sou · H6B347 · 2018-06-14 00:00:00 — Svarade: 76 Hoppade över: 0 Av de kommuner som säger sig tagit del av Tillitsdelegationens aktiviteter är skillnaderna stora i hur aktiv man varit. Några säger sig följt vad som händer på sociala medier medan andra har aktivt tagit del av filmer och rapporter som publicerats. Controllers, kommunstrateger (eller motsvarande) på kommunövergripande nivå har använt filmer/rapporter för diskussion i kvalitetsgrupper, input till kommunchef och ledningsgrupper etc. Några kommuner som sagt sig inte tagit del av Tillitsdelegationens aktiviteter haft dock kännedom om Tillitsdelegationen. Fråga 2: Avser ni att inom utveckla styrningen av kommunen? Svarade: 75 Hoppade över: 1 Flera kommuner säger att utvecklingen av styrningen är ständigt pågående. Några är på gång med en genomgång/utvärdering inför kommande mandatperiod. Av de som säger nej handlar det om att det inte finns någon förankring politiskt eller att man precis gjort en större förändring och precis är mitt uppe i implementeringen av denna. Fråga 3: Om svaret var Ja på föregående fråga på vilken nivå har ni diskuterat styrningsfrågorna? Svarade: 63 Hoppade över: 0 Flera kommuner säger att det sker en bredare diskussion i kommunen kring styrningsfrågorna och man försöker förstå varför det inte alltid fungerar som tänkt. Men fortfarande förekommer det att det sker utifrån ett kommunövergripande perspektiv till exempel utredning kring ny politisk organisation eller förvaltningsorganisation där koppling till hur man styr och leder i övrigt är svag. Utgångspunkten är mer att en omorganisation tros leda till förändring. Del 2 – Tillitsbaserad styrning För att kunna analysera insatser och deras koppling till idén om tillitsbaserad styrning och ledning har Tillitsdelegationen definierat några grundläggande principer för tillitsbaserad styrning och ledning. Dessa är: tillit, brukarfokus, öppenhet, delegering, stöd, samverkan och kunskap. Har det funnits eller finns något utvecklingsarbete som knyter an till de olika principerna? Principerna överlappar och samverkar på många sätt, vilket kan leda till att det ibland är svårt att urskilja vilken princip utvecklingsarbetet Fråga 4: Principen BRUKARMEDVERKAN innebär att fokusera på att möta brukarens (patientens, medborgarens) förutsättningar och behov. Det beskrivs ibland som fokus på kärnverksamheten. Nyckelord: patientinflytande, brukardialog. I vilken utsträckning skapar er styrmodell förutsättningar för att involvera brukare/elever/patienter i det dagliga arbetet? Svarade: 76 Hoppade över: 0 Det är en ganska stor andel som säger att brukarmedverkan är uttalat i styrmodellen. Dock kan konstateras att det ofta görs en mycket snävare tolkning av begreppet brukarmedverkan än Tillitsdelegationens beskrivning. I flera kommuner handlar det mer om att man har olika dialoger, genomför brukarenkäten. Steget mot involvering har man inte tagit. Begreppet brukarmedverkan är mer sällan använt. Mer vanligt är brukarfokus/brukaren i fokus. Klart är dock att det är ofta i de större verksamheterna (social omsorg samt utbildning) som man börjar testa och implementera olika metoder. Fråga 5: Inom vilka verksamheter är BRUKARMEDVERKAN implementerat? Svarade: 76 Hoppade över: 0 Fråga 6: I vilken utsträckning är BRUKARMEDVERKAN implementerat? Svarade: 76 Hoppade över: 0 Fråga 7: Principen ÖPPENHET innebär att dela information mellan olika delar i kommunen//regionen och att tillåta oliktänkande, dvs en kultur med högt i tak. Nyckelord: lyhördhet, dialog, nytänkande, innovation, god arbetsmiljö. I hur stor utsträckning bedömer du att styrmodellen i din organisation bidrar till ÖPPENHET? Svarade: 76 Hoppade över: 0 Till skillnad från brukarmedverkan kan man konstatera att de kommuner som i någon mån implementerat detta har gjort det över hela organisationen. Några beskriver öppenhet som en värdering i kommunens värdegrund. Betydligt färre säger att innovation och nytänkande har en tydlig plats i styrmodellen . Flera