sou · H6B324 · 2018-03-27 00:00:00 — Arbetsgivaren belastas också av de kostnader som uppstår i sam- band med avstämningsmöten med den sjukskrivna individen och bland annat , för upprättande av rehabiliterings- plan, men även för att vid behov avdela en medarbetare som har till uppgift att vara ”” för den sjukskrivna individen vid den steg- visa återgången i arbete. Att arbeta preventivt från arbetsgivarens sida kan å andra sidan leda till minskade framtida kostnader för sjukfrånvaro, kostnader kopplade till produktivitetsförluster samt rekryteringskostnader för att ersätta frånvarande personal. Till detta kommer även att det kan leda till att det minskar kostnader inom det offentliga sjukförsäk- ringssystemet eftersom individerna inte belastar detta. Stressrelaterad ohälsa som inte resulterar i sjukfrånvaro All ohälsa ger inte nedsatt arbetsförmåga och all nedsatt arbets- förmåga behöver inte resultera i sjukskrivning. En del av kostnaderna för ohälsa är kostnader för nedsatt produktivitet när en individ är på arbetsplatsen trots att hen har nedsatt arbetsförmåga.117 En forskar- grupp i har publicerat data där de har analyserat självskattad så kallad sjuknärvaro och självskattad produktivitet, samt beräknat kostnaderna för denna. Studien visar att kostnaderna för både företag/organisationer (samt samhället) är betydande.118 Indivi- der med hög grad av stress kan även potentiellt påverka kollegor negativt.119 Så kallad sjuknärvaro ökar även risken för framtida lång- tidssjukskrivning, vilket visats i en prospektiv studie av och (2011). är det naturligtvis viktigt att ta tillvara den arbetsför- måga som finns och att det går att fortsätta arbeta även när arbetsför- mågan är nedsatt. 117Johns (2010). 118Vänni m.fl. (2017). 119Dimitroff m.fl. (2017), Petitta m.fl. (2017). Kostnader för stressrelaterad sjukfrånvaro Det är vanligare med deltidssjukskrivning för de stressrelaterade diagnoserna jämfört med övriga diagnoser. För samtliga pågående sjukskrivningar var sjukskrivna på deltid inom diagnosgruppen F43, att jämföra bland samt- liga. Bland kvinnor var andelarna , och för män inom F43 jämfört för samtliga pågå- ende sjukfall.120 6.7.2Hur beräknas kostnaderna för stressrelaterad sjukfrånvaro? for Safety and Health at Work publicerade 2014 en metodöversikt med rekommendationer för hur kostnader för arbetsrelaterad ohälsa bör beräknas. Utifrån de studier som ingick i översikten delade författarna in de olika typerna av kostnader i fem kategorier:121 •Kostnader för minskad produktion Dessa kategorier kan sedan analyseras utifrån olika perspektiv där kostnaderna uppstår. Ovan har vi resonerat om drabbade individer, både de sjuka och deras anhöriga samt om arbetsgivarperspektivet. Kostnaderna för de offentliga utgifterna är ett tredje perspektiv och det fjärde perspektivet är samhället som helhet. I en samhällseko- nomisk analys ska alla både icke-monetära och monetära kostnader (och vinster) ingå. Däremot ingår inte transfereringarna i trygghets- systemen, då de ses som en ren överföring mellan stat, företag och hushåll (via skatterna) inom samhället. Inom hälsoekonomi är ett vanligt angreppssätt så kallade Cost of Illness (COI)-studier. Dessa kan genomföras antingen uppifrån (data 121de Weerd m.fl. (2014). Kostnader för stressrelaterad sjukfrånvaro på makronivå fördelas på den specifika sjukdom och de kostnadsdelar man vill studera) eller nerifrån och upp (detaljerade data aggregeras för att ge en totalkostnadsuppskattning). I nästa avsnitt kommer vi att hänvisa till ett antal studier av denna typ. De skiljer sig åt i tillgång på data och vad som inkluderas i analysen och de olika kostnads- uppskattningarna blir därför inte jämförbara sinsemellan. 