sou · H6B320 · 2018-03-19 00:00:00 — Konsumentorganisationer torde också med framgång kunna vända sig till med klagomål av detta slag. Vidare har lagstiftaren gett konsument- organisationer andra möjligheter att agera mot näringsidkare, till exempel genom att föra talan vid , och allmän domstol. Närmare föreskrifter om vad förmedlaren ska iaktta vid hanter- ingen av klagomål bör få meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Det är, som påpekat, inte lämpligt att tvister mellan näringsidkare prövas av nämnden. En möjlighet när kunden är näringsidkare är att genom skiljeavtal i stället låta tvisten prövas enligt lagen (1999:116) om skiljeförfarande. Förslag: Kapitalförmedlare ska få uppdra åt någon annan att ut- föra visst arbete eller viss operativ funktion som ingår i denna verksamhet. Kapitalförmedlaren ska anmäla sådana uppdragsavtal till . Uppdrag åt någon annan att utföra sådana funktioner som är av väsentlig betydelse för verksamheten ska få ges bara om före- taget ansvarar för att •verksamheten drivs av uppdragstagaren under kontrollerade och säkerhetsmässigt betryggande former, och •uppdraget inte väsentligt försämrar kvaliteten på verksam- hetens internkontroll och möjligheter att övervaka att företaget följer de regler som gäller för den. Reglering av gräsrotsfinansiering i en ny lag Regler om vad som gäller när finansiella företag uppdrar åt någon annan att utföra ett visst arbete finns bland annat i lagen om bank och finansieringsrörelse (6 kap. 7 §), lagen om betaltjänster (3 kap. 28 §), lagen om värdepappersmarknaden (8 kap. 22 §) samt lagen om viss verksamhet med konsumentkrediter (14 §). I likhet med vad som gäller för sådana finansiella företag som avses där bör den som tillhandahåller tjänster som möjliggör gräsrotsfinansiering kunna uppdra åt någon annan att utföra visst arbete eller vissa operativa funktioner som ingår i verksamheten. Det kan röra sig om till exempel funktioner för regelefterlevnad. Det bör dock inte vara möjligt att kringgå rörelsereglerna genom att organisera rörelsen i olika företag. Det företag som har tillstånd ska ansvara för att verksamheten drivs av uppdragstagaren under kontrollerade och säkerhetsmässigt betryggande former. Vidare är en förutsätt- ning att uppdragsgivaren ansvarar för att uppdraget inte väsentligt försämrar kvaliteten på verksamhetens internkontroll och Finans- inspektionens möjligheter att övervaka att verksamheten följer de regler som gäller för verksamheten. Företaget i fråga ska vara skyl- digt att anmäla uppdragsavtal till Finansinspektionen.71 11.8Vissa frågor om sekretess m.m. 11.8.1Frågor om sekretess och uppgiftsskyldighet, m.m. Förslag: Enskildas förhållanden till ett företag som bedriver verk- samhet enligt den nya lagen får inte obehörigen röjas. I det all- männas verksamhet tillämpas i stället bestämmelserna i offent- lighets- och sekretesslagen (2009:400). Ansvar enligt 20 kap. 3 § ska inte följa för den som bryter mot förbudet. I lagen införs också bestämmelser om uppgiftsskyldighet för kapitalförmedlare med anledning av förundersökning eller ärende om rättslig hjälp i brottmål, och förordnande om meddelande- förbud i förhållande till kunder och andra utomstående samt en bestämmelse om straffrättsligt ansvar vid överträdelse av ett be- slutat meddelandeförbud. Bestämmelserna ska gälla även för före- 71 Se exempelvis prop. 2013/14:107 s. 58 f. Se om uppdragsavtal och molntjänster i Finansinspek- tionens rapport över bankerna och kreditmarknadsföretagen, , s.15 f. Reglering av gräsrotsfinansiering i en ny lag tag som efter registrering driver verksamhet med förmedling av finansiering vid belöningsbaserad eller donationsbaserad gräsrots- finansiering. Det ska vara tillåtet för kapitalförmedlare att utväxla uppgifter för kreditupplysningsändamål. Låne- och andelsbaserad gräsrotsfinansiering visar sådana likheter med den verksamhet som bedrivs av kreditinstitut, att det är befogat med en bestämmelse om tystnadsplikt