kommuner testar hur man kan jobba med innovation men har inte gjort kopplingen till styrningen eller principen om öppenhet. Fråga 8: Inom vilka verksamheter är ÖPPENHET implementerat? Svarade: 70 Hoppade över: 6 Fråga 9: I vilken utsträckning är ÖPPENHET implementerat? Svarade: 70 Hoppade över: 6 Fråga 10: Principen STÖD innebär att administration, stödfunktioner (till exempel HR, kommunikation och ekonomi), chefer med mera fokuserar på att stödja och skapa förutsättningar för ett bra möte med medborgaren. Nyckelord: flexibilitet, hjälpsamhet, lärande, främjande, lokalt närvarande ledarskap. I vilken utsträckning främjar er styrmodell och/eller kommunen//regionen ett verksamhetsnära stöd? Svarade: 76 Hoppade över: 0 Några kommuner har börjat komma till insikt och faktiskt tagit steg mot en styrning som tydligt fångar upp vilket stöd man behöver i verksamheten för att kunna leverera så bra service som möjligt. Men för många har man ännu inte gjort denna kopplingen. Fråga 11: Inom vilka verksamheter är STÖD implementerat? Svarade: 61 Hoppade över: 15 Fråga 12: I vilken utsträckning är STÖD implementerat? Svarade: 61 Hoppade över: 15 Fråga 13: Finns det delar inom STÖD som upplevs som tidstjuvar? Svarade: 76 Hoppade över: 0 Stor variation kring vad man faktiskt identifierar som tidstjuvar. Inte alltid så att man på övergripande nivå kan beskriva vilka de är. Mer att man hör att det ”gnälls” ute i organisationen. Finns också en osäkerhet kring om det är stöd från kommunövergripande nivå eller om det är stöd på lägre nivå som upplevs som tidstjuvar. Många säger att det är rapportering/uppföljning/olika inrapporteringar som upplevs som tidstjuvar. Chefer som måste ha kunskap om flera olika rapporteringssystem som man inte använder så frekvent vilket gör att man ofta måste lägga extra tid (Hur gjorde jag nu här? Hur funkar detta systemet etc?) Fritextsvar kring tidstjuvar: ∙Varierar mellan verksamheterna. pratas det om mycket dubbelarbete. ∙Många olika system att hålla reda på, vilket gör att det tar tid för cheferna och man inte använder systemen . ∙Mycket rapportering av mål och mått. ∙Det finns det säkert, men inte något specifikt som lyfts fram utan snarare att administrationen tynger. ∙Men det är beroende på vem man frågar. Vissa upplever allt som tidstjuvar och andra chefer ser det som ett mindre problem. Inom vissa verksamheter har man själv skapat stödresurser som ska avlasta. ∙Vi är en liten kommun och vi saknar resurser vilket gör att mycket av det som handlar om stöd upplevs som tidstjuvar. Resurserna centralt har minskat och arbetsuppgifterna läggs ut på verksamheterna. Men det följer sällan med några resurser (pengar eller personal). ∙Avsaknad av resurser på förvaltningarna gör att det tar tid att skapa olika referensgrupper. ∙Generellt all administration, men uppföljning och rapporter, målstyrning. ∙Det finns det säkert. Det "gnälls" ut i verksamheten på allt som ska rapporteras. ∙Delar i vår uppföljning upplevs som en tidstjuv. Vilken nytta har vi av uppföljning när vi inte gör något med den? ∙Vi har rensat i våra mål men har vi långa listor med uppdrag istället. Tar mycket tid och resurser. ∙I vår kommun har vi en diskussion kring alla möten och nätverk. Vi har börjat ifrågasätta nyttan av dessa. Är de effektiva? Måste de vara så Kan vi göra på ett annat sätt? Det finns en möteströtthet. Man behöver inte alltid skapa nya grupperingar – vi borde bli bättre på att använda befintliga arenor och nätverk. ∙Olika former av rapportering t.ex. uppföljning. Till vilken nytta? Brister i återkopplingen. ∙Exempel - Strasys här finns många moduler som vi skulle kunna köpa men om man har en fungerade internkontroll varför då skaffa ytterligare administration genom att ny modul i Stratsys. Gäller att våga håll emot! ∙Vi ändrar ständigt i hur uppföljning ska göras och se ut. frustration ute i organisationen! Få ser nyttan och säger ofta att det mer handlar om att ”klippa och klistra” än uppföljning. Någon analys är det inte tal