6.7.3Tidigare studier av kostnader för stressrelaterad sjukfrånvaro Det finns ett antal studier av kostnader för sjukfrånvaro på grund av psykisk ohälsa som även omfattar stressrelaterad psykisk ohälsa. I några av de studier vi har funnit särredovisas diagnoser inom F43 men oftast är redovisningen på grövre nivå, vilket innebär att även annan psykisk ohälsa ingår. Det saknas en tydlig definition av begreppet psykisk ”ohälsa”. Ofta inkluderas allt från nedsatt psykiskt välbefinnande (exempelvis oro och nedstämdhet) till allvarliga psykiska sjukdomar som förstäm- ningssyndrom eller schizofreni. I en kunskapssammanställning från Forte används begreppet Common mental Disorders (CMD) för att beteckna diagnoserna depression, generaliserat ångestsyndrom, panik- syndrom, specifika fobier, tvångssyndrom och posttraumatiskt stres- syndrom.122 I avsnitt 6.3 avgränsar vi oss till diagnoserna utmattningssyndrom och anpassningsstörning som de psykiatriska diagnoser som i första hand är relevanta för att analysera den stressrelaterade sjukfrånvaron. De befintliga studier av kostnader som vi har funnit är på en grövre nivå, ofta psykisk ohälsa samlat eller möjligen CMD. Vi inleder avsnittet med att ge en överblick över ett antal studier som vi har bedömt vara intressanta trots att de i de flesta fall har en betydligt bredare omfattning än de stressdiagnoser vi har avgränsat oss till. Därefter presenterar vi en kostnadsanalys som i så stor utsträckning som möjligt ringar in kostnaderna för den sjukfrånvaro som är direkt kopplad till sjukfrånvaro på grund av stress, se den avgränsning som görs i avsnitt 6.3. 122 Forte (2015b). Kostnader för stressrelaterad sjukfrånvaro beräkningar av produktionsbortfall för stressrelaterad ohälsa Indirekta kostnader definieras vanligen som värdet av den produktion som går förlorad av sjukfrånvaro och minskad arbetsförmåga. I sam- band med en tidigare utredning från uppdrogs åt (2001) att ta fram ett underlag för att beräkna ”Kost- nader för produktionsbortfall i samband med arbetsbetingad ohälsa och stress”. Uppdraget var att beräkna den samhällsekonomiska kost- naden123 dels för den totala långtidssjukskrivningen, dels för den långtidssjukskrivning som är arbetsbetingad och stressrelaterad, samt att beräkna kostnaden för en enskild organisation avseende den arbetsbetingade och stressrelaterade långtidssjukfrånvaron. Av prak- tiska och ekonomiska skäl var det dock inte möjligt att fånga alla konsekvenser av långtidssjukskrivningen, och rapporten fokuserar på de kostnader som förorsakas av det produktionsbortfall som uppstår som en konsekvens av långtidssjukfrånvaron. Resultaten visade att kostnaderna för sjukfrånvaro samt därmed tillhörande kostnader för personalomsättning (upplärningskostnader med mera) uppgick till totalt . Enligt rapportförfattarna skulle siffran ses som en minimikostnad. I beräk- ningen ingick nämligen inte vårdkostnader eller kostnader för lägre produktivitet för de som arbetade med stressrelaterad ohälsa. Inte heller värdet av sänkt livskvalitet vägdes in.124 I en genomgång av psykiatriska och neurologiska sjukdomar i visades på mycket höga samhällsekonomiska kostnader, där depressions- och ångestsjukdomar stod för en betydande andel. Stressrelaterade sjukdomar särredovisades dock inte.125 beräkningar av kostnader för hälso- och sjukvården När det gäller kostnaderna för hälso- och sjukvården har det varit svårt att hitta studier som är avgränsade till stressrelaterade psykiska diagnoser. Däremot finns en del studier som rör andra former av psykiska diagnoser. 123Utgångspunkten i en samhällsekonomisk beräkning är att beskriva alla ekonomiska och icke-ekonomiska konsekvenser av en åtgärd eller händelse för hela samhället. 