för uppgifter om enskildas förhållanden i den nya lagen i likhet med den som finns i 1 kap. 10 § lagen om bank och finansieringsrörelse. Bestämmelserna i den föreslagna, nya lagen bör utformas i linje med motsvarande bestäm- melser i bland annat den nämnda lagen. Det innebär att mot den som bryter mot tystnadsplikten ska kunna ingripa med sådana åtgärder som inspektionen inom ramen för sin tillsyns- verksamhet kan tillgripa mot de företag som driver verksamhet enligt den nya lagen. I den nya lagen bör också tas in bestämmelser om uppgifts- skyldighet med anledning av en förundersökning eller ett ärende om rättslig hjälp i brottmål samt förordnande om meddelandeför- bud. I tidigare lagstiftningsärenden har det ansetts finnas behov av att införa bestämmelser om uppgiftsskyldighet i samtliga lagar där det finns bestämmelser om sekretess eller tystnadsplikt för den finan- siella verksamheten.72 Detsamma har anförts beträffande bestämmel- ser om yppandeförbud i förhållande till uppgiftslämnande finansiella företags kunder och andra utomstående.73 Även för bestämmelser om uppgiftsskyldighet och meddelandeförbud kan annan finans- marknadsrättslig lagstiftning tjäna som förebild. har möjlighet att utväxla uppgifter om lämnade krediter och annan information för kreditupplysningsändamål. En möjlighet även för företag som driver verksamhet enligt den före- slagna lagen att delta i utbyte av sådana uppgifter leder till en för- bättrad kreditprövning och därmed också till ett bättre konsument- skydd. Värdet av en förbättrad kreditprövning uppväger det intrång i den personliga integriteten som utbytet av uppgifter kan innebära. Detta motsvarar den bedömning som gjordes vid införandet av både 72Se till exempel prop. 2002/03:139 s. 484–288. 2004/05:144 s 184 ff. Reglering av gräsrotsfinansiering i en ny lag lagen om viss verksamhet med konsumentkrediter och lagen om verksamhet med bostadskrediter.74 För att möjliggöra sådant utbyte av uppgifter bör företag som driver verksamhet med tillstånd enligt den föreslagna nya lagen ingå bland de företag som kan lämna ut uppgifter om krediter i enlighet med kreditupplysningslagen. Ett sådant tillägg bör alltså göras i den lagen. 11.8.2Sekretess vid ägarprövning, tillståndsgivning och tillsyn Förslag: Sekretess ska gälla för uppgift om en enskilds person- liga eller ekonomiska förhållanden, om det kan antas att den enskilde lider skada eller men om uppgiften röjs och uppgiften förekommer i ärende hos statlig myndighet om innehav av aktier eller andelar i ett företag som driver verksamhet enligt den nya lagen. Sekretess ska gälla också för sådan uppgift om enskilds eko- nomiska eller personliga förhållanden vilken på begäran har läm- nats av företag som driver verksamhet enligt den nya lagen. I den, nya lagen utformas ägarprövningen på samma sätt som i övrig tillståndspliktig verksamhet på finansmarknadsområdet. Eftersom det är fråga om samma typ av uppgifter i ärenden om ägarprövning enligt de olika lagarna på finansmarknadsområdet, bör även sekre- tessbestämmelserna vara desamma. Samma skäl som gör sig gällande i fråga om exempelvis ägare i bank eller värdepappersbolag gör sig gällande även i fråga om ägare i företag som driver verksamhet enligt den nya lagen om viss verksamhet med förmedling av finansiering. Det kan röra sig om integritetskänslig information, exempelvis avses kunna få tillgång till uppgifter från belastnings- registret (se avsnitt 11.4). Bestämmelser om sekretess för uppgifter i samband med ägarpröv- ning finns i 30 kap. 5 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Sekretess gäller för uppgift om enskilds personliga eller ekonomiska 2013/14:107 s. 58 och prop. 2015/16:197 s. 151. Reglering av gräsrotsfinansiering i en ny lag förhållanden, om det kan antas att den enskilde lider skada eller men om uppgiften röjs och uppgiften förekommer i ärende hos statlig myndighet om innehav av aktier eller andelar i vissa angivna typer av finansiella