga uttrycksformer i olika sammanhang och för skilda syften, samt att skapa och uttrycka sig genom olika estetiska uttrycksformer. Det nya avsnittet i läroplanerna har också ett centralt innehåll, i likhet med kursplanerna för bland annat . Det centrala innehållet anger vilka områden som eleverna ska få under- visning om. Under rubriken ”Språk och kommunikation” finns exem- pelvis en punkt om att samtala om olika typer av texter. Fritidshemmen bedrivs huvudsakligen av kommuner och inom ramen för en skola. Det finns även fritidshem som bedrivs i enskild regi, det vill säga vanligtvis inom ramen för en fristående skola. Vidare finns också fritidshem som bedrivs i statlig regi. Det är fritidshem inom specialskolan eller sameskolan. 3SKOLFS 2010:37, SKOLFS 2010:250, SKOLFS 2010:251. 2009/10:165. har tillsynsansvar för skola, vuxenutbild- ning, fritidshem, förskola och annan pedagogisk verksamhet. Det be- tyder att Skolinspektionen kontrollerar att kommunen eller den fristående skolan följer de lagar och andra bestämmelser som gäller för verksamheten. 6.1.4Lärarutbildningen – med inriktning mot arbete i fritidshem Utbildningarna för arbete i fritidshemmet har reformerats ett antal gånger. Inom ramen för de lärar- och förskollärarutbildningar som finns finns ingen examen eller examensinriktning enbart avsedd för arbete i fritidshemmet. I stället utbildas grundlärare med inriktning mot arbete i fritidshem. utbildningar avsedda för arbete i fritidshemmet har varit dels lärarutbildningar, där inrikt- ningen mot arbete i fritidshem ingått som en del i utbildningen, dels utbildningar avsedda enbart för arbete i fritidshemmet, bland annat fritidspedagogutbildningen.5 I nuvarande utbildning ingår, förutom ämneskunskaper inom det fritidspedagogiska området, också ämnes- kunskaper i ett eller två av praktiska eller estetiska ämnen. Detta till skillnad från fritidspedagogutbildningarna som visserligen innehöll ämnesstudier men som huvudsakligen var inriktade mot arbete i fritidshemmet. Utvecklingen har gått från att fritidshemmet varit en i förhållande till skolan närmast fristående verksamhet till att fritidshemmet tyd- ligare har knutits till skolan, vilket också kommit att innebära att lärarna och fritidspedagogerna samverkar i högre utsträckning än tidi- gare. På samma sätt har utbildningen för arbete i fritidshemmet gått från en utbildning huvudsakligen inriktad på den verksamhet som bedrivs i fritidshemmet, till att bli en lärarutbildning inriktad både mot undervisning i fritidshemmet och i grundskolan.6 Grundlärare med inriktning mot arbete i fritidshem ska visa kun- skap om barns kommunikation och språkutveckling samt visa känne- dom om grundläggande läs-, skriv- och matematikinlärning.7 I tidigare utbildningar av fritidspedagogerna ingick inte samma tydliga krav att visa kunskap om dessa områden. 7Högskoleförordningen (1993:100), bilaga 2 examensordningen. Följande statistik är en kort sammanfattning av om elever och personal i fritidshem /18.8 Antalet elever som går i fritidshem fortsätter att öka. Andelen av alla barn, 6–, som är inskrivna i fritidshem är . Det är framför allt 6–9-åringar som går i fritidshem (). Andelen pojkar som är inskrivna i fritidshem är högre än andelen flickor vilket har att göra med att andelen pojkar i befolkningen är högre än andelen flickor. Fritidshem i enskild och statlig regi utgör av fritidshemmen och har av alla inskrivna elever. har antalet grupper totalt sett blivit fler i fritidshemmen. går det i snitt 39,7 elever per avdelning medan motsvarande uppgifter var 40,3 respektive 40,9. till den senaste tioårsperioden har grupperna dock växt kraftigt i stor- lek. 2007 hade en genomsnittlig avdelning 33,5 elever. Det är vanligt att personal som tjänstgör i fritidshem även tjänstgör i förskoleklass och/eller i grundskola. arbetar av personalen i fritidshem även i förskoleklass och/eller i grundskola, vilket är färre än . av de anställda i fritidshem är kvinnor. Andelen män bland personalen har dock ökat kontinuerligt . har andelen män i fritidshem ökat från 17 till 28 pro- cent. Jämfört med föregående år har personaltätheten ökat marginellt. har antalet anställda ökat medan antalet elever har ökat . Varje anställd ansvarar nu i genomsnitt för 12,5 elever jämfört med 12,6 elever . 