124Malmquist (2001), s. 20 f. 125Olesen m.fl. (2012). Kostnader för stressrelaterad sjukfrånvaro En studie från (m.fl. 2013) undersökte resursför- brukning och kostnader för fyra psykiatriska sjukdomsgrupper: bipolär sjukdom, depression, schizofreni och generaliserat ångest- syndrom, det vill säga inte de ”stressdiagnoser” vi främst är intres- serade av. Den totala kostnaden per patient beräknades till i genom- snitt per patient 2008. För patienter med mild depression var kostnaden lägre, . Resultaten visade också att de indirekta kostnaderna i form av produktions- bortfall utgjorde av totalkostnaderna.126 I en befolkningsstudie från (Chiu m.fl. 2017) visas att hälso- och sjukvårdskostnaderna är höga för både depression och något som beskrivs som ”psychological distress”, vilket inte är någon specifik sjukdom utan som baseras på hur individen skattat sitt mående på en skala där grad av ångest, depression och kroppsliga symtom mäts.127 På en specialistenhet för stressrelaterad utmattning (Stressmot- tagningen i ) ligger antalet besök på cirka 20–25 under rehabiliteringen som i genomsnitt var 6 månader. Besöken omfattar både möten hos läkare, psykolog, sjukgymnast och arbetsterapeut, samt gruppträffar. Kostnaden varierar, men ett snitt ligger kring per patient. beräkningar av kostnader för sjukförsäkringen Vi har inte kunnat hitta några färska studier som skattar total- kostnaderna för specifikt stressrelaterad sjukfrånvaro. Det finns dock ett antal studier som har studerat delmängder av kostnaderna på olika sätt samt ett antal totalkostnadsstudier med närliggande perspektiv. Inledningsvis beskriver vi en äldre uppskattning som gjordes inom ramen för ett departementsuppdrag att ta fram en handlingsplan för arbetsmiljöarbete. 126Ekman m.fl. (2013). 127Forskarna använde Canadian Community Health Survey on Mental Health and Well Being, vilket är en studie med ett nationellt representativt urval av människor avseende mental hälsa för individer . De som inte uppfyllde kriterierna för egentlig depression (MDD), men skattade 8 eller mer på en skala på 24 poäng om mental hälsa (Kessler scale 6, Vigod m.fl. (2011)) grupperades under psychological distress. Kostnader per individ för psychological distress räknat i var ,364, (CI): ,791, ,937, respektive MDD (,629, (CI): ,312, ,945). Kostnader för stressrelaterad sjukfrånvaro En skattning av arbetsrelaterad sjukfrånvaro på grund av stress utifrån besvärsundersökningen I en departementspromemoria skattades att minst hälften av sjukskrivningarna som var minst var arbetsrelaterade och att minst en tredjedel av dessa var orsakade av stress. Skattningen grundade sig bland annat på SCB:s intervjuunder- sökning angående arbetsrelaterade besvär, där frågor om arbetsrela- terade besvär och sjukdomar ställdes i relation till den totala om- fattningen på sjukskrivningar. Jämförelsen gav enligt arbetsgruppen stöd för antagandet att minst hälften av sjukskrivningarna var arbetsrelaterade. Enligt SCB:s undersökning var andelen långtids- sjukskrivna på grund av stress och psykisk påfrestning i arbetet av de förvärvsarbetande totalt och det gav enligt arbets- gruppen stöd för skattningen att minst en tredjedel av de arbets- relaterade långtidssjukskrivningarna var stressrelaterade.128 Metoden som har använts här är ett sätt att på ett enkelt vis ringa in storleksordningen för den arbetsrelaterade sjukfrånvaron på grund av stress. Eftersom det numera finns diagnosuppdelad statistik kopp- lad till den faktiska sjukfrånvaron finns det möjlighet att göra bedömningar med större precision än den som gjordes i departe- mentspromemorian . Metoden som användes i den upp- skattning som gjordes 2001 är inte ointressant som jämförelse även om de separata datakällorna som använts gör att de skattade andelar- na sannolikt bör tolkas som storleksskattningar med betydande säkerhetsmarginaler. Psykisk ohälsa en allt större del av kostnaderna i sjukförsäkringen Dåvarande () och sedermera Försäk- ringskassan har redovisat kostnader för psykiska sjukdomar vid ett antal tillfällen . I en genomgång av kostnaden för olika sjukdomar i sjukpen- ningförsäkringen redovisas kostnader för olika diagnoser. Analysen byggde på ett slumpmässigt urval om 8 500 ärenden med sjukskrivningar som varade som påbörjades respektive 2000. 