sou · H6B311 · 2018-02-28 00:00:00 — Kvalitet i insatser är en av Samordnarens strategier där betoning läggs på att utgå från evidensbaserad praktik på alla nivåer. I Samord- narens delbetänkande gjordes en sammanfattning av kunskapsläget kring insatser och dess effekter. Där lyftes behov av fler effektstudier och att ta tillvara erfarenheter från både praktiken och unga själva. I detta kapitel ges kompletterande perspektiv utifrån kunskap och erfarenheter som har tillkommit . Det har inte legat i upp- draget att ge förslag på hur befintliga insatser kan utvecklas och inte heller att generera förslag på nya insatser. ger detta kapitel indikationer på hur väl insatser fungerar och vilka utvecklingsbehov som kan finnas. 7.1Insatser för unga som varken arbetar eller studerar Samordnaren definierar insatser som aktiviteter riktade direkt till individen i syfte att avhjälpa problem eller att stärka den unge. Stöd används som ett samlingsbegrepp för kombinationer av insatser och åtgärder.1 Med effekt avses förmåga att bidra till syftet med in- satsen eller stödet. Samordnaren har i sitt arbete fokuserat på insat- ser som har lyfts fram i dialog med olika aktörer och studier som rör svenska förhållanden. Det är därmed inte en heltäckande bild 1 Jämför SOU 2017:9 Det handlar om oss – unga som varken arbetar eller studerar. Kvalitet i insatser och insatsers effekter I följande avsnitt ges en bild av insatser som görs och finns samt av kunskapsläget om effekterna av insatserna. Effekten av insatser bedöms ofta i förmåga att leda till studier eller arbete. Det är viktigt att komplettera bilden med insatser som stärker ungas progression för att synliggöra det arbete som görs i många verksamheter som är viktiga för individen, men som på kort sikt kanske inte resulterar i övergång till studier eller arbete. har kunskapen ökat om vilka insatser unga som varken arbetar eller studerar får ta del av hos olika aktörer. Det finns övergripande kunskap om att effekten är större av vissa typer av insatser än av andra.2 Men det behövs ytterligare arbete för att med större säkerhet kunna fastslå varför och på vilket sätt vissa in- satser är mer framgångsrika. Samordnarens arbete och bedömningar kring det beskrivs i avsnitt 7.2. En diskussion om insatser och hur ändamålsenliga de är bör ta ett tydligt avstamp från ett individperspektiv. Det är viktigt att fokusera på individens situation, vilka omständigheter som omger denne och hur dessa omständigheter kan påverkas (se figur 7.1). Figur 7.1 Sammanhangen och strukturerna runt individen Källa: Samordnaren. 2 Se SOU 2017:9 Det handlar om oss – unga som varken arbetar eller studerar. Kvalitet i insatser och insatsers effekter Illustrationen visar betydelsen av att ”bygga” och förbereda indivi- derna som personer liksom att stärka deras sociala sammanhang. Detta lyfts ofta av de verksamheter som möter unga som varken arbetar eller studerar. Modellen utgår från ett livsförloppsperspek- tiv som innebär att ojämlikheter ses som ett resultat av faktorer och processer över hela livet. På så sätt synliggörs betydelsen av de sociala processerna från uppväxtfamilj till etablering. Uppväxt, ut- bildning, arbete, inkomst, boende och hälsa och en rad andra för- hållanden och handlingar påverkar varandra och vävs samman över livet. I modellen inkluderas sammanhang och strukturer på olika nivåer, från det övergripande till de individuella, med individen i centrum. I mitten finns individen där faktorer som ålder, kön, socialt arv spelar in liksom olika individuella attribut som tillit, självkänsla och framtidstro. De unga som Samordnaren har mött genom sitt uppdrag har oftast haft egna erfarenheter av att stå utanför studier och arbete, flera av dem . Många har beskrivit ett bristande bemötande från olika verksamheter genom hela sin uppväxt som handlat om att de inte har blivit sedda eller har fått det stöd de skulle ha behövt. Det lyfts också som något negativt att de åter- kommande måste berätta sin historia i