sou · H6B373 · 2018-09-25 00:00:00 — UKÄ ska bland annat överväga om det finns skäl att återinföra begreppen netto- och bruttostudietid, att införa uppgifter om ålder för examinerade och att se över hur en fördelning kan göras efter om de studerande har studiestöd eller inte. Vi bedömer att ett sådant uppdrag kan utföras inom befintlig budget. 10.1Förslaget till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395) Studiemedel får lämnas med ett belopp som för då den studerande har rätt till studiemedel utgör –5,av prisbasbeloppet vid studier på heltid, –4,av prisbasbeloppet vid studier på men av heltid, och –2,av prisbasbeloppet vid studier på men av heltid. Första stycket gäller bara om något annat inte följer av 14, 15, 16, 17, 17 a, 17 b, 18 eller 20 §. I paragrafen anges med vilket belopp studiemedel får lämnas. I första stycket görs en mindre redaktionell ändring. I det andra stycket införs hänvisningar till de nya paragraferna 17 a och 17 b §§, där det framgår hur högt fribeloppet är för stu- derande respektive studerande som är . Förslaget har behandlats i kapitel 6. Till och med det år den studerande fyller ska fribeloppet bestäm- mas enligt följande vid studier under ett kalender- halvår. året (procent) Andel av prisbas- beloppet under det andra kalenderhalv- året (procent) Om studietiden är kortare eller längre än ska fribeloppets andel av prisbasbeloppet ökas eller minskas för som studietiden är kortare eller längre enligt följande. I paragrafen anges hur högt fribeloppet är. Paragrafen har ändrats på så sätt att den , genom att fribeloppet åldersanpassas, enbart anger vilket fribeloppet är för studerande upp till och med det år den studerande fyller . För de som är äldre än så regleras fribeloppet i stället i de nya paragraferna 17 a och 17 b §§. Förslaget har behandlats i kapitel 6. Från och med det är den studerande fyller till och med det år den studerande fyller ska fribeloppet bestämmas enligt följande vid studier under ett kalenderhalvår. året (procent) Andel av prisbas- beloppet under det andra kalenderhalv- året (procent) Om studietiden är kortare eller längre än ska fribeloppets andel av prisbasbeloppet ökas eller minskas för som studie- tiden är kortare eller längre enligt följande. Paragrafen är ny. Av paragrafen framgår hur högt fribeloppet är för studerande från och med det år den studerande fyller till och med det år den studerande fyller . Förslaget har behandlats i kapitel 6. Från och med det år den studerande fyller ska fribeloppet bestäm- mas enligt följande vid studier under ett kalenderhalvår. året (procent) året (procent) Om studietiden är kortare eller längre än ska fribeloppets andel av prisbasbeloppet ökas eller minskas för som studie- tiden är kortare eller längre enligt följande. Paragrafen är ny. Av paragrafen framgår hur högt fribeloppet är för studerande från och med det år den studerande fyller . Förslaget har behandlats i kapitel 6. Om den studerandes inkomst är högre än fribeloppet beräknat enligt 17, 17 a eller 17 b §, ska det belopp som får lämnas enligt 11 § första stycket minskas av den överskjutna inkomsten. Av paragrafen framgår med hur mycket studiemedlen ska minskas om inkomsten är högre än fribeloppet. Paragrafen har ändrats på så sätt att hänvisningar har införts till de nya paragraferna 17 a och 17 b §§. Förslaget har behandlats i kapitel 6. , , , J. och , B. (2012). Avhopp och genomströmning. Hur ser det ut och vad kan man göra? I G. Gunnlaugsson (Ed.) Universitetspedagogisk utveckling och kvalitet – i praktiken. Angrist, J., Lang, D., and , P. (2009). Incentives and services for college achievement: Evidence from a randomized trial. : Applied Economics 1 (1), 136–163. Angrist, J., Preopoulos, P., , T. (2010). When opportunity knocks, who answers? New evidence on college achievement awards. NBER working paper, No. Arbetsgruppen för studiestöd i , (2014). Studiestödets påverkan på genomströmningen. , D., Gartell, M. (2015). Working while studying? Student aid