företag. Offentlighets- och sekretesslagen bör därför kompletteras så att sekretessen i 30 kap. 5 § omfattar även uppgift om enskilds person- liga eller ekonomiska förhållanden i ärenden som rör innehav i före- tag som driver viss verksamhet med förmedling av finansiering. Tillståndsgivning, tillsyn samt övervakning och kontroll Bestämmelser om sekretess i verksamhet finns bland annat i 30 kap. 4 och 6 §§ offentlighets- och sekretesslagen. I förstnämnda lagrum regleras den sekretess som gäller i Finans- inspektionens verksamhet som avser tillståndsgivning eller tillsyn med avseende på bank- och kreditväsendet, värdepappersmarknaden eller försäkringsväsendet. I det senare lagrummet regleras den sekre- tess som gäller för övervakning eller kontroll över finansmarknaderna enligt viss angiven lagstiftning, exempelvis lagen om valutaväxling och annan finansiell verksamhet. Sådan över- vakning har ansetts vara en från tillståndsgivningen och tillsynen skild verksamhet.75 Beträffande verksamhet med tillståndsgiv- ning och tillsyn med avseende på bank- och kreditväsendet, värde- pappersmarknaden eller försäkringsväsendet gäller sekretessen för uppgifter om affärs- och driftförhållanden hos den som inspektion- ens verksamhet avser och för uppgifter om ekonomiska eller per- sonliga förhållanden för någon som har trätt i affärsförbindelse eller liknande förbindelse med denne (30 kap. 4 §). Gräsrotsfinansiering, åtminstone andelsbaserad och lånebaserad, utgör en alternativ finansieringsform som i vissa avseenden kan jämställas med traditionell kreditförmedling och värdepappershandel. Lånebaserad gräsrotsfinansiering inryms i begreppet bank- och kreditväsendet. Sekretessbestämmelsen i 30 kap. 4 § blir tillämplig även med avseende på företag som driver verksamhet med förmed- ling av finansiering som sker genom lånebaserad gräsrotsfinansiering. 1984/85:157 s. 73. Reglering av gräsrotsfinansiering i en ny lag I sekretessbestämmelsen används uttrycket värdepappersmark- naden. till tillämpningsområdet för såväl lagen om värdepap- persmarknaden som lagen om handel med finansiella instrument kan det anföras att andelsbaserad gräsrotsfinansiering inte träffas av begreppet, eftersom de ägar- och skuldandelar som avgränsar den nya lagen tillämpningsområde inte är finansiella instrument. Värde- pappersmarknaden får dock anses vara ett mer vidsträckt begrepp. Uttrycket handel på värdepappersmarknaden har i andra lagstift- ningsärenden ansetts innefatta all den handel som sker på en orga- niserad marknadsplats, till exempel börsen, eller avtal om köp och försäljning som görs upp på telefon på penningmarknaden. Till sådan handel hör också köp eller försäljning genom en auktoriserad mellanhand som yrkesmässigt tillhandahåller dessa tjänster. Däremot inbegrips inte affärer som sker mellan parter som är kända för va- randra och som föregås av mer eller mindre omfattande förhand- lingar.76 Med beaktande av förarbetsuttalandet torde även förmedling av finansiering som sker genom andelsbaserad gräsrotsfinansiering, såsom denna verksamhet föreslås vara definierad, omfattas av sekre- tessbestämmelsen. Tilläggas kan att ordet tillsyn i offentlighets- och sekretesslagen har ansetts inte böra ge en alltför snäv tolkning, utan kan omfatta alla de fall där en myndighet har en övervakande eller styrande funktion.77 Beträffande sådan verksamhet som drivs enligt den nya lagen efter registrering, dvs. förmedlingstjänster avseende belöningsbase- rad eller donationsbaserad gräsrotsfinansiering föreslås en registrer- ingsplikt motsvarande den som gäller för finansiella institut. Som redovisats sker för sådana institut också en prövning av ägares lämp- lighet, bland annat i samband med att en ansökan om registrering kommer in till , vid anmälan av ändring i ägar- kretsen och vid årliga kontroller. Sekretess gäller för de uppgifter som då lämnas i enlighet med och under de förutsättningar som anges i 30 kap. 6 § offentlighets- och sekretesslagen om övervak- ning och kontroll enligt lagen om valutaväxling och annan finansiell verksamhet. Bestämmelser med motsvarande innebörd föreslås också för före- tag som omfattas av registreringsplikt enligt den nya lagen. 