sou · H6B323 · 2018-03-28 00:00:00 — För att fortsätta att undersöka möjligheter och utmaningar för digitaliseringen har också och film och Svensk Scenkonst tillsatt en arbetsgrupp.68 67Underlag från Sveriges konstföreningar . Digitaliseringens konsekvenser för konstnärligt yrkesutövande – en kartlägg- ning för den konstnärspolitiska utredningen. Studenter under kursen Sculpture Modeling with a Digital Touch, där de jobbar med allt från de äldsta skulpturteknikerna till de senaste. Foto: Kungl. Konst är traditionellt uppdelat i olika konstområden såsom dans, teater, film, litteratur, musik och bild och form. Ur konstnärens perspektiv är dock indelningen mer eller mindre oväsentlig. Konst- närer har utforskat gränserna för konstens olika genrer, arbetat gränsöverskridande, utvidgat de redan existerande genrerna genom nya uttryck och förhållningssätt och därigenom skapat nya konstformer. Det alltmer komplexa samhället under de senaste de- cennierna har bidragit till en allt tydligare utveckling mot att gamla konstgenrer utökas med nya och att gamla genrer också har blivit bredare och innehåller fler uttryck. De senaste decenniernas stora samhällsförändringar som klimatpåverkan, urbaniseringen, migra- tionen, digitaliseringen, ökade sociala och ekonomiska klyftor och den krympande tillgången på icke förnybara resurser ställer dess- utom krav på nya angreppssätt i den konstnärliga processen. Konstnärligt utforskande och prövande kan ses som centrala kom- ponenter för utvecklingen av ett hållbart samhälle. Det blir t.ex. allt vanligare att forskare och doktorander inom konst samverkar inom närliggande kunskapsområden och miljöer och att konstnärer överhuvudtaget arbetar alltmer tvärvetenskapligt. interkulturella utbyten, ett utvidgat genusbegrepp och normkritik har också påverkat den samtida konsten. Ett flertal konstgenrer som räknas som nya har funnits men det konstnärliga innehållet i genren har fördjupats och genren har till slut räknats som en ny konstart. Ett exempel på det är samtida cirkus som relativt registrerats som eget konstområdet hos olika bidragsgivare, medan det i vissa fall ännu ingår under exempelvis teater.69 Ingen entydig definition finns heller av vad som räknas in under begreppet, vilket gör att tolkningen kan variera. fick i uppdrag att undersöka situatio- nen för den professionella samtida cirkusen samt göra en bedöm- ning av behovet av eventuella ytterligare statliga insatser på området. Det sammantagna intrycket som fått av kart- läggningen är att den samtida cirkusen är ett konstområde som har stor potential att utvecklas än mer i landet. Enligt branschens egna beräkningar gjorda 2015 fanns då omkring 350 utövare verksamma inom samtida cirkus, varav 50 var verksamma huvudsakligen i utlandet. 2015 fanns det ett 60-tal cirkuskompanier varav två tredjedelar var baserade i , ett tiotal befann sig i och resten var spridda över landet. I landet finns en stor aktör, Cirkus Cirkör, som har statligt stöd som regional insti- tution. Tre organisationer arbetar på olika sätt främjande för den samtida cirkusen: den nationella branschorganisationen och plattformarna Subtopia i och Karavan i . Statlig finansiering till området samtida cirkus utgår i första hand från och inklusive Kulturbryggan. –2016 har det sammanlagda statliga stödet till cirkusområdet ökat . Universitets- utbildningen i cirkus vid konstnärliga högskola är väletablerad och sedan starten har 86 individer av- slