sou · H6B322 · 2018-03-28 00:00:00 — anser att regeringen bör ge Migrations- verket i uppdrag att, tillsammans med Arbetsförmedlingen, föra en dialog med Kammarkollegiet angående behovet av försäkringar för asylsökande som deltar i insatser och aktiviteter. Målet bör vara att asylsökande som deltar i verksamhet omfattas av ett försäkringsskydd. tecknade tidigare via Kammarkollegiet en för- säkring som medförde att asylsökande som deltog i verksamhet enligt de avtal som tecknade om praktik omfattades av ett försäkringsskydd. avvecklade sin verksamhet med praktikavtal för asylsökande. Myndigheten tecknar inga försäkringar för asylsök- ande som deltar i verksamhet som andra aktörer ansvarar för. Under utredningsarbetet har utredningen stött på frågor om ansvaret för att teckna försäkringar för asylsökande som deltar i olika former av verksamhet. Kammarkollegiet ansvarar för statliga myndigheters behov av försäkringar. Statliga myndigheter kan teckna en grupp- och individ- försäkring för utländska personer eller grupper som har anknytning till myndigheten i de fall de saknar ett tillfredsställande försäkrings- skydd. Via Kammarkollegiet kan myndigheter teckna försäkringar för personskador på deltagare i statlig verksamhet och försäkringar för skador orsakade av deltagaren, förutsatt att myndighetens upp- drag medför behov av försäkringsskydd. Utredningens förslag innebär att olika myndigheter ansvarar för olika delar av verksamheten för asylsökande. Vi anser därför att det är lämpligt att , som har det övergripande ansvaret En meningsfull och aktiv väntan för mottagandet, får i uppdrag att tillsammans med Arbetsförmed- lingen föra en dialog med Kammarkollegiet om behovet av ett för- säkringsskydd för asylsökande som deltar i offentligt anordnad verk- samhet. Utredningens förslag innebär kommunen ska ansvara för viss verksamhet för asylsökande och att staten ska ersätta kommunen för denna verksamhet genom en schablonersättning (se avsnitt 10.1.5). Generellt gäller att kommunen ansvarar för försäkringslösningar för personer som deltar i olika former av kommunala verksamheter, till exempel elever i vuxenutbildning och personer som deltar i arbetsmarknadspolitiska åtgärder genom kommunens för- sorg. När kommunen har ansvar och får ersättning av staten för verksamhet för asylsökande är det rimligt att kommunen också an- svarar för att försäkringar tecknas. Kammarkollegiet kan utan regeringens uttryckliga tillåtelse endast teckna försäkring för statliga myndigheter och statliga stiftelser. Det skulle dock vara positivt om en samordning kan ske så att för- säkringsskyddet blir lika oavsett var den asylsökande deltar i offent- ligt anordnad verksamhet. Kommuner och Landsting bör därför bjudas in att delta i dialogen med Kammarkollegiet om behov och omfattning av försäkringsskydd för asylsökande. 7.2.7Arbetsförmedlingens roll att ge stöd och service till asylsökande förtydligas anser att Arbetsförmedlingens uppdrag i fråga om stöd och service till asylsökande behöver förtydligas. Vi anser att asylsökande med undantag från kravet på arbetstillstånd, liksom , ska ha möjlighet att skriva in sig som arbetssökande hos Arbetsförmedlingen. Vi anser dock att det behöver bli tyd- ligare både för den enskilda individen, för myndigheten och för kommunerna vilket stöd som Arbetsförmedlingen kan bistå med och vad som förväntas av den enskilda. Vi föreslår därför vissa för- tydliganden i det arbetsmarknadspolitiska regelverket. Asylsökande som skriver in sig som arbetssökande hos kan som andra arbetssökande få stöd och service i form av information om arbetsmarknaden, vägledning och platsför- medling. En meningsfull och aktiv väntan efter en arbetsmarknadspolitisk bedöm- ning finner det motiverat kan myndigheten också besluta om andra insatser för att underlätta för den asylsökandes jobbsökande, till exempel genom att matcha dem mot lediga arbeten, erbjuda arbets- praktik eller insatser som syftar till att klarlägga individens kompe- tens, till exempel