om. ∙Allt fler HR-funktioner ska skötas av cheferna. För vissa blir man sällananvändare i dessa systemen vilket innebär en lång startsträcka när man väl använder systemet. Hur var det nu jag skulle göra? Olika inloggningar till olika system. ∙All tid som läggs på rapportering – men vad gör vi sedan? Vi använder det inte för att skaffa oss kunskap om brister. Läggs till handlingarna. Sedan startar vi om i planeringen igen. ∙Olika rapporteringar, uppföljningar, HR. ∙Dålig samordning kring saker som ska rapporteras till olika myndigheter och internt i kommunen. Vi rapporterar samma sak eller i alla fall snarlika saker . ∙Vårt system för schemaläggning fungerar dåligt och mycket tid läggs på att ringa in vikarier. ∙Det finns dolda tidstjuvar! Vi är duktiga på att införa nya rutiner och system men sällan funderar vi över vad som vi kanske inte borde göra längre. Fyller kanske inte längre någon funktion. Men X har jobbat med detta , gör ett bra jobb, känner sig viktig men nyttan ur ett helhetsperspektiv? Här slösar vi bort tid och en resurs som vi skulle kunnat använda till annat som skapar nytta. Fråga 14: Principen DELEGERING innebär att beslut fattas så nära medborgaren som möjligt och att medarbetare, medborgare och första linjens chefer involveras i beslut på högre nivåer. Nyckelord: medarbetarinflytande, medledarskap, feedback, handlingsutrymme. I vilken utsträckning möjliggör er styrmodell delegering långt ut i kommunen//regionen? Svarade: 76 Hoppade över: 0 En första reaktion på denna frågan är att ja vi har ett delegeringsreglemente så här är vi på banan. Men när beskrivningen kring principen av delegering presenteras förändras bilden. Någon kommun beskriver också problematiken kring att det dels finns en formell delegering men också en mer inofficiell delegering (som inte är beslutad) nere i verksamheten. Fråga 15: Inom vilka verksamheter är DELEGERING implementerat? Svarade: 76 Hoppade över: 0 Fråga 16: I vilken utsträckning är DELEGERING implementerat? Svarade: 76 Hoppade över: 0 Fråga 17: Principen SAMVERKAN innebär att samarbeta över gränser både inom och utanför organisationen för att möta brukarens behov. Nyckelord: helhetssyn, systemsyn, helhetsansvar, teamarbete, kollegialitet. I vilken utsträckning bedömer du att er styrmodell möjliggör Svarade: 76 Hoppade över: 0 Förståelsen för helhetssyn och hur olika verksamheter och medarbetare bidrar till helheten börjar lyftas och diskuteras allt mer. gör flera kommuner en snävare tolkning av samverkan det vill säga att man säger att man samverkar men samverkan innefattar inte alla de nyckelord som beskrivs ovan. Snarare handlar samverkan, om man ser utanför organisationen, mer om olika nätverk där man utbyter erfarenheter och gör jämförelser. Sedan finns det mindre kommuner som kommit långt i sin samverkan men här blir motivet i första hand inte att möta brukarens behov utan att överhuvudtaget kunna leverera service och tjänster. Man har det helt enkelt tufft ekonomiskt. Fråga 18: Inom vilka verksamheter är SAMVERKAN implementerat? Svarade: 71 Hoppade över: 5 Fråga 19: I vilken utsträckning är SAMVERKAN implementerat? Svarade: 71 Hoppade över: 5 Fråga 20: Principen KUNSKAP innebär att premiera kunskapsutveckling och kunskapsöverföring på alla nivåer i verksamheten. Nyckelord: kunskapsutveckling, lärande, evidensbaserad praktik, reflektion, erfarenhetsutbyte och kollegialt lärande. I hur hög utsträckning möjliggör er styrmodell kunskapsutveckling och kunskapsöverföring? Svarade: 76 Hoppade över: 0 När det gäller kunskapsutveckling och kunskapsöverföring är det en stor spridning kring hur långt man kommit. Kommuner som kommit långt lyfter in detta i sin styrning genom till exempel att detta är en viktig komponent vid utvecklingssamtal och ingår som kriterium vid lönesättning. Flera genomför kommunövergripande kvalitetsmässor, eller motsvarande, där verksamheterna och medarbetare får möjlighet att delge sina erfarenheter. Goda exempel uppmärksammas via kommunens