1990/91:42 s. 50, se även prop. 1990/91:142 s. 87. 2012/13:155 s. 223. Reglering av gräsrotsfinansiering i en ny lag melsen i 30 kap. 6 § offentlighets- och sekretesslagen bör komplet- teras så att sekretessen omfattar även uppgift om enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden vid tillsynen över företag som efter registrering driver verksamhet enligt den nya lagen. Förslag: ska ha tillsyn över svenska företag och över utländska företag med filial i här i landet, som driver verksamhet med tillstånd enligt den nya lagen (kapitalförmed- lare). Tillsynen omfattar att företagets verksamhet drivs enligt 1.den nya lagen, 2.andra författningar som reglerar verksamheten, 3.företagets bolagsordning eller stadgar, och 4.företagets interna instruktioner som har sin grund i författ- ningar som reglerar verksamheten. tillsyn ska dock inte omfatta konsument- kreditlagen. I fråga om företag som omfattas av undantag från tillstånds- plikten gäller bestämmelser om tillsyn i de författningar som reglerar deras verksamhet. utövar tillsyn över finansiella företag, bland andra banker, kreditmarknadsföretag, börser och andra handelsplatser samt företag med tillstånd att bedriva verksamhet med koppling till värdepappersmarknaderna, såsom fondbolag och värdepappersbolag. bör ansvara även för tillsynen över företag som beviljats tillstånd enligt den nya lagen, dvs. dels svenska företag, dels utländska företag som inrättat filial i . Beträffande före- tag som omfattas av det föreslagna undantaget från tillståndsplikten, till exempel banker, gäller bestämmelser om tillsyn i de författ- ningar som reglerar deras verksamhet, såsom lagen om bank- och finansieringsrörelse. Detta bör anges uttryckligen i lagen. Reglering av gräsrotsfinansiering i en ny lag I detta avsnitt behandlas de regler och författningar som om- fattas av tillsyn över kapitalförmedlare. I nästa avsnitt redovisas utredningens förslag om tillsyn över företag som driver verksamhet efter registrering, dvs. förmedlingstjänster avse- ende finansiering som sker genom belöningsbaserad eller donations- baserad gräsrotsfinansiering. Tillsynen bör omfatta att kapitalförmedlare driver sin verksam- het i enlighet med den nya lagen, andra författningar som reglerar verksamheten, företagets bolagsordning eller stadgar, samt interna instruktioner som har sin grund i författningar som reglerar verk- samheten (jfr till exempel 13 kap. 2 § lagen om bank och finan- sieringsrörelse). Författningar utöver den nya lagen omfattar till exempel associationsrättsliga bestämmelser, regler om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism samt exempelvis konsu- mentkreditlagen, som omfattar delar av kapitalförmedlares verksam- het beträffande förmedlingstjänster i samband med privatpersoners finansiering genom lånebaserad gräsrotsfinansiering. Tillsynen syftar till att företagen inte ägnar sig åt verksamhet som i förlängningen innebär risk för att företagen inte kan fullgöra sina förpliktelser mot sina kunder och samarbetspartners. Finans- inspektionen bör ges möjlighet att skaffa sig information om före- tagen, bland annat genom uppgiftsskyldighet och befogenhet att göra platsbesök (se vidare avsnitt 11.9.3). Tillsynen inbegriper kon- troll av genomlysningen i det enskilda företaget. För att uppfylla kravet på transparens i organisationsstrukturen förutsätts att för- medlaren har riktlinjer och rutiner för den interna kontrollen, vilka alltså ska vara föremål för tillsynen. Likaså omfattas sådana rikt- linjer och rutiner som kan behövas för att uppfylla i föreskrifter om vad som avses med förslagen om sundhetskrav och informations- krav (avsnitt 11.7.1). Genom att företagen är tillståndspliktiga kan förhindra att verksamhet påbörjas utan att den når upp