validering. Utredningen menar alltså att det under vissa förutsättningar, till exempel för att göra det möjligt för asyl- sökande som har kompetens i bristyrken att ta del av yrkeskompe- tensbedömning eller annan arbetspraktik, bör vara möjligt att an- visa asylsökande till kortare arbetsmarknadspolitiska program. Det handlar inte om att Arbetsförmedlingen aktivt ska leta efter platser för yrkeskompetensbedömning eller annan arbetspraktik utan att det ska vara möjligt att använda de statliga arbetsmarknadspolitiska verktygen när det finns en arbetsgivare som är beredd att erbjuda en plats. föreslår att klargöra i förordning att Arbetsförmedlingen inte ska vara skyldig att upprätta en hand- lingsplan för asylsökande som skriver in sig som arbetssökande, att individen inte ska vara skyldiga att redovisa sina aktiviteter i en aktivitetsrapport och att det inte ska krävas att deltagande sker på heltid, om en anvisning till ett arbetsmarknadspolitiskt program sker. Deltagande i arbetsmarknadspolitiska insatser ska inte heller berättiga asylsökande till aktivitetsstöd eller utvecklingsersättning. När det gäller försäkringar för asylsökande som deltar i insatser och aktiviteter se avsnitt 7.2.6. Asylsökande kan få visst stöd från Arbetsförmedlingen ska Arbetsförmedlingen erbjuda asylsökande kompe- tenskartläggning och verka för att de asylsökande får kunskap om vilket stöd de kan få av Arbetsförmedlingen. Enligt Arbetsförmedlingens interna riktlinjer har alla som har rätt att arbeta i rätt att skriva in sig som arbetssökande. Asyl- sökande som har bevis om undantag från kravet på arbetstillstånd och därmed får arbeta i kan alltså skriva in sig som arbets- sökande vid Arbetsförmedlingen. Därmed har de också rätt att få service av Arbetsförmedlingen. En meningsfull och aktiv väntan Det är svårt att få fram exakt hur många asylsökande som skriver in sig som arbetssökande, eftersom arbetssökande som saknar per- son- eller samordningsnummer endast kan skrivas in manuellt. Enligt Arbetsförmedlingens bedömning är det endast ett fåtal indi- vider som utnyttjar denna möjlighet. När individen inte har person- eller samordningsnummer bedömer myndigheten att det även finns andra begränsningar för vilket stöd som myndigheten kan erbjuda. Till exempel gäller det i fråga om möjligheten att teckna försäk- ringar för individer som deltar i den arbetsmarknadspolitiska verk- samheten. Det är otydligt hur långt Arbetsförmedlingens ansvar går När en person skriver in sig som arbetssökande vid Arbetsförmed- lingen gäller generellt att det ska upprättas en handlingsplan. Arbets- förmedlaren ska göra en bedömning av vilken inriktning som jobb- sökandet bör ha och vilket stöd den sökande behöver. Vid denna bedömning ska den arbetssökandes förutsättningar beaktas. Planer- ingen ska dokumenteras i en individuell handlingsplan med insatser som syftar till att påskynda etableringen på arbetsmarknaden. De arbetsmarknadspolitiska programmen är arbetsmarknadspoli- tiska insatser som syftar till att stärka den enskildes möjligheter att få eller behålla ett arbete. En anvisning till ett program ska vara arbetsmarknadspolitiskt motiverad. Det betyder att en anvisning får göras endast om den framstår som lämplig både för den enskilde och ur ett övergripande arbetsmarknadspolitiskt perspektiv.58 Det finns ingen särreglering som klargör vilket stöd som får erbjuda asylsökande. Det innebär att myndigheten måste bedöma hur regelverket ska tillämpas från fall till fall, utifrån en bedömning av vad som är arbetsmarknadspolitiskt motiverat. ändrade Arbetsförmedlingen sina rutiner för det stöd som myndigheten erbjuder till nyanlända invandrare som fått uppehållstillstånd och fortfarande vistas på anläggningsboende. Genom de nya rutinerna klargörs att Arbetsförmedlingen under vissa förutsättningar kan besluta om att anvisa nyanlända invandrare i 58 Förordning (2000:628) om den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. En meningsfull och aktiv väntan anläggningsboenden