möten med olika verksam- heter och olika handläggare. I en del fall har unga vittnat om att de nu kommit till en verksamhet där de känner sig välkomna och som innebär att de utvecklas. Även om detta inte gäller alla unga, är det en hård recension av hur unga har uppfattat det som att samhället har svikit dem . Denna typ av erfarenheter om vad som har fungerat bra respektive mindre bra kan vara intressanta att mer systematiskt ta tillvara för att utveckla de verksamheter som möter unga. Det finns några generella återkommande berättelser som hand- lar om att insatser från olika aktörer inte hänger samman och att de har fått vänta på att få det stöd de behöver (se även kapitel 8). Det är också tydligt att för de som hamnar utanför studier och arbete kan livet förändras mycket snabbt när givna sociala plattformar som skolan försvinner. I dialogerna med de unga själva blir det också tydligt hur livets olika områden hänger samman. En del har liten förankring i skolan, arbetslivet såväl som i fritidsaktiviteter vilket leder till isolering. Gemensamt är också att unga genomgående lyfter betydelsen av ett bra bemötande, engagerade vuxna, ett stöd som Kvalitet i insatser och insatsers effekter möter just deras behov, och inte minst att någon verkligen tar sig tid att lyssna på vad de vill och utgår från det. Flera lyfter vikten av att känna att de blir tagna på allvar och inte bli behandlade som barn. Vid sidan av de generella mönstren finns ibland mer specifika hinder som unga lyfter fram. Detta har bland annat blivit tydligt i de filmer som har tagit fram som handlar om allt från mobbning och trakasserier, stort ansvarstagande för hemmet och familjen, fel umgänge, brist på rätt utbildning eller tillgång till jobb, social isolering, depression och psykisk ohälsa, funktionshinder och brist på rätt stöd och begränsade ekonomiska förutsättningar. Denna variation i problem och lösningar är viktig att vara medveten om då redovisning av enskilda risk- eller skyddsfaktorer ofta ger en mer statisk och förenklad bild. Några områden som unga identifierat som särskilt svåra är de fall där de haft behov av insatser inom BUP och vuxenpsykiatri eller i asylprocessen. Huvuddelen av de unga som Samordnaren har mött har befunnit sig utanför studier och arbete. Samordnaren har även mött unga som har ett arbete och diskuterat deras erfarenheter. Det har varit tydligt att unga genom sitt första jobb fått flera kunskaper och fär- digheter som varit viktigt i deras fortsatta etablering. Att få förtro- ende och ansvar har stärkt självkänslan, och att lära sig att samarbeta med andra samt att möta kunder har ökat den sociala kompetensen. För de med svagare språkkunskaper i svenska har arbetsplatsen fun- gerat som en arena och medfört praktiska möjligheter att öva och tillägna sig språket. Flera vittnar om betydelsen av nätverk för att få ett jobb samt om svårigheten att skriva CV när det inte finns så mycket erfarenheter att skriva i det. Det finns en upplevelse av att arbetsgivare ibland ställer krav på erfarenhet som inte är nödvän- diga för arbetsuppgifterna. De upplevde också att det är svårare för personer med utländskt namn att få ett arbete på grund av diskri- minering. Det är dock många unga utanför arbete och studier som har svårt att uttrycka hur de vill att stödet kring dem ska se ut. Alla unga Samordnaren har mött uttrycker att de vill utvecklas men flera vet inte riktigt på vilket sätt eller hur. Det finns en utmaning i att lägga ett stort ansvar på individen för stöd och insatser om det inte också följs av ett arbete för att stödja unga att göra aktiva val. I de fall unga inte rustats för detta tidigare kan det ta tid att skapa struktu- Kvalitet i insatser och insatsers effekter rer och att ge unga rätt förutsättningar för att kunna vara delaktiga i och vara med och besluta om stöd och insatser. De insatser som riktas direkt till unga kan grupperas i kategorier med olika inriktning (se figur 7.2). Mycket av det som sker under ut- bildningstiden