intranät. Kommundirektör åker ut och träffar medarbetarna – detta filmas och presenteras både externt och internt. Andra kommuner utser årets chef, årets medarbetare eller årets aktivitet. Några kommuner har utvecklade processer med utvärderingar och olika kvalitetsutmärkelser. Fråga 21: Inom vilka verksamheter är KUNSKAP implementerat? Svarade: 61 Hoppade över: 15 Fråga 22: I vilken utsträckning är KUNSKAP implementerat? Svarade: 61 Hoppade över: 15 Fråga 23: TILLIT innebär att som utgångspunkt helst välja att lita på motparten i stället för att misstro den. Gäller i hela styrkedjan men framför allt i nedåtriktade relationer i hierarkin. I vilken utsträckning möjliggör er styrmodell ett förhållningssätt som baseras på TILLIT i hela organisationen. Svarade: 76 Hoppade över: 0 Flera kommuner säger att det finns en tillit i organisationen även om detta är något som man inte direkt kopplar till sin styrmodell. Därför blir också svaret att även om man inte har uttalat detta specifikt i sin styrmodell så är det på något sätt implementerat i organisationen. (En kultur som sitter i väggarna som en kommun beskrev det.) Fråga 24: I vilka verksamheter är TILLIT implementerat? Svarade: 76 Hoppade över: 0 Fråga 25: I vilken utsträckning är TILLIT implementerat? Svarade: 76 Hoppade över: 0 Fråga 26: Tillitsbaserad styrning och ledning bygger på de sju principerna brukarmedverkan, öppenhet, stöd, delegering, samverkan, kunskap och tillit. Med utgångspunkt från det ni känner till om tillitsbaserad styrning, skulle ni säga att er kommun/landsting/region är på väg att förändra sin styrning mot en mer tillitsbaserad styrning och ledning? Svarade: 76 Hoppade över: 0 Flera kommuner säger att man är på väg i vissa delar. Några är väldigt tydliga med att man kommer att införa tillitsbaserad styrning. Några säger att vi kommer att göra förändringar som skulle kunna beskrivas som tillitsbaserad styrning men man använder inte begreppet tillit. En del säger att det handlar inte om en förändring utan snarare om en utveckling/anpassning av nuvarande styrmodell. Man vill inte hamna i en diskussion kring ett modellskifte. Finns saker som man gör som är bra och det ska man fortsätta med. Kommuner som inte kommit så långt i sin utveckling av mål- och resultatstyrning säger att man måste få detta på plats och inspireras av tanken kring tillitsbaserad styrning. Men som tidigare nämnts finns det också kommuner där politiken inte är intresserad kring en dialog om utveckling av styrningen. Fråga 27: I vilken omfattning har en mer tillitsbaserad styrning och ledning fått genomslag i de olika verksamheterna och hos medarbetare och chefer? Svarade: 59 Hoppade över: 17 Fråga 28: Kommentera din bedömning av genomslaget i kommunen//regionen. ∙Däremot har vi en diskussion kring tilliten till systemet, styrmodellen. Framför allt politiken känner sig inte bekväm och ifrågasätter vår styrmodell. ∙Alla är med på banan att det krävs en förändring. ∙Kommer att få större genomslag under nästa mandatperiod. Fråga 29: Har ni behov av stöd från SKL eller annan part för att fortsätta arbetet med att utveckla styrningen? Svarade: 76 Hoppade över: 0 Fråga 30: Om behov finns vilket stöd skulle ni behöva? ∙Hur skapar man en bra planeringsprocess? Bra system för resursfördelning? ∙Vi behöver utveckla och förbättra vår ekonomistyrning, bättre planeringsmodeller och resursfördelning. ∙Alltid bra att få stöd. Dock svårt att säga vilket stöd vi behöver då vi inte startat upp detta arbetet . ∙Forum för tillit – bra. Fler sådana arenor. Inte alltid man har tid eller resurser för att nätverka . ∙Just nu ingår vi i ett SKL projekt kring styrmodeller, men vi har centrala resurser som oftast bedriver denna typen av arbete. ∙Hur gå från ord till handling? En styrning som får genomslag? ∙Erfarenhetsutbyte – de som kommit längre. Framgångar/hinder man stött på. Vi behöver inte alla göra samma misstag. ∙Att ingå i olika nätverk och projekt är viktigt för att kunna utbyta erfarenheter och tillsammans