till arbetspraktik, förutsatt att det handlar om personer som har person- eller samordningsnummer. Den arbetsmarknadspolitiska bedömningen har alltså en central roll i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten, men hur pröv- ningen ska gå till är inte närmare reglerad. Arbetsmarknadsutred- ningen framhåller i sitt delbetänkande Vägledning för framtidens arbetsmarknad59 att den arbetsmarknadspolitiska bedömningen har avgörande betydelse, inte bara för vilka insatser som individen ska få ta del av utan också påverkar ansvarsfördelningen mellan Arbetsför- medlingen och kommunerna. I delbetänkandet lämnas inga konkreta förslag som handlar om den arbetsmarknadspolitiska bedömningen. Utredningen ska slutredovisa sitt uppdrag och ska då bland annat lämna förslag om hur det statliga åtagandet för arbetsmarknadspolitiken kan göras mer effektivt och tydligt och hur Arbetsförmedlingens samarbete med andra relevanta aktörer kan förbättras. 7.3Ett värdigt och socialt hållbart eget boende Förslag: Asylsökandes möjlighet att ordna boende på egen hand begränsas genom att en modell med social pröv- ning av eget boende införs. En kommun ska kunna ansöka hos om att en asylsökandes eget ordnade boende inom kommunen ska prö- vas så att boendet är socialt hållbart. Prövning ska bara ske i kommuner som uppfyller vissa på förhand uppställda kriterier gällande social och ekonomisk utsatthet eller i kommuner som tagit emot många asylsökande i eget boende . Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska fastslå de kriterier som ska beaktas i den sociala prövningen. I de kommuner där en ordning med social prövning har in- förts ska en asylsökande som själv vill ordna sitt boende ansöka om en social prövning av boendet. För att boendet ska bli god- känt vid en prövning ska boendet ha en skälig boendestandard och vara av lämplig storlek för det antal personer som ska bo i den. 59 SOU 2017:82. En meningsfull och aktiv väntan Asylsökande som väljer att bosätta sig i ett eget boende som inte uppfyller de uppställda kraven ska inte ha rätt till dagersätt- ning och särskilt bidrag. ska i en sådan situa- tion erbjuda den asylsökande hjälp med boende eller anvisning till en kommun. Bedömning: Regeringen bör överväga att som ett komplement till utredningens förslag om social prövning även temporärt helt undanta vissa kommundelar från möjligheten till eget boende . 7.3.1I vissa kommuner ska asylsökandes eget boende prövas Problembilden är komplex och inte helt entydig Det saknas till stor del systematiskt genomförda studier av vilka konsekvenser möjligheten till eget boende får för asylsökande och värdfamiljer samt för kommuner och enskilda stadsdelar. De få stu- dier och analyser som finns ger inte heller en helt samstämmig bild av konsekvenserna (se avsnitt 4.1.6). Befintligt underlag visar att det finns för- och nackdelar med möjligheten till eget boende. Till fördelarna hör möjligheten att komma närmare det svenska samhället och arbetsmarknaden, känslan av normalitet, självbestämmande och närheten till och det möjliga stödet från släkt och bekanta. Till nackdelarna hör att möjligheten till eget boende ofta leder till trångboddhet, osäkra boendeförhållanden och flyttkedjor som riskerar att försena den enskildes etablering i det svenska samhället. Möjligheten till eget boende sägs även leda till problem för barn och unga att klara skolan, psykisk och fysisk ohälsa, arbetslöshet och ökad segregation i samhället. Det är dock viktigt att under- stryka att inget av de underlag som utredningen har haft tillgång till kan slå fast hur pass vanligt förekommande eller omfattande som de olika effekterna är. Merparten av de kommuner som har tagit emot många asylsökande i eget boende pekar på att det finns ett flertal problem relaterade till möjligheten till eget boende. Dessa problem är till stor del desamma som forskning och tidigare rapporter har lyft fram. En meningsfull och aktiv väntan Omfattningen och digniteten på problemen och de bostadssoci- ala