har betydelse för ungas senare etablering. Samordna- ren har här valt att fokusera på några dimensioner som handlar om insatser för att främja goda studieresultat, vägledning, elevhälsa och särskilt stöd, skolnärvaro samt att förebygga studieavbrott. Denna avgränsning har gjorts främst utifrån vilka frågor Samordnaren har blivit uppmärksammad på i dialog med framför allt kommuner, samt i relation till andra pågående utredningar. För dem som har avbrutit sina studier finns flera insatser med syfte att de ska återuppta en ut- bildning. En annan kategori handlar om att stärka individens kompe- tens och matchningen mellan arbetsgivare och arbetstagare. I Sam- ordnarens arbete har det blivit tydligt att en del unga också är i behov av individstärkande insatser för att närma sig studier och arbete. Det finns också olika insatser för att stärka kontakterna med arbetsgivare. Slutligen kan tillgängligheten och ingångarna till samhällets stöd stär- kas för att nå ut till dem som är i behov av, men saknar stöd från sam- hället. I vissa fall kan en insats innehålla dimensioner som hör hemma i flera av dessa kategorier av insatser. Figur 7.2 Insatser på individnivå för unga som varken arbetar eller studerar Källa: Samordnaren. Kvalitet i insatser och insatsers effekter En rad andra insatser har betydelse för unga, exempelvis inom det sociala området, i hälso- och sjukvård, inom fritids- och förenings- liv samt i brottsförebyggande arbete. Dock har det inte funnits möjlighet att göra en fullständig genomgång av samtliga insatser in- om ramen för Samordnarens uppdrag. Goda studieresultat i grund- och gymnasieskola har stor betydelse för senare etablering.3 Trots minskande ungdomsarbetslöshet så har de som saknar en fullständig gymnasieutbildning svårigheter i sin etablering. Exempelvis har andelen inskrivna på Arbetsförmedlingen utan fullständig gymnasieutbildning ökat från se- dan 2012.4 Flera utredningar har presenterats vars förslag syftar till att stärka grund- och gymnasieskolornas arbete och som därmed har betydelse för ungas etablering. har lämnat förslag för höjda kunskapsresultat, förbättrad kvalitet i undervis- ningen och ökad likvärdighet i skolan.5 har lagt förslag för att fler ska påbörja och avsluta en gymnasieutbild- ning och har presenterat förslag för att stärka närvaron i grundskolan.6 I detta avsnitt beskrivs några aspekter av grund- och gymnasieskolans arbete som Samordnaren har blivit särskilt uppmärksammad på under arbetets gång. För en mer full- ständig genomgång hänvisas till nämnda utredningar. Regeringen har tagit flera viktiga initiativ för att stärka skolans arbete. Bland dem finns Samverkan för bästa skola som riktar sig till förskolor, förskoleklasser och skolor med låga kunskapsresultat för ökad kvalitet och likvärdighet. Ett annat initiativ handlar om förslag om en skriva-läsa-räkna-garanti för att tidigt upptäcka risk att inte nå kunskapskraven i svenska, svenska som andraspråk eller matematik redan i förskoleklass och i tidiga år. Syftet är att elever tidigt ska få ett behovsanpassat stöd.7 3Se SOU 2017:9 Det handlar om oss – unga som varken arbetar eller studerar. 4Arbetsförmedlingen (2017). Ungdomsarbetslösheten och ungdomsgarantin – en översikt. 5SOU 2017:35 Samling för skolan – nationell strategi för kunskap och likvärdighet. 6SOU 2016:77 En gymnasieutbildning för alla – åtgärder för att alla unga ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning och SOU 2016:94 Saknad! Uppmärksamma elevers frånvaro och agera. 