8Skolverket (2018a). Det krävs en högskoleutbildning som är avsedd för arbete som fritidspedagog eller motsvarande för att få undervisa i fritidshemmet. krävs ingen lärarlegitimation.9 hade 39 pro- cent av årsarbetarna i fritidshem en pedagogisk högskoleexamen. Det är den lägsta andelen som uppmätts sedan tidsserien påbörjades och en minskning med jämfört med före- gående år. Var femte heltidstjänst har annan utbildning för arbete med barn, men har ingen utbildning för arbete med barn. De svenska fritidshemmen är en unik verksamhet för ingen annan- stans i världen finns en verksamhet för skolbarns fritid som sorterar under motsvarigheten till det svenska eller som lyder under skollag, läroplan och liknande styrdokument. Det finns dessutom en lärarutbildning som utbildar lärare för just denna verksamhet.10 Skolinspektionens senaste kvalitetsgranskning av fritidshemmen11 visar dock, likt granskningen från 2010,12 att det finns fortsatt stora utmaningar, bland annat gällande svårigheten med tillgång till behörig personal, stora elevgrupper och rektors ledning av undervisningen i fritidshemmen. Förekomsten av stora barngrupper i fritidshemmen har tidigare påtalats av såväl som . Den senaste elev- statistiken gällande fritidshemmen förstärker bilden av stora elev- grupper, även om grupperna blivit något mindre . Dessutom har andelen årsarbetare med pedagogisk högskoleexamen minskat . Även i forskningsöversikten Fritids- hem och fritidspedagogik uppmärksammas stora elevgrupper som ett problem.13 Till övriga brister påtalas att lokalerna ofta är små och illa anpassade för fritidshemsverksamhet samt att rektorerna har bristande kompetens att leda fritidshemmen. 2017/18:194 föreslås att alla fritidspedagoger/lärare i fritidshem ska kunna få lärar- legitimation och behörighet i fritidshem. 10Falkner och (2016). 11Skolinspektionen (2018a). 12Skolinspektionen (2010c). 13Falkner och (2016). 6.4Möjligheter till läsning i fritidshemmen Fritidsverksamheten är ett område som ännu inte är särskilt beforskat. Flera undersökningar lyfter dock fram fritidshemmet som en arena för såväl språk- och läsutveckling som läsning generellt. Skolinspektionens senaste kvalitetsgranskning av fritidshemmen handlar bland annat om undervisning inom språk och kommunika- tion.14 Enligt granskningen varierar kvaliteten på undervisningen men det finns goda exempel på hur fritidshem arbetar för att främja elevernas språkliga utveckling. Det finns fritidshem med läs- miljöer i avskilda rum eller bibliotekshörnor, där eleverna har tillgång till faktaböcker, ljudböcker, skönlitteratur och tidningar på såväl svenska som andra modersmål. Vidare används skolbiblioteket eller kommunala bibliotek i undervisningen. Det finns även goda exempel på hur personal medvetet arbetar för att stimulera elevernas kom- munikativa förmågor med hjälp av läsning och samtal om det lästa. Skolinspektionen bedömer att det finns stor utvecklingspotential överlag vad gäller fritidshemmens möjligheter att främja elevernas lärande och utveckling. Inspektionen identifierar också utvecklings- områden som innefattar att skapa lärmiljöer som uppmuntrar till läs- ning, lyssnande och samtal om det lästa. I forskningsöversikten Fritidshem och fritidspedagogik anges ett antal centrala utvecklingsområden för fritidshemsverksamheten. Av översikten framgår att studier visar att barns fritidserfarenheter av läs- och skrivspråk via populärkultur är en tillgång för barns läs- och språkutveckling.