128 Ds 2001:28, s. 183. Kostnader för stressrelaterad sjukfrånvaro reaktioner, stod för av totalt utbetald sjukpenning. En diagnoskod som benämndes utbrändhet m.m. stod för totalt av utbetald sjukpenning. Totalt bedömdes psykiska sjukdomar kosta 8,4 miljarder i sjukpenning 2001. Rörelseorganens sjukdomar uppgick enligt rapporten till 14,3 miljarder kronor.129 RFV publicerade 2004 en uppföljande studie av kostnaderna för olika diagnoser i sjukförsäkringen som fördelades på kvinnor och män. Resultaten visade att stressreaktioner, ångestsyndrom m.m. (F40-F48) stod för av den totalt utbetalade sjuk- penningen för sjukskrivningar eller längre, påbörjade . För män var motsvarande siffra 10 procent.130 Den senaste större genomgång som gjorts var i form av ett regeringsuppdrag som avrapporterades 2013.131 uppmärksammade RFV att de psykiska sjukdomarna ökade kraftigt. fort- satte de psykiska sjukdomarna att öka för att vara den dominerande delen av utgifterna inom sjukförsäkringen. Det var framför allt ångestsyndrom och depressioner som ökade i omfattning.132 dominerade rörelseorganens sjukdomar som andel den utbetalade sjukpenningen.133 2009 var det i stället de psykiska sjukdomarna som stod för en större andel av kostnaderna för sjukpenning. av sjukfallen bestod då av psykiska sjukdomar och dessa stod för av kostnaden för sjuk- penningen. Att kostnadsandelen var större jämfört med andelen sjukfall förklarades av att sjukfallen varade längre och att de sjukskrivna med psykiska sjukdomar i genomsnitt hade högre in- komster än andra sjukskrivna.134 var det två sjukdomar som upptog störst del av sjukpenningkostnaderna: ryggvärk (av kostnaderna) och depressiv episod (av kostnaderna). 2009 stod depressiv episod för av kostnaderna och kostnaderna för ryggvärk var då av sjukpenningkostnaderna.135 129Riksförsäkringsverket (2002). 130Riksförsäkringsverket (2004b). 131Försäkringskassan (2013b), s. 16. 132Riksförsäkringsverket (2004a). 133Riksförsäkringsverket (2002). 134Försäkringskassan (2011). 135Riksförsäkringsverket (2002), (2011). Kostnader för stressrelaterad sjukfrånvaro I en studie redovisas att den vanligaste diagnosen bland de psykiska diagnoserna är den diagnos vi främst är intresserade av, det vill säga F43, Anpassningsstörningar och reaktion på svår stress. F43 var vanligare bland kvinnor och bland medelålders (30–) och äldre (). Anpassningsstörningar och reaktion på svår stress (F43) stod för av sjukfallen i psykiska dia- gnoser 2005. Andelen minskade till 2012. I antal räknat minskade anpassningsstörningarna (F43) under perioden.136 6.7.4En uppskattning av kostnaderna för diagnoser kopplade till stressrelaterad sjukfrånvaro I utredningens direktiv ingår att utifrån befintlig statistik och forskning kartlägga och analysera kostnaderna för stressrelaterad sjukfrånvaro. I avsnitt 6.3.2 avgränsas de diagnoser som hänger sam- man med stress till diagnoserna utmattningssyndrom (F43.8A) och anpassningsstörning (F43.2). Här använder vi denna avgränsning för att analysera kostnaderna för stressrelaterad sjukfrånvaro. Kostnader- na gäller genomgående 2016. Det har inte varit möjligt att få fram heltäckande data för precis det vi har velat undersöka. Kostnadsantagandena bygger på ett stort antal bedömningar och antaganden och felmarginalen är där- för betydande. Utredningen har ändå bedömt att det finns ett värde i att försöka uppskatta kostnaderna utifrån den information som har gått att få fram. Varför ökar de stressrelaterade diagnoserna? I det här kapitlet kopplar vi samman diagnoserna utmattningssyn- drom (F43.8A) och anpassningsstörning (F43.2) med uppskatt- ningar av kostnaderna. Vi gör däremot inte någon koppling till ut- vecklingen på arbetsmarknaden i stort eller till utvecklingen av hälsan. Att skillnader i sjukfrånvaron mellan grupper inte tolkas som skillnader i den faktiska hälsan och att förändringar av sjuk- frånvaron i samhället per automatik inte ska tolkas som att 136 (2013b), s. 16. Kostnader för stressrelaterad sjukfrånvaro det har skett förändringar av den faktiska hälsan har visats av bland andra och (2016), se avsnitt 6.4.3.137 Det finns ett stort antal möjliga skäl till