till före- skrivna krav. kommer också att löpande kunna kontrollera att en kapitalförmedlare följer de författningar etc. vars efterlevnad utövar tillsyn över. Att dessa före- tag ställs under löpande tillsyn innebär att in- spektionen kan ingripa mot företag som begår lagöverträdelser. Reglering av gräsrotsfinansiering i en ny lag Tillsynsregleringen väcker frågor som rör gränsdragningen mellan och ansvarsområden, särskilt i samband med förmedling av lånebaserad gräsrotsfinansiering. I 55 § konsumentkreditlagen anges att utövar tillsyn över att lagen följs. Det finns dock ett generellt undantag som innebär att tillsyn inte omfattar sådan verk- samhet som står under tillsyn av . Trots viss över- lappning anses de båda myndigheterna ha olika ansvarsområden. Mot den bakgrunden anses tillsynen över finansiella företags kredit- givning eller kreditförmedling inte vara dubbel, och följaktligen kan dubbelbestraffning inte heller bli aktuell.78 I samband med tillkomsten av lagen om viss verksamhet med konsumentkrediter gjordes en ändring i 55 § (då betecknad 49 §) konsumentkreditlagen. Ändringen innebär att tillsynen över kon- sumentkreditlagens efterlevnad, för de företag som lyder under den lagen, fortsatt skulle utövas av . I förarbetena an- fördes att det inte kan antas att ett starkare konsumentskydd uppnås genom att den ifrågavarande tillsynen läggs över från Konsument- verket till Finansinspektionen.79 Utredningen instämmer i den be- dömning som då gjordes. bör, i likhet med det som gäller enligt lagen om viss verksamhet med konsumentkrediter, fort- sätta att utöva tillsyn över konsumentkreditlagens efterlevnad. Till- synen bör alltså omfatta även kapitalförmedlares regelefterlevnad, i den utsträckning sådana förmedlare har att följa konsumentkredit- lagen. Således krävs ett tillägg i 55 § konsumentkreditlagen motsva- rande det som gjordes i samband med införandet av lagen om viss verksamhet med konsumentkrediter. Som framgått av det anförda innebär det att och även fortsättningsvis ska ha ett delvis gemen- samt tillsynsansvar beträffande konsumentkreditlagens bestämmel- ser. För att den beskrivna delade tillsynen ska fungera krävs att myndigheterna samarbetar och utbyter information. Det kan här tilläggas att frågor om skärpta tillsynsbestämmelser och om ansvars- fördelningen har övervägts i flera sammanhang.80 Med anledning av ett tillkännagivande från har regeringen uppdragit åt 2009/10:242 s. 78. 2013/14:107 s. 60 f. 80Se exempelvis prop. 2009/10:242 s. 78. Reglering av gräsrotsfinansiering i en ny lag Statskontoret att utvärdera den mellan myndigheterna delade till- synen över konsumentkreditlagen. I uppdraget, som ska redovisas , ingår dock inte att lämna några förslag.81 11.9.2Tillsyn över företag som efter registrering driver verksamhet enligt den nya lagen Förslag: ska, med avseende på lagen (2017:630) om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism, utöva tillsyn över företag som efter registrering driver verksam- het med förmedling av finansiering enligt den nya lagen. Sådana företag ska till inspektionen anmäla ändringar i den krets som har ett kvalificerat innehav i företaget eller i dess led- ning. Även en juridisk person som har ett kvalificerat innehav i företaget ska till inspektionen anmäla en ändring av vilka som ingår i dess ledning. ska vid en anmälan om ändring i ägar- eller ledningskretsen, och därutöver minst en gång , kontrollera att ägare med kvalificerat innehav i företaget eller personer i dess ledning uppfyller i lagen föreskrivna villkor. Vid genomförandet av det fjärde penningtvättsdirektivet uttalade regeringen bland annat följande. Regler om tillsyn på området för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism finns i en rad olika författningar. Genom bemyndiganden i penningtvätts- lagen, förordningen (2009:92) om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism samt lagar som reglerar vissa verksam- hetsutövares verksamheter och till