diskutera dilemman. ∙Vi behöver fortsätta att utveckla målstyrningen. Inför nästa mandatperiod ska vi se över vår modell och jobba fram nya mål. Tips på hur man kan jobba med detta på ett bra sätt. ∙Men om vi skulle gå mot Tillitsbaserad styrning då behöver vi stöd. ∙Utbildning av politiken, stöd ledningsgrupper. Gärna politik och tjänstepersoner . ∙Forum för dialog kring frågor om styrning och ledning. ∙Ekonomistyrning, mål och resultat. Rollerna mellan politiken och tjänstemännen. ∙Deltar i SKL projekt där man bollar och hjälps åt. ∙Vi måste få med oss politiken. ∙Kan inte definiera det . ∙Stöd så att vi kan utbilda på hemmaplan. ∙Någon typ av metodstöd, bollplank, inspel hur man ska tänka när man utvecklar styrmodellen. ∙Olika former av nätverksarbete med andra kommuner där man kan vara bollplank till varandra. ∙Vi vill äga vår utveckling. Tar ogärna in konsulter som kommer med en modell. Någon som kan ställa frågor, ge feedback alltid bra. ∙Hur kan tillit bli en del i den befintliga styrningen? Balans mellan kontroll och tillit? ∙Vi har många externa utförare. Hur kan vi få med dessa på samma resa kring tillit? Dom arbetar utifrån sina modeller. Del 3 – Utvecklingsarbete Fråga 31: Redovisa utvecklingsarbeten mot en mer tillitsbaserad styrning, med utgångspunkt från principerna som presenterats ovan, som pågår eller har genomförts inom kommunen//regionen . Ge gärna olika exempel. ∙Vi har precis tagit fram en ny styrmodell där bland annat arbetet med mål och uppföljning ska bli bättre. Tanken är att vi nu i implementeringen jobba mycket med delaktighet och engagemang ∙Inget särskilt, fokus på att klara ekonomin ∙Vi jobbar nu med vår styrmodell, förenkla och effektivisera. Nästa steg blir att mer jobba med kultur och värderingar. Olika tvärgående processer. vi tar en sak i taget. Kan inte göra allt . Måste få ta tid. ∙Mycket av arbetet sker ute i verksamheterna. Arbetet med styrmodellen sker på övergripande nivå. ∙Vi jobbar nu med vår styrmodell med fokus på: - Förenkla och tydliggör styrmodellen så att alla förstår - Vi måste bli bättre på att jobba med analyser på olika nivåer. Viktig kunskap och input i verksamhetsutveckling men också som inspel till politiken. - Minska på antalet mål - Tydliggöra syftet, vem är vi till för. ∙Vi har inte bedrivit något mer kommunövergripande arbete som innehåller delar från tillitsbaserad styrning. Politiken har inte velat lyfta frågan kring vår styrmodell. Och utan denna förankringen går det inte att utveckla styrmodellen. ∙Samarbete mellan skola /sociala - familjecentral. Ledarskapsprogram - för alla chef och stabsfunktion - mot ett mer coachande ledarskap. Få ner sjukskrivningar, få medarbetare att trivas på jobbet. Verksamhetsutvecklingsresan - 5:e gången man gör. Samtlig personal får resa iväg. ∙Försök har gjorts till att förändra nuvarande styrmodell som bygger på utvecklingsstyrning-/ mål- och resultatstyrning men politiken har bromsat arbetet. Visst misstroende mot tjänstemannaorganisationen. ∙Utbildning "förenkla helt enkelt". Utbildning av tjänstepersoner i syfte att förbättra företagsklimatet i kommunen. ∙Inget större utvecklingsarbete har genomförts. Sker dock mycket ute i verksamheterna. ∙SKL:s nätverk förenklat och effektivt styrsystem. Ändrat organisationsmodell vilket påverkat vår styrning ∙Inga större projekt . ∙Deltar i för förenklat och effektivt styrsystem samt det startade nätverket. ∙Medborgardialog kring verksamhetsresultat. ∙Utvecklat vår värdegrund. Ständigt nya projekt. Fokus på ny styrmodell – tillitsbaserad. Del 1 Kännedom om Tillitsdelegationen 1.Har ni tagit del av någon av Tillitsdelegationens aktiviteter (som till exempel studiebesök, filmer, mötesforum, sociala medier eller artiklar? 2.Avser ni att inom utveckla styrningen av kommunen/ / regionen? 