att användningen av diagnoserna utmattningssyndrom och anpassningsstörning har för- ändrats , utöver att arbetsmarknaden eller befolkningens hälsa har försämrats. Här återger vi några möjliga sådana förklar- ingar: •Regionala skillnader kan eventuellt förklaras av landstingsspecifika sjukskrivningskulturer •Den diagnos som av läkare och patient upplevs ge minst risk att ifrågasättas kan bli mer frekvent använd •Försäkringskassans tillämpning av regelverket •Införande och borttagandet av bortre parentesen i sjukförsäk- ringen •Införandet av vårdval kan ha gjort läkare mer lyhörda för patien- tens (läs kundens) önskemål •Resursmodeller inom sjukvården som ger mer ersättning per patient för allvarliga diagnoser kan ha betydelse •Minskat upplevt stigma av psykiatriska diagnoser •Arbetsmarknaden kan ha försämrats för vissa sektorer eller bran- scher •Högkonjunktur och kraftig efterfrågan på arbetskraft kan ha (minst) två effekter: fler personer med sämre hälsa har fått anställ- ning och mindre rädsla för att förlora arbetet medför att man ”vågar” bli sjukskriven Vi vill utifrån svårigheterna att avgöra sambandet mellan föränd- ringar i diagnosanvändningen och utvecklingen i faktisk hälsa beto- na att det är viktigt att skilja på kostnader för diagnoserna kopplade till stressrelaterad sjukfrånvaro och kostnader för den stressrela- terade sjukfrånvaron. I det här avsnittet behandlas enbart kostna- 137 och (2016). Kostnader för stressrelaterad sjukfrånvaro derna för sjukfrånvaro kopplat till diagnoserna utmattningssyn- drom och anpassningsstörning. När det gäller data från har det inte varit möjligt att få uppgifter så fint nedbrutet som på de två diagnoserna F43.8A och F43.2. De uppgifter som finns att tillgå är gruppen F43 (Anpass- ningsstörningar och reaktion på svår stress, där även akut stress- reaktion och posttraumatiskt stressyndrom ingår) totalt sett. Finför- delade uppgifter inom F43 har dock tagits fram i andra sammanhang. ISF har i en studie sammanställt ingångsdiagnoser för perioden – 2009 på finfördelad diagnosnivå. De två diagnoserna F43.8A och F43.2 utgjorde av F43 totalt sett. av F43 hade ingen underkod och sannolikt hör en andel av dessa sjukskrivningar till någon av ”våra” underkoder. Om vi antar en proportionell fördelning innebär det att de två underdiagnoserna mellan 2002–2009 utgjorde av F43.138 Ett problem här är att det finns en särskild primärvårdskod (F43.9P Annan stressreaktion) som utgjorde i ISF:s studie och den tycks kunna innehålla diagnoser som kanske borde höra till utmattningssyndrom, även om det inte är i enlighet med rikt- linjerna. Det gör att det finns en osäkerhet kring andelsskattningen inom F43 vad gäller utmattningssyndrom. I ett Working Paper där sjukskrivningar i norra –2010 studeras uppges att av diagnoserna med kod F43.9P angavs som utmattningssyndrom på läkarintygen.139 Det pågår ett arbete med att fasa ut primär- vårdsdiagnoserna (som F43.9P) och i stället använda de reguljära ICD-10 diagnoserna (övriga koder i F43) vid sjukskrivning. I ett regeringsuppdrag om regionala skillnader i sjukskrivningsmönster redovisas bland annat hur F43.9P används i sex olika landsting140. Resultaten visar att det är en betydande variation mellan landstingen för perioden –2015. F43.9P varierar mellan av F43. Men minskar användningen av F43.9P markant mellan 138ISF (2014:5), s. 88. 139Försäkringskassan (2013a), s. 11. 140Gävleborg, , , , och . Kostnader för stressrelaterad sjukfrånvaro undersökningsåren för alla studerade landsting sammantaget. 