design and socioeconomic achievement disparities in higher education. Labour Economics 33 (2015) 26–40. , G.S. (1983). Human Capital: A Theoretical and Empirical Analysis, with Special Reference to Education. : Univer- sity of Press. Bettinger, E. (2008). Paying to learn: the effect of financial incentives on elementary school test schores. Program on Education Policy and Governance working paper 08-03. CSN (2011). Vilken inverkan har studiestödet på valet mellan att studera och inte studera? – en enkätundersökning . CSN (2012). Prövning av studieresultat – En uppföljning av ändrade regler. CSN (2014). Höjningen av fribeloppet 2011. Dnr 2013- 100-9623. CSN (2015). Förändrad studieresultatprövning – Effekter av ändrade regler för rätt till studiemedel. CSN (2017a). Kontroll av inkomst. /fragor-och- svar/kontrollerar-csn-mina-inkomster/kontroll-av- inkomst.html#expand:svid10_62fc105b15ddecaf46f17bb9, svid10_62fc105b15ddecaf46f17bba,svid10_62fc105b15ddecaf46f 17bbb (Hämtad 180209). CSN (2017b). CSN (2017c). Uppföljning av fribeloppshöjningen 2014. CSN (2018a). CSN (2018b). Studerandes ekonomiska och sociala situation 2017. Dearden, L., Emmerson, C., Frayne, C., Meghir, C. (2009). Con- ditional Cash Transfers and School Dropout Rates. 4, årgång 44. Folkpensionsanstalten (2018). /web/sv/stu- diestod (Hämtad 180511). Fryer, R. (2011). Financial Incentives and Student : Evidence from Randomized Trials. 4, Vol. Hauschieldt, K. (2015). results on the social dimension in higher education in Europe. , och (2008). Mind the gap? Estimating the effects of postponing higher education. Economic Papers 60 (2008), 683–710. m.fl. (2002). Are There Returns to the Wages of from Working while in School? Review of Economics and Statistics, årgång 84, nr 2. , I., Uusitalo, R. (2003). The effect of a student aid reform on graduation: a duration analysis. No 2003:8, Working Paper Series from , . (2006). Working while Enrolled in a University: Does it Pay? Labour Economics, 13 (2). (2007). Rapport 2007:20 R. (2009a). Samband mellan konjunktur och högskolestudier? Statistisk analys 2009/9. (2009b). Mått för genomströmning i utbildning på grund- och avancerad nivå. Rapport 2009:29 R. (2010). Orsaker till studieavbrott. Rapport 2010:23 R. (2012a). Nya antagningsregler påverkar nybörjar- åldern. Statistisk analys 2012/4. (2012b). Studenternas studiemönster och totala studietider. Rapport 2012:2 R. IFAU (2012). Ekonomiska drivkrafter och studieresultat – effekter av sfi-bonus. IFAU (2017). Student aid, academic achievement and labor market behavior. Working paper 2017:27. Joensen, J. (2007). Determinants and Consequences of . Joensen, J (2011). Timing and Incentives: Impacts of Student on Academic Achievement. , T. m.fl. (2013). The Case of . Kunnskapsdepartementet (2007). Statusrapport for Kvalitetsreformen i høgre utdanning. 7 (2007–2008). Light (2001). In School Work Experience and the Return to 19 (1). Lånekassen (2017). Studieprogresjon og forsinkelse. /nb-NO/Stipend-og-lan/Hoyere- utdanning/krav-og-vilkar-for-a-fa-stotte/forsinket/ (Hämtad ). Lånekassen (2018). /nb- NO/Stipend-og-lan/Hoyere-utdanning/Hvor-mye-kan-du- fa/basisstotte/ (Hämtad ). (2016). Education at a Glance 2016: Indicators. Proba sammfunnsanalyse (2013). Analyse av utdanningstøtte- ordningene. Rapport 2013–07. En sexårig utbildning för läkarexamen. U2018/02704/UH. Maj:ts proposition till angående studiesocialt stöd till studerande ungdom. Maj:ts proposition till angående studiesocialt stöd. 1975/76:22. Om ändrade regler för studiesocialt stöd. 1987/88:116. 1989/90:147. Om höjda studiestödsbelopp m.m. som kompen- sation för vissa skatteeffekter. 1999/2000:10. Ett reformerat studiestödssystem. 2004/05:111. Förstärkning av studiestödet. 2009/10:1. Budgetpropositionen , utgiftsområde 15. 2009/10:141. Rättvist och effektivt – förändringar i studiestöds- systemet. 2012/13:133. Studiemedel utan prövning av äldre studieresultat. 2013/14:1. Budgetpropositionen , utgiftsområde 15. 