konsekvenserna framstår dock som större än vid tidigare tillfällen då konsekvenserna av möjligheten till eget boende har belysts. En förklaring till detta är att det har varit i stort sett samma kommuner som tagit emot ett stort antal asylsökande i eget boende. Det har lett till att det i dessa kommuner har etablerats områden dit många asylsökande i eget boende söker sig. Detta har i sin tur lett till en ökad trångboddhet och social och ekonomisk utsatthet i dessa områden.60 slutsats av befintligt underlag liksom våra kontakter med kommuner med erfarenhet av ett stort antal asylsökande i eget boende är att problembilden är komplex och inte helt entydig. Det finns också positiva aspekter av egna boende som bör beaktas vid utformningen av ett förslag. Möjligheten till eget boende behöver reformeras menar att det finns starka skäl för att reformera möjligheten till eget boende , men att detta behöver ske på ett sätt som gör det möjligt att också bevara de positiva aspekter som kan följa av eget boende. Ett sätt att göra det är att ta hänsyn till att utfallet på individ- och samhällsnivå till stor del beror på faktorer hos individen och i vilken kommun som den enskilde väljer att ordna eget boende. I ett antal kommuner som tagit emot ett stort antal asylsökande i eget boende och i vissa kommuner med om- fattande problem med social och ekonomisk utsatthet framstår effekterna såväl för individen som för lokalsamhället som tydligt negativa. I dessa kommuner medför möjligheten till eget boende ökad trångboddhet, försämrade planeringsförutsättningar och ökad segregation. innebär detta också en risk för att individens möjligheter till etablering i arbets- och samhällsliv försämras. Problem relaterade till eget boende är alltså geo- grafiskt begränsade och koncentrerade till ett mindre antal kom- muner. Det finns därför inte skäl att föreslå en generell begräns- ning av asylsökandes möjlighet att bo i eget boende . 60 R. (2017). En meningsfull och aktiv väntan Det finns inte heller skäl att lämna förslag som syftar till att begränsa möjligheten till eget boende i hela landet. Man bör i stället angripa problematiken genom att ge de kom- muner där möjligheten till eget boende leder till problem för en- skilda individer och för samhället i stort en möjlighet att säkerställa att boendet är socialt hållbart. I dessa kommuner behöver det finnas en möjlighet att säga nej till boendelösningar som riskerar att medföra trångboddhet, fysisk och psykisk ohälsa, ökad segregation och orimlig påverkan på redan socialt och ekonomiskt utsatta om- råden i kommunen. En sådan lösning ligger också i linje med Bo- verkets förslag om att införa en begränsning av var i landet som asylsökande fritt ska kunna välja att bo.61 En modell med social prövning införs Boendelösningar för asylsökande behöver vara ordnade och socialt hållbara. föreslår därför att det blir möjligt för en kommun att ansöka hos om att de boenden inom kommunen som asylsökande ordnar på egen hand ska prövas så att de är socialt hållbara. ska ansvara för och genomföra prövningen av boendet i de kommuner där en ordning med social prövning har införts. Den sociala prövningen bör kopplas till regeringens långsiktiga reformprogram för minskad segregation.62 Prövning ska därför bara vara möjlig i kommuner som har socialt och ekonomiskt utsatta områden. Det kan till exempel vara områden med långvarigt hög arbetslöshet, hög andel personer i långvarigt försörjningsstöd, hög andel unga som varken arbetar eller studerar och hög andel elever som saknar behörighet till gymnasieskolan, men det finns även andra sätt att definiera och avgränsa dessa områden. Prövning ska också vara möjlig i kommuner som har tagit emot många asylsökande i eget boende i förhållande till kommunens storlek. anser inte att det är lämpligt att utred- ningen slår fast vilka kriterier som ska gälla för att en kommun ska kunna omfattas av förslaget om social prövning. 61Boverket (2015b). 