2012 var den av hela F43 men 2015 har andelen gått ner till . resonerar i rapporten kring att förskjutningen mellan diagnoskoder gör det svårt att tolka hur förekomsten av F43.8A (utmattningssyndrom) har utvecklats. Man menar dock att den förefaller ha ökat. I de sex studerade landstingen utgjorde F43.8A och F43.2 av F43 totalt.141 Sammantaget och utifrån de senaste data vi har hittat verkar F43.2 utgöra av F43 och F43.8A verkar ligga mellan . för båda diagnoskoderna ter sig som en rimlig skattning. Men till detta kommer F43.9P där vi är tvungna att göra ett antagande. Den senaste tillgängliga siffran om omfattningen på diagnosen är att den utgör av F43. Om vi antar att andelen utmattningssyndrom inom koden är mellan 25 och 75 pro- cent hamnar vi på att andelen utmattningssyndrom och anpass- ningsstörning totalt sett inom F43 blir mellan . Vi antar därför att våra två diagnoser utgör en tredjedel av sjukskriv- ningarna inom F43. Eftersom det är kostnaderna för sjukskrivningarna som vi är intresserade av är längden på sjukskrivningarna också intressanta att fördela på våra underdiagnoser. Med hjälp av genomsnittliga falläng- der per diagnos för åren 2009–2015 i de sex studerade länen i Försäk- ringskassans studie kan vi vikta samman F43.2, F43.8A samt den del av F43.9P som vi antar hör till utmattningssyndrom (mellan 25– ). Andelen dagar i sjukförsäkringen för ”våra” diagnoser blir då mellan av F43 totalt. har hjälpt utredningen med att skatta antal indi- vider och utbetalda belopp för sjuk- och rehabiliteringspenning , fördelat på kön och diagnos F43. Statistiken baseras på uppgifter från analysdatabas . Statistiken visar antal unika mottagare av sjuk- och rehabiliteringspenning . En individ som har flera sjukfall räknas således bara en gång 141 (2017d). Kostnader för stressrelaterad sjukfrånvaro Uppgift om diagnos baseras på individens diagnos vid sjuk- fallets start. Bruttobeloppet är det summerade beloppet före skatt som har betalats ut av Försäkringskassan.142 Anledningen till att vi har valt att ta fram uppgifter på helårsbasis är för att få jämförbarhet med andra delar i kostnadsuppskattningen, som vårdkostnaderna. En fördjupad analys skulle kunna använda betydligt mer detaljerade upp- gifter i MiDAS för att öka precisionen i kostnadsskattningarna. 2016 var kostnaden för diagnoser inom F43 totalt. Se figur 6.1. av utbetalningarna gick till kvinnor och till män. Om vi utgår ifrån att andelen som hör till diagnoserna F43.2 och F43.8A är mellan blir kost- naden för dessa mellan 2,1 och 2,6 miljarder . F43 som andel av totalt bruttobelopp * 2017 avser månaderna –Källa: , MiDAS 142 Statistiken visar ersättningsperioder och inte utbetalningsperioder. Det vill säga att upp- gifterna visar vilken period en individ var sjuk och vilken period utbetalningar avser, oberoende av när utbetalningarna skedde. Kostnader för stressrelaterad sjukfrånvaro Bruttobelopp är det summerade beloppet före skatt som har betalats ut av . Statistiken visar ersättningsperioder och inte utbetalningsperioder. Det vill säga att uppgifterna visar vilken period en individ var sjuk och vilken period utbetalningar avser, oberoende av när utbetalningarna skedde. Det betyder att en individ som var sjuk men får utbetalningen av sjukpenning räknas in i statistiken. Uppgift om diagnos base- ras på individens diagnos vid sjukfallets start. För aktivitets- och sjukersättning (SA), eller det som tidigare kallades förtidspension, finns enbart uppgifter om diagnos vid beviljande- tillfället. Det vi kan utgå ifrån är därmed inflödet i SA för diagnoserna inom F43. Det är inte särskilt vanligt att SA beviljas utifrån diagnoser inom F43. 2016 var andelen av alla beviljade SA. För kvin- nor var andelen högre, och för männen var det av nybeviljade SA som hade en diagnos inom F43. 2017 sjönk andelen något för kvinnor, till medan männen var kvar på . På totalen minskade andelen av totalt antal nybeviljade. Andelarna har legat på ungefär samma nivå . De totala utgifterna för SA var strax över 49,4 miljar- der kronor.143 Om vi antar att andelen som hör till diagnoserna F43.2 och F43.8A är mellan av F 43 blir kostnaden för dessa mellan omkring 650 och 2016. Eftersom personer som uppbär SA kan göra det är antagandet att utgå från senaste tillgängliga uppgifter inom sjukpenningförsäkringen väldigt förenklat. Det blir helt enkelt en grov uppskattning utifrån den information vi har att tillgå.