2015/16:1. Budgetpropositionen , utgiftsområde 15. 2016/17:58. Uppgifter på individnivå i arbetsgivardekla- rationen. 2017/18:218. Behandling av personuppgifter på utbildnings- området. SCB (2011). Konjunkturberoende i inflödet till och utflödet från högre studier. Arbetsmarknads- och utbildningsstatistik 2011:7. SCB (2012). Tiden mellan gymnasieskolan och / högskolan. SCB (2018a). Gymnasieungdomars studieintresse /18. SCB (2018b). Vanligare att kvinnor både arbetar och studerar vidare. /hitta-statistik/statistik-efter-amne/utbildning-och- forskning/befolkningens-utbildning/verksamhet-efter- utbildning/pong/statistiknyhet/verksamhet-efter-utbildning (Hämtad ). Ursprung och utbildning – Social snedrekrytering till högre studier. Stärkt stöd för studier – tryggt, enkelt och flexibelt. Betänkande av Utredningen om högskolans utbildningsutbud. Ökad trygghet för studerande som blir sjuka. Delbetänkande av Utredningen om tryggare och effektivare studier. Styrelsen for Institutioner og Uddannelsesstøtte (2018a). (Hämtad 180511). Styrelsen for Institutioner og Uddannelsesstøtte (2018b). Nyheder om SU-reformen. /nyheder-om-su-reformen/ (Hämtad ). (2018). Hur kan vi sänka etableringsåldern bland högskoleutbildade? Uddannelses- og (2017a). Uddannelses- og Forskningspolitisk Redegørelse, . Uddannelses- og (2017b). Forslag til et mere robust SU-system. /aktuelt/pressemeddelelser/2016/staerkere- uddannelser-og-et-mere-robust-su-system/tema-staerkere- uddannelser-og-et-mere-robust-su-system/forslag-til-et-mere- robust-su-system/forslag-til-et-mere-robust-su-system (Hämtad ). Uddannelses- og (2018). Omfang og konsekvenser af studiejobs. UHR (2016). Kan excellens uppnås i homogena studentgrupper? –En redovisning av regeringsuppdraget att kartlägga och analysera lärosätenas arbete med breddad rekrytering och breddat deltagande. UKÄ (2013). Social bakgrund och genomströmning i högskolan –En studie av långa och medellånga yrkesexamensprogram. UKÄ (2015a). Grundläggande begrepp vid redovisning av officiell statistik inom högskolan. UKÄ (2015b). Genomströmning på grundnivå och avancerad nivå /14. Statistiskt meddelande UF 20 . UKÄ (2015c). Etableringen på arbetsmarknaden för högskole- utbildade – Examinerade läsåren 2011/12, 2009/10 och 2007/08. UKÄ (2016a). Universitet och högskolor, Årsrapport . UKÄ (2016b). UKÄ (2016c). Uppgången för inresande studenters prestationsgrad fortsätter – En analys av studenternas prestationsgrad för läsåren 2004/05–2013/14. Statistisk analys 2016/8. UKÄ (2017a). Fortsatt fler betalande studenter . Statistisk analys 2017/4. UKÄ (2017b). Stor skillnad mellan kommuner i övergång till hög- skolestudier. Statistisk analys 2017/3. UKÄ (2017c). Universitet och högskolor, studenter och examinerade på grundnivå och avancerad nivå 2015/16. Statistiskt meddelande UF 20 . UKÄ (2017d). Universitet och högskolor Sökande och antagna till högskoleutbildning på grundnivå och avancerad nivå . UKÄ (2017e). Universitet och högskolor, genomströmning på grundnivå och avancerad nivå /16. Statistiskt meddelande UF 20 . UKÄ (2017f). Tidiga avhopp från högskolan – Analyser av genom- strömning på de tio största yrkesexamensprogrammen. UKÄ (). Universitet och högskolor, Årsrapport . UKÄ (2017h). Distansutbildning i svensk högskola. Redovisning av ett regeringsuppdrag. UKÄ (2018a). Universitet och högskolor, Studenter och examinerade på grundnivå och avancerad nivå 2016/17. Statistiskt meddelande UF 20 . UKÄ (2018b). Samverkan om dimensioneringen av utbildning. En kartläggning – rapportering av ett regeringsuppdrag. UKÄ (2018c). Förkunskaper, social bakgrund och rekrytering till högskolan. Statistisk analys 2018/5. Uusitalo, R. (2010). Vad förklarar svenska universitetsstudenters höga examensålder. Bilaga 3 till LU2011. Åtgärder för att öka tryggheten för studerande vid sjukdom och främja effektivare studier En särskild utredare ska föreslå åtgärder för att öka tryggheten för studerande vid sjukdom och främja effektivare studier. •analysera