2017/18:18 Läsa, skriva, räkna – en åtgärdsgaranti. Kvalitet i insatser och insatsers effekter En betydande del av det utvecklingsarbete som sker inom ramen för skolan har en tyngdpunkt mot kommunala skolhuvudmän. Det är problematiskt då en stor andel elever numera finns inom skolor drivna av enskilda huvudmän. av gymnasie- eleverna går i en skola och i en skola med en- skild huvudman (/17). Här finns dock variationer mellan kommuner där nästan lika stora andelar går i de olika skolformerna i och , och något fler än hälften hos enskild huvudman i . Det är en något högre andel av eleverna vid fristående skolorna som slutför gymnasiet med en examen jämfört med kommunala skolor. Elevhälsan har potentiellt en stor betydelse i det förebyggande och hälsofrämjande arbetet i syfte att stödja elevernas utveckling mot utbildningens mål. har tidigare konstaterat be- hov av mer forskning kring elevhälsan i Sverige.8 Skolinspektionen har lyft fram hur hälsa och lärande förutsätter varandra, som granskningar visar att det finns brister i det förebyggande och hälsofrämjande elevhälsoarbetet i en del skolor. Arbetet kan sär- skilt stärkas för att bemöta och förhindra uppkomst av psykisk ohälsa.9 Kommissionen för jämlik hälsa konstaterar att elever har varierande tillgång till elevhälsa beroende på vilken skola de går på, och att upprepade gånger pekat på brister i elevhälsoarbetet vid svenska skolor med låg tillgång till skolsköterskor, skolläkare och skolpsykologer. Detta bedöms medföra en risk att arbetet blir individuellt inriktat i stället för generellt förebyggande och hälso- främjande.10 Regeringen har tillsatt en utredning som bland annat ska kartlägga, analysera och lämna förslag kring skolornas stöd- och elevhälsoarbete. Regeringen gav 2017 ett treårigt uppdrag till Skol- verket och i syfte att förbättra samverkan mellan elevhälsan, hälso- och sjukvården och (se kapitel 8). Flera aktörer har understrukit betydelsen av att arbeta för ökad närvaro i skolan. Det måste inkludera både giltig och ogiltig från- varo då båda dessa påverkar måluppfyllelsen för utbildningen och även kan vara tidiga varningssignaler för behov av mer stöd och in- 8Socialstyrelsen (2013). Insatser för att främja goda matvanor och fysisk aktivitet bland barn och ungdomar – en systematisk översikt. 9Skolinspektionen (2015). Elevers behov och skolans insatser. 10SOU 2017:47 Nästa steg på vägen mot en mer jämlik hälsa – förslag för ett långsiktigt arbete för en god jämlik hälsa. Kvalitet i insatser och insatsers effekter satser för att förebygga studieavbrott.11 Samordnarens samarbets- kommuner har lyft fram att stöd måste komma direkt och vara handlingskraftigt när behov uppkommer i skolan. Att åstadkomma ett förstärkt förebyggande arbete är dock också en resursfråga, vem som ska betala, och särskilda utmaningar kring detta finns i socialt utsatta områden. Ett stärkt förebyggande arbete innebär ofta en ökad kostnad på kort sikt, men är en besparing på lång sikt för individerna och samhället. Den besparing som ökade investeringar i förebyggande insatser ger upphov till kommer ofta andra aktörer eller organisationer till del än just där investeringen sker. Detta kan innebära ett hinder för att beslut om förebyggande arbete fattas. I undersökningen (Survey) har rektorer pekat ut frånvaro och sen ankomst som det största bekymret när det gäller skolklimatet.12 I samma undersök- ning rapporterade svenska rektorer och lärare en högre grad av ogil- tig frånvaro jämfört med övriga länder som ingår i undersökningen. Genom uppföljning av elevfrånvaro kan brister i elevers och lärares arbetsmiljö upptäckas. () följer upp andelen elever med indragen studiehjälp. Denna andel har ökat från //16.13 Skol- verket har i en särskild studie studerat frånvaro som är så omfattande att den har resulterat i indragen studiehjälp vilken visar på variatio- ner i gymnasieskolornas frånvarorapportering.14 Att följa upp frånvaro är ett styrmedel i sig visar erfarenheter från både svenska kommuner och länder som och . minskade den ogiltiga frånvaron i och i gymnasieskolan bland annat som ett resultat av konsekvent frånvaroregistrering. I , som har nationell statistik om frånvaro, minskade frånvaron från till . I används data på frånvaro som en av flera indikatorer för att förebygga studie- avbrott i ett så kallat Bland annat har New satsat på att minska omfattande frånvaro där grunden är 11Se Skolinspektionen (2016). Omfattande ogiltig frånvaro i grundskolor och SOU 2016:94 Saknad! Uppmärksamma elevers frånvaro och agera. 