dessa anslutande förordningar ges vissa myndigheter behörighet att utfärda föreskrifter och utöva tillsyn gällande tillämpningen av regelverket rörande penningtvätt och finansiering av terrorism. Bestämmelserna om tillsyn i penning- tvättslagen omfattar bara de icke-finansiella verksamhetsutövare vars verksamhet, i de delar som omfattas av penningtvättsregelverket, inte regleras i en särskild rörelselag. I fråga om övriga verksam- hetsutövare utövas tillsynen i enlighet med rörelselagar där frågorna 81 Regeringsbeslut , ärendenummer Fi2017/04522/KO. Reglering av gräsrotsfinansiering i en ny lag om penningtvätt och finansiering av terrorism utgör en integrerad del.82 Det anförda innebär att den ordning för tillsyn som gäller enligt penningtvättslagen måste ha en motsvarighet, om än i viss mån anpassad, i de rörelselagar som gäller för finansiella företag. För näringsverksamhet som har till ändamål att bistå privatper- soner och företag vid belöningsbaserad gräsrotsfinansiering och donationsbaserad gräsrotsfinansiering är reglering påkallad med anledning av att sådan verksamhet löper risk för att missbrukas för penningtvätt och finansiering av terrorism. Enligt utredningens för- slag ska därför dessa företag – såväl svenska som utländska med filial här i landet – åläggas registreringsplikt (avsnitt 11.6). Vid sidan av den föreslagna lämplighetsprövningen av ledningspersoner och stor- ägare som föreslås ska göras av i ansöknings- ärendet, bör i lagen införas en bestämmelse med krav på att genom- föra en ny kontroll när någon i ägar- eller ledningskretsen byts ut. För att kunna genomföra en sådan kontroll, måste inspektionen få information om ändringar i denna krets. Därför bör företaget, när det får kännedom om att förändringar har skett i företagets ledning eller i den krets som har ett kvalificerat innehav i företaget, vara skyldigt att anmäla ändringen till . Om en juridisk person har ett kvalificerat innehav i det registrerade före- taget, bör den juridiska personen i sin tur vara skyldig att anmäla ändringar av vilka som ingår i dess ledning till inspektionen. I likhet med till exempel lagen om valutaväxling och annan finan- siell verksamhet bör lagen också innehålla en bestämmelse med krav på att fortlöpande ska genomföra kontroller av personer som kvarstår i ägar- eller ledningskretsen (9 §). Utan en sådan kontroll finns det risk att brott som begås efter prövningen av registreringsansökan inte uppmärksammas. För att motverka att en sådan situation uppkommer bör alltså vara skyldig att – utöver de kontroller som föranleds av ändringsanmäl- ningar – minst en gång utföra en ny kontroll av ägar- eller ledningskretsen. I avsnitt 11.10.2 behandlas frågan om ingripande- möjligheter vid åsidosättande av bland annat anmälningsskyldig- heten. 2016/17:173 s. 331. Reglering av gräsrotsfinansiering i en ny lag ska således utföra en kontroll av den aktu- ella personkretsen när en anmälan om förändring av ägar- eller led- ningskretsen inkommer till , när någon i den kretsen byts ut och vid en årlig kontroll som ska utföras av inspek- tionen. De rutiner som tillämpar vid ägarprövning av exempelvis utländska kreditinstitut får anses vara godtagbara även vid kontroller av ägar- och ledningskretsen i utländska företag som efter registrering driver verksamhet enligt den nya lagen.83 Förslag: En kapitalförmedlare ska lämna de upplysningar om sin verksamhet och därmed sammanhängande omständigheter som inspektionen begär. Företag som efter registrering driver verksamhet med för- medling av finansiering enligt den nya lagen ska lämna Finans- inspektionen de upplysningar om verksamheten som inspek- tionen begär för att kunna kontrollera att företagen följer lagen (2017:630) om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. får, när inspektionen anser att det är nöd- vändigt, genomföra undersökning hos en kapitalförmedlare. Det- samma gäller även för företag som driver verksamhet enligt lagen efter registrering.