om den nuvarande karenstiden för rätt till avskrivning av studielån inom studiemedelssystemet är ändamålsenligt ut- formad, •föreslå hur en möjlighet till deltidssjukskrivning för alla utbild- ningsnivåer inom studiemedelssystemet bör utformas, •undersöka vilka rehabiliteringsåtgärder som kan bli aktuella för studerande på alla utbildningsnivåer och föreslå vilka aktörer som ska ansvara för att rehabiliteringen genomförs, •föreslå åtgärder inom studiemedelssystemet i syfte att öka genomströmningen i högskolan, och •föreslå väl avvägda nivåer för fribeloppet inom studiemedels- systemet för alla utbildningsnivåer. Ett delbetänkande ska lämnas i den del som avser uppdraget att öka tryggheten för studerande vid sjukdom. Uppdraget i övrigt ska redovisas . Studiestödssystemet i syftar till att möjliggöra för människor att söka sig vidare till studier efter slutförd skolgång eller att senare i livet återuppta studierna. Systemet är, och ska fortsätta vara, ett av världens mest omfattande. Genom jämlika möjligheter bidrar studie- stödssystemet till att bygga vårt land starkare genom mer kunskap, mer kompetens och mer bildning. Målen för studiestödet slogs fast vid studiestödsreform i enlighet med vad som presenterades i propositionen Ett reformerat studiestödssystem (prop. 1999/2000:10). Jämställdhetsperspektivet förtydligades vidare i budgetpropositionen (prop. 2015/16:1, utg.omr. 15, avsnitt 3.3.1). Studiestödet i form av bidrag och lån är en del av utbildningspolitiken. Studiestödet ska verka rekryterande för både kvinnor och män och därmed bidra till ett högt deltagande i utbildning. Det ska vidare utjämna skillnader mellan individer och grupper i befolkningen och i och med det bidra till ökad social rätt- visa. Studiestödet ska även ha en god effekt på samhällsekonomin över tiden. Målen ska uppnås genom ett effektivt, sammanhållet, flexibelt och rättssäkert studiestödssystem som ska vara enhetligt och överblickbart för den enskilde. Studiemedel är en form av studiestöd. Det moderna svenska studie- medelssystemet infördes . Studiemedlen är generella och alla studerande som uppfyller vissa grundvillkor har rätt till studiemedel. Bestämmelserna som reglerar rätten till studiemedel finns främst i stu- diestödslagen (1999:1395) och studiestödsförordningen (2000:655) samt i föreskrifter som har meddelats av Centrala studiestöds- nämnden (CSN). Studiemedel ges både vid heltids- och deltidsstudier och består av ett studiebidrag och ett frivilligt studielån. I vissa fall kan den stude- rande även få tilläggslån. Sådant lån kan lämnas till en studerande från och med det år då den studerande fyller om han eller hon under kalenderåret närmast före studiernas början har haft en viss inkomst. Studiemedel får lämnas längst till och med det kalenderår då den studerande fyller . Rätten att låna begränsas dock fr.o.m. genom en s.k. lånetrappa. Studiemedel kan lämnas beroende på utbildningsnivå och den studerandes utbildningsbakgrund. För studier på eftergymnasial nivå kan studie- medel lämnas . Studiemedel kan bara lämnas ut- över tidsgränserna om det finns synnerliga skäl. Den som är eller äldre kan dock få studiemedel i ytterligare högst om det finns särskilda skäl. Uppdraget att öka tryggheten för studerande vid sjukdom Hur bör bestämmelserna om karenstid för rätt till avskrivning av studielån utformas? Inom studiemedelssystemet finns ett särskilt skydd, vilket innebär att den studerande får behålla studiemedlen under sjukdom trots att han eller hon inte studerar. Studielån som avser den del av en sjuk- period som följer efter en karenstid ska inte betalas tillbaka. Den tid som en studerande har rätt till studiemedel under sjukdom räknas inte in i det totala antalet veckor som han eller hon har haft studiemedel och beaktas inte heller vid CSN:s kommande prövningar av studieresultat för rätt till fortsatt studiemedel. Flera utredningar och rapporter har lämnat förslag om att karens- tiden för rätt till avskrivning av studielån vid sjukdom