12Skolverket (2014). En studie av undervisnings- och lärmiljöer i årskurs 7–9. 13Se SOU 2017:9 Det handlar om oss – unga som varken arbetar eller studerar. 14Skolverket (2014). Frånvaro och närvaro i gymnasieskolan – en nationell kartläggning. 15U.S (2016). Issue Brief: – . Kvalitet i insatser och insatsers effekter att ha enkla och användarvänliga system för att upptäcka, analysera och följa upp frånvaron. Resultaten visar på minskad frånvaro och förbättrade skolresultat, särskilt bland elever med socioekonomisk utsatthet.16 Genom tillgång till data är det också möjligt att utvärdera effekten av insatser för att minska frånvaro. I ingår det som en kvalitetsparameter i ”national key performance measures” som syftar till att bidra till skolutveckling.17 som lämnade sitt betänkande 2016 gjorde bedömningen att natio- nell statistik kring frånvaro bör tas fram.18 ratificerade FN:s konvention om barnets rättigheter 1990. Genom den förbinder sig staterna bland annat att säkerställa att alla barns rätt till utbildning gradvis ska förverkligas. Ett av fem utpe- kade områden är att särskilt vidta åtgärder för att uppmuntra regel- bunden närvaro i skolan och minska antalet studieavbrott.19 Ett arbete har påbörjats för att konventionen ska bli en tydligare del av svensk rätt, genom att i främst juridiska processer tolka bestäm- melser i relation till . Detta föreslås träda i kraft den 1 januari 2020.20 I Agenda 2030 är ett av målen att säkerställa att alla flickor och pojkar fullbordar avgiftsfri och likvär- dig grundskole- och gymnasieutbildning av god kvalitet som leder till relevanta och ändamålsenliga kunskaper.21 har mycket kunskap och erfarenheter ge- nererats om orsaker till studieavbrott, och inte minst olika arbetssätt för att motverka studieavbrott. Många kommuner har utvecklat sitt arbete genom projekten , Plug In 2.0 (med tillhörande kun- skapsstöd från Pluginnovation) samt #jagmed.22 Dock har fristående skolor inte varit en del av det arbetet. har ett uppdrag 2016–2018 att genomföra verksamhetsnära insatser för huvudmän och gymnasieskolor för att förebygga avhopp från gymnasieskolan. Ar- betet ska slutredovisas och är en del av regeringens strategi för unga som varken arbetar eller studerar Vägar framåt.23 16Balfanz, R. & Byrnes, V. (2013). Meeting the challenge of combating Chronic Absenteeism. 17Acara (2015). National Standards for Reporting – second edition 2015. 18SOU 2016:94 Saknad! Uppmärksamma elevers frånvaro och agera. FN:s konvention om barnets rättigheter. Inkorporering av FN:s konvention om barnets rättigheter. 21Fi 2016/01355/SFÖ, Bilaga 3 till regeringsbeslut . Agenda 2030 för hållbar utveckling. 22Se SOU 2017:9 Det handlar om oss – unga som varken arbetar eller studerar. 23Regeringsbeslut (U2015/05478/UF). Vägar framåt – strategi för unga som varken arbetar eller studerar. Kvalitet i insatser och insatsers effekter En dimension i arbetet för bättre studieresultat och stärkt eta- blering handlar om insatser som kan stärka unga att göra infor- merade studie- och yrkesval. Det är viktigt att inte enbart fokusera på nästa utbildningssteg utan även på kommande arbetsmarknads- val. I dagens skola ställs elever inför viktiga val . Det kompli- ceras av många valalternativ och en snabbt föränderlig arbetsmark- nad som ställer krav på kompetensutveckling genom hela livet. Det är svårt för unga att kunna göra informerade val om de inte har rätt kunskap. Kunskaper som leder till initierade val ökar motivationen att fullfölja sina studier. Brister i övergången mellan utbildning och arbetsliv bidrar till ungas sena etablering. Det är starka motiv för behovet av en tydligare arbetslivskoppling genom hela skolan. För- beredelser inför arbetslivet bör vara en integrerad del av undervis- ningen i grund- och gymnasieskola. Unga behöver få en inblick i hur arbetsmarknaden ser ut och fungerar. Det har visat sig att unga som ges möjlighet till prao, praktik och arbetsplatsför- lagd