3.Om ja: På vilken nivå har ni diskuterat styrningsfrågorna? Del 2 Tillitsbaserad styrning För att kunna analysera insatser och deras koppling till idén om tillitsbaserad styrning och ledning har Tillitsdelegationen definierat några grundläggande principer för tillitsbaserad styrning och ledning. Dessa är: tillit, brukarfokus, öppenhet, delegering, stöd, samverkan och kunskap. vill vi veta om det i din kommun/landsting/region har funnits/finns något utvecklingsarbete som knyter an till de olika principerna. Principerna överlappar och samverkar på många sätt, vilket kan leda till att det ibland är svårt att urskilja vilken princip utvecklingsarbetet korresponderar till. 4.Principen BRUKARMEDVERKAN innebär att fokusera på att möta brukarens (patientens, medborgarens) förutsättningar och behov. Det beskrivs ibland som fokus på kärnverksamheten. Nyckelord: patientinflytande, brukardialog. I vilken utsträckning skapar er styrmodell förutsättningar för att involvera brukare/elever/patienter i det dagliga arbetet? Brukarsamverkan är uttalat i vår styrmodellen (eller värdegrund) och gäller för hela organisationen Är i viss mån uttalad i vår styrmodell (eller värdegrund) genom brukarens/medborgarens fokus Är inte uttalat i den övergripande styrmodellen men finns på verksamhetsnivå Inte alls uttalat 5.Inom vilka verksamheter är BRUKARMEDVERKAN implementerat? Teknisk verksamhet Samhällsbyggnad Kultur 6.I vilken utsträckning är BRUKARMEDVERKAN implementerat? I ganska hög utsträckning 7.Principen ÖPPENHET innebär att dela information mellan olika delar i kommunen//regionen och att tillåta oliktänkande, dvs en kultur med högt i tak. Nyckelord: lyhördhet, dialog, nytänkande, innovation, god arbetsmiljö. I hur stor utsträckning bedömer du att styrmodellen i din organisation bidrar till ÖPPENHET? Öppenhet är uttalat i vår styrmodellen (eller värdegrund) och gäller för hela organisationen Öppenhet är i viss mån uttalad i vår styrmodell (eller värdegrund) Är inte uttalat i den övergripande styrmodellen men finns på verksamhetsnivå Inte alls uttalat 8.Inom vilka verksamheter är ÖPPENHET implementerat? Social omsorg Utbildning Teknisk verksamhet Samhällsbyggnad Kultur 9.I vilken utsträckning är ÖPPENHET implementerat? I ganska hög utsträckning 10.Principen STÖD innebär att administration, stödfunktioner (till exempel HR, kommunikation och ekonomi), chefer med mera fokuserar på att stödja och skapa förutsättningar för ett bra möte med medborgaren. Nyckelord: flexibilitet, hjälpsamhet, lärande, främjande, lokalt närvarande ledarskap. I vilken utsträckning främjar er styrmodell och/eller kommunen//regionen ett verksamhetsnära stöd? Stöd är uttalat i vår styrmodellen (eller värdegrund) och gäller för hela organisationen Stöd är i viss mån uttalad i vår styrmodell (eller värdegrund) Är inte uttalat i den övergripande styrmodellen men finns på verksamhetsnivå Inte alls uttalat 11.Inom vilka verksamheter är STÖD implementerat? Social omsorg Utbildning Teknisk verksamhet Samhällsbyggnad Kultur 12.I vilken utsträckning är STÖD implementerat? I ganska hög utsträckning 13.Finns det delar inom STÖD som upplevs som tidstjuvar? 14.Principen DELEGERING innebär att beslut fattas så nära medborgaren som möjligt och att medarbetare, medborgare och första linjens chefer involveras i beslut på högre nivåer. Nyckelord: medarbetarinflytande, medledarskap, feedback, handlingsutrymme. I vilken utsträckning möjliggör er styrmodell delegering långt ut i kommunen//regionen? Delegering är uttalat i vår styrmodellen (eller värdegrund) och gäller för hela organisationen Delegering är i viss mån uttalad i vår styrmodell (eller värdegrund) Är inte uttalat i den övergripande styrmodellen men finns på verksamhetsnivå Inte alls uttalat 15.Inom vilka verksamheter är DELEGERING implementerat? Teknisk verksamhet Samhällsbyggnad Kultur 16.I vilken utsträckning är DELEGERING implementerat? I ganska hög utsträckning 17.Principen SAMVERKAN innebär att samarbeta över gränser både inom och utanför organisationen för att möta brukarens behov. Nyckelord: helhetssyn, systemsyn, helhetsansvar, teamarbete, kollegialitet. I vilken utsträckning bedömer du att er styrmodell möjliggör SAMVERKAN?