för studerande ska förkortas till 7 eller . Den nuvarande karenstiden innan avskrivning av studielån kan komma i fråga tillkom . Karenstiden hade varit . Skälet till ändringen var att CSN:s undersökningar då hade visat att en stor del av dem som varit sjuka en månad hade studerat under sjuk- perioden. Dessa fick således avskrivning av lån trots att de inte försenades i sina studier. Parlamentariska socialförsäkringsutred- ningen visade i sitt betänkande Mer trygghet och bättre försäkring (SOU 2015:21) förståelse för att den nuvarande karenstiden i vissa fall kan upplevas som lång, men angav bl.a. att många typer av studier till stor del bedrivs på egen hand med några få tentamenstillfällen per termin. En kortare sjukperiod innebär då inte nödvändigtvis att studieresultatet påverkas till följd av sjukdomen. Åandra sidan finns det utbildningsformer där redan ett eller flera kortare avbrott kan få stora konsekvenser i form av försenade studier. I likhet med Parlamentariska socialförsäkringsutredningen ansåg i sitt betänkande Stärkt stöd för studier – tryggt, enkelt och flexibelt (SOU 2009:28) att en kortare karenstid skulle kunna övervägas. Mot denna bakgrund är det angeläget att utreda frågan om karenstid för rätt till avskrivning av studielån. En förändring av be- stämmelserna om karenstid får dock inte medföra risk för förlängda sjukperioder. •analysera om den nuvarande karenstiden för rätt till avskrivning av studielån inom studiemedelssystemet är ändamålsenligt ut- formad, •vid behov föreslå förändringar av karenstiden, och •vid behov lämna nödvändiga författningsförslag. Hur bör en möjlighet till deltidssjukskrivning inom studiemedelssystemet utformas? krävs att den studerande är helt oförmögen att studera för att omfattas av bestämmelserna om studiemedel under sjukdom. En studerande som är delvis oförmögen att studera och exempelvis bara kan studera på grund av sjukdom kan bara få studiemedel för den tid som han eller hon studerar. Det är enligt dagens bestäm- melser alltså inte möjligt att vara sjukskriven på deltid och studera på deltid med sammanlagd heltidsersättning inom studiemedels- systemet. Detta innebär att den studerande riskerar att tvingas av- bryta studierna, trots att studieförmåga fortfarande finns till viss del. Ett mer flexibelt system skulle kunna gynna genomströmningen, öka tryggheten och påskynda rehabiliteringen för de studerande. ställer en ökad flexibilitet också högre krav på noggrannhet i bedömningen av studieförmågan så att skyddet inte överutnyttjas. Frågan om en möjlighet till deltidssjukskrivning inom studie- medelssystemet har utretts av bl.a. och Par- lamentariska socialförsäkringsutredningen. I den sist nämnda utred- ningens betänkande Mer trygghet och bättre försäkring föreslogs en möjlighet att vid särskilda skäl vara sjukskriven på deltid med en sammanlagd heltidsersättning inom studiemedelssystemet. I betän- kandet konstaterades också att det är viktigt att en noggrann be- dömning av studieförmågan görs i varje enskilt fall. Det finns alltså skäl att utreda frågan om deltidssjukskrivning inom studiemedelssystemet. De nämnda betänkandena utgör ett visst beredningsunderlag men det behöver kompletteras bl.a. när det gäller vad som krävs för att kontrollera i vilken omfattning den sjuk- skrivne studerar. CSN har i rapporten att se över bestäm- melserna om studiemedel under sjukdom (2012) lämnat förslag till hur en sådan kontroll kan utformas. •föreslå hur en möjlighet till deltidssjukskrivning för alla utbild- ningsnivåer inom studiemedelssystemet bör utformas, •utreda vad som krävs för att kontrollera i vilken omfattning den sjukskrivne studerar och föreslå vilka ytterligare kontroller som bör göras i syfte att lämna rätt ersättning, och •lämna nödvändiga författningsförslag. Hur bör rehabiliteringsansvaret för studerande utformas? Ett rehabiliteringsansvar inträder om en studerande som har bevil- jats studiemedel på grund av sjukdom har varit helt oförmögen att bedriva studier