utbildning eller på annat sätt har koppling till arbetslivet har en fördel jämfört med unga som inte ges sådana möjligheter.24 Det har under många årtionden diskuterats att göra studie- och yrkesvägledning till ett bredare uppdrag och att det krävs fler inslag i undervisningen som ska syfta till att stärka kopplingen mellan utbildning och arbete. Behoven av det har även understrukits av samarbetskommunerna. Förväntningarna har varit höga men svåra att uppnå, inte minst då uppgiften i praktiken ofta varit ett ansvar för den enskilde vägledaren som dessutom oftast har många elever att möta, i stället för ett bredare genomslag för arbetet i hela sko- lans arbete.25 Regeringen har tillsatt en utredning som ska föreslå åt- gärder för att ge alla elever möjlighet att göra väl övervägda utbild- nings- och yrkesval utifrån goda kunskaper om utbildningsvägar och arbetslivet. I direktiven för utredningen påtalas flera begränsningar i dagens studie- och yrkesvägledning och risker med oinformerade val.26 Det är svårt att mäta effekterna av vägledning bland annat då det är svårt att isolera effekten av just den insatsen. Det finns dock metastudier från andra länder som bland annat visat att individuell 24SOU 2006:102 Samverkan för ungas etablering på arbetsmarknaden. 25Jämför , A. ”I skärningspunkten mellan skola och arbetsliv” i , J. (red.). (2014). Den långa vägen till arbetsmarknaden. 2017:116 En utvecklad studie- och yrkesvägledning. Kvalitet i insatser och insatsers effekter vägledning ger effekt om den är individanpassad. Det gäller även för gruppvägledning om den kopplas till en helhet och bryts ner i gruppdiskussioner.27 Det finns studier som pekar mot att enskilda samtal med studie- och yrkesvägledare kan minska social snedrekry- tering till högre utbildning.28 Förslagen om stärkt koppling mellan skola och arbetsliv genom obligatorisk praktisk arbetslivsorientering (prao) och förtydligande om omfattning av arbetsplatsförlagt lärande för elever i gymnasial lärlingsutbildning är ytterligare steg för att stärka kopplingen mel- lan utbildning och arbete framåt.29 7.1.2Påbörja, återuppta och avsluta en utbildning Ett av regeringens mål inom utbildningsområdet är att alla unga ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning, och det finns flera insatser vars syfte är att uppnå detta mål.30 De flesta påbörjar gym- nasiestudier efter . Omkring en tredjedel fullföljer inte sina studier – antingen genom att avsluta eller genom att gå ut gymnasieskolan med ett studiebevis i stället för en examen. Gym- nasieskolan är en frivillig skolform och en del av de som avbryter sina gymnasiestudier vill av olika skäl inte påbörja studier igen. finns både ett behov av att göra mer för att unga ska vilja stanna kvar och fullfölja sina gymnasiestudier och motivera dem som avbryter att återuppta sin utbildning. Kommunerna har ansvar för unga utan fullföljd gym- nasieutbildning genom det kommunala aktivitetsansvaret. Det saknas säker kunskap om vilka insatser inom aktivitetsansvaret som är mest effektiva för att motivera unga att påbörja och återuppta studier (se kapitel 6). Studiemotiverande kurser för arbetslösa vid folkhögskolorna in- fördes som en särskild satsning 2010. Syftet med kursen är att moti- vera arbetssökande att gå vidare till, eller återuppta, reguljär utbild- 27Lovén, A. ”I skärningspunkten mellan skola och arbetsliv” i , J. (red.). (2014). Den långa vägen till arbetsmarknaden. (2016). Att välja utbildning – betydelse för individ och samhälle. 2017/18:24 Stärkt koppling mellan skola och arbetsliv. 2017/18:1 Budgetpropositionen . Förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor. Utgiftsområde 16 – utbildning och universitetsforskning. Kvalitet i insatser och insatsers effekter ning efter avslutad studiemotiverande kurs.31 Målgruppen är perso- ner som fyllt och som varken har gymnasieexamen eller grund- läggande behörighet till högskoleutbildning och är registrerade som arbetssökande hos Arbetsförmedlingen.