62Regeringskansliet (2017). En meningsfull och aktiv väntan kriterierna bör kopplas till programmet för minskad segregation och kommer att behöva regleras utifrån behov och förutsättningar. Regeringen bör därför i förordning ange vilka kriterier som gäller för att en kommun ska kunna omfattas av en ordning med social prövning av ett boende som asylsökande ordnar på egen hand. I och med att problem relaterade till möjligheten till eget bo- ende är avgränsade till ett mindre antal kommuner bör det vara upp till den enskilda kommunen att avgöra om den vill att Migrations- verket ska pröva om boendet är socialt hållbart. Staten ska alltså inte på eget initiativ kunna fatta beslut om att en social prövning av asylsökandes eget ordnade boende inom en kommun ska ske utan ett sådant initiativ måste komma från den enskilda kommunen. En kommun som anser sig ha problem relaterade till asylsökandes eget boende ska därför kunna ansöka hos om att boenden som en asylsökande ordnar på egen hand inom kom- munen prövas. Utifrån ansökan ska pröva om kommunen uppfyller de kriterier som krävs för att en prövning av eget boende ska införas. En ansökan ska lämnas till Migrations- verket för att kommunen ska omfattas av en ord- ning med social prövning under nästföljande år. ska tillhandahålla en förteckning över de kom- muner där myndigheten gör en prövning av asylsökandes eget boende. Om en kommun fattar beslut om att prövning av boenden som asylsökande ordnar på egen hand inom kommunen inte längre ska ske ska kommunen meddela detta möj- ligt efter att beslutet är fattat. Syftet med förslaget är att ge de kommuner som historiskt sett tagit emot många asylsökande i eget boende och de kommuner där möjligheten till eget boende kan medföra allvarliga negativa konse- kvenser för lokalsamhället ett verktyg att hantera de konsekvenser som kan uppstå på lokal nivå. En modell med social prövning skapar också förutsättningar för ett ordnat och kvalificerat mottagande av asylsökande och en rättssäker och effektiv asylprocess. En meningsfull och aktiv väntan Staten ska bestämma krav och kriterier för prövningen I de kommuner där en ordning med social prövning har införts ska en asylsökande som själv vill ordna sitt boende ansöka om en social prövning av boendet. Ansökan ska ske skriftligen till Migrations- verket. Inflyttning får inte ske innan myndigheten har fattat beslut om att boendet lever upp till de krav som gäller för att ett boende ska bli godkänt. Bestämmelserna om social prövning börjar tillämpas när de träder i kraft. Det är alltså de asylsökande som vill flytta till ett eget boende efter den tidpunkten som ska ansöka om att få boendet prövat. Utredningen föreslår att regeringen eller den myndighet som regeringen pekar ut ska fastslå de kriterier som ska beaktas i den sociala prövningen. Vi menar dock att för att en asylsökandes eget ordnade boende ska bli godkänt vid en prövning ska boendet vara av lämplig storlek för det antal personer som ska bo i det och ha en skälig boendestandard. Detta anges i lag. får med- dela ytterligare föreskrifter som anger de kriterier som ska beaktas vid den sociala prövningen av en asylsökandes eget ordnade boende samt om den sociala prövningen i övrigt. Utredningen menar att det egna boendet bör vara likvärdigt med det av det offentliga anordnade boendet. I och med att det egna boendet kan ses som en form av anläggningsboende är det rimligt att samma krav gäller för de två boendeformerna. Samma krav när det gäller antal kvadratmeter per person och antal personer per sovrum bör alltså gälla vid prövning av det egna boendet. innebär det till exempel att det i ett sov- rum ska vara per person och att maximalt fyra personer får dela sovrum. Vid hög beläggning är det möj- ligt att sänka kraven per person och sex per- soner per sovrum.63 I prövningen bör också ingå att den asylsökande ska kunna styrka sin boendesituation. Detta kan till exempel ske genom ett hyresavtal eller ett intyg från en fastighetsägare, hyresvärd eller bostadsförmedling om ett kommande avtal alternativt