eller om det finns något annat särskilt skäl. ska då undersöka om det finns skäl att vidta någon åtgärd som är ägnad att förkorta sjukdomstiden eller på något annat sätt helt eller delvis återställa studieförmågan. För studerande som bedriver utlandsstudier är det CSN som har mot- svarande ansvar. Det är viktigt att det finns ett tydligt ansvar för att hjälpa stude- rande att komma tillbaka till studier efter en längre tids sjukdom. Detta förbättrar individens trygghet och bidrar också till en ökad genomströmning i utbildningarna. Parlamentariska socialförsäkringsutredningen konstaterade i sitt betänkande Mer trygghet och bättre försäkring att det finns anled- ning att se över det rehabiliteringsansvar som och har, eftersom detta ansvar ofta upplevs som oklart. konstaterade 2012 i rapporten att se över bestämmelserna om studiemedel under sjukdom att rehabiliteringen av studerande i inte fungerar tillfredsställande. CSN anförde som en orsak att inte är en rehabiliteringsaktör, utan ansvarar för samordningen av andra aktörer. CSN påpekade vidare i sin rapport att det är oklart vilka åtgärder som kan vara aktuella för För- säkringskassan att vidta för studerande. Även Studiesociala kommit- tén ansåg i sitt betänkande Stärkt stöd för studier – tryggt, enkelt och flexibelt att rehabiliteringsansvaret bör ses över. Mot denna bak- grund är det angeläget att se över rehabiliteringsansvaret. •undersöka vilka rehabiliteringsåtgärder som kan bli aktuella för studerande på alla utbildningsnivåer och föreslå vilka aktörer som ska ansvara för att rehabiliteringen genomförs, och •lämna nödvändiga författningsförslag. Uppdraget att främja effektivare studier Hur kan studiemedelssystemet användas för att öka genomströmningen i högskolan? Regeringens mål är att utbildningen vid svenska universitet och hög- skolor ska hålla en internationellt sett hög kvalitet och bedrivas effektivt. Utbildningen ska möjliggöra ett livslångt lärande och bidra till tillväxt och jämlikhet. Frågan om åtgärder inom studiemedelssystemet för att öka genomströmningen i högskolan har varit föremål för flera översyner och utredningar . En av dessa var Studie sociala kom- mittén, som bl.a. hade i uppdrag att föreslå åtgärder på området. Förslagen redovisades i betänkandet Stärkt stöd för studier – tryggt, enkelt och flexibelt (SOU 2009:28). Kommittén ansåg bl.a. att den studiemedelsberättigade tiden i större utsträckning bör anpassas efter utbildningarnas omfattning, att högre resultatkrav bör ställas på de studerande i slutet av utbildningarna, att vidgade möjligheter till tilläggslån bör införas samt att en höjning av studiemedlen kan motiveras bl.a. av genomströmningsskäl. Kommittén gjorde även bedömningen att möjligheten att skapa kostnadseffektiva drivkraf- ter inom ramen för studiemedelssystemet är begränsad. Den konsta- terade att genomströmningen även i hög grad påverkas av andra faktorer, t.ex. kvaliteten i väglednings- och informationsinsatser, studenthälsovård och övrigt studerandestöd. Åtgärder inom studiemedelssystemet som kan påverka genom- strömningen i högskolan har genomförts . skärptes kraven på studieresultat för rätt till fortsatta studie- medel. Ett annat exempel är flera höjningar av studiemedlens total- belopp, där den senaste höjningen genomfördes . Studiemedlen avser i princip att täcka rimliga levnadsomkostnader . Nivån på studiemedlen har betydelse för i vilken utsträckning som studerande kan ägna sig åt sina studier. Genomströmning kan mätas på flera olika sätt, bl.a. genom examensfrekvens eller prestationsgrad (dvs. antalet avklarade hög- skolepoäng omräknade till helårsprestationer dividerade med antalet helårsstudenter). konstaterade 2015 i rapporten och resultat på grundnivå och avan- cerad nivå /14 (UF 20 ) att examensfrek- och prestationsgraden skiljer sig åt mellan olika utbildningar. Rapporten visar att prestationsgraden är högre för studenter på pro- gram som leder till yrkesexamen än på program som leder till generell examen.