andrahands- kontrakt med skriftligt godkännande av hyresvärd, bostadsrätts- förening eller hyresnämnd. Asylsökande som inte hyr sin bostad 63 (2016). En meningsfull och aktiv väntan utan bor som gäst kan styrka sin boendesituation genom en refe- rensperson. I dessa fall bör referenspersonen på motsvarande sätt styrka sin boendesituation. I denna del av prövningen tänker sig utredningen samma arbetssätt som det an- vänder inom försörjningskrav som villkor för uppehållstillstånd vid anhöriginvandring. bör också genom registerutdrag kontrollera hur många personer som är folkbokförda eller registrerade på den adress som omfattas av prövningen. menar vidare att det bör ställas sär- skilda krav på det egna boendet när barn också ska bo i eller bor i boendet. I föreskrift bör det därför preciseras hur många barn det får bo per sovrum. Asylsökande vars eget ordnade boende inte lever upp till de krav som ställs i prövning ska erbjudas fortsatt bo- ende i ett av det offentliga anordnat boende. Det kan ske genom att den asylsökande erbjuds fortsatt boende i ett ankomstcenter eller anvisas boende i en kommun. En asylsökande som väljer att bosätta sig i ett eget ordnat boende som inte uppfyller de uppställda kraven förlorar rätten till dagersätt- ning och särskilt bidrag. beslut om indragen dag- ersättning och särskilt bidrag kan överklagas hos allmän förvalt- ningsdomstol. Om en asylsökande som valt att bo i ett eget boende som inte lever upp till de krav som ställs i prövningen i ett senare skede inte klarar av sin försörjning eller inte kan bo kvar i boendet ska Migra- tionsverket omgående erbjuda den asylsökande plats i ett ankomst- eller avresecenter. Kommunen som den asylsökande vistas i ska inte vara skyldig att erbjuda boende utan ska omgående hänvisa den asylsökande till . Vissa områden bör kunna undantas helt för eget boende Regeringen bör i den fortsatta beredningen av utredningens förslag om införandet av en modell med social prövning även överväga att som ett komplement till den sociala prövningen temporärt helt undanta vissa kommundelar från möjligheten till eget boende . Det skulle till exempel kunna handla om kommundelar En meningsfull och aktiv väntan där det finns en problematik som den som finns i de särskilt utsatta områden som har pekat ut.64 Det vill säga områ- den som kännetecknas av en allmän obenägenhet att delta i rätts- processen, svårigheter för polisen att fullfölja sitt uppdrag, parallella samhällsstrukturer eller våldsbejakande religiös extremism. Även andra former av problem relaterade till social och ekonomisk utsatthet skulle kunna ligga till grund för ett sådant temporärt undantag. anser att temporära områdesundantag kan fungera som ett komplement till utredningens förslag om en modell med social prövning, men inte som ett fullvärdigt alternativ som helt ersätter en social prövning. Utredningen har inte tagit ställning till hur en eventuell ordning med temporära undantag kan eller bör utformas, men vill under- stryka att det är viktigt att den bygger på en dialog och samråd mellan staten och berörd kommun. Det bör också vara möjligt att även i denna del utforma undantagen utifrån en process där en kommun ansöker om att en viss del av kommunen ska undantas från möjligheten till eget boende med bibehållen dagersättning och särskilt bidrag. 7.3.2Eget boende minskar möjlighet att styra mottagandet Möjligheten till eget boende har gjort det möjligt för att ta emot ett stort antal asylsökande. Ur ett stats- finansiellt perspektiv finns det argument för en stor andel asylsök- ande i eget boende eftersom kostnaden för mottagande och boende blir lägre än om alla asylsökande bor i anläggningsboenden. har det inte heller varit möjligt för staten att ordna bo- ende åt alla som söker asyl i utan man har varit tvungen att förlita sig på att asylsökande ordnar boende på egen hand. Nuvar- ande mottagande och migrationspolitik är därmed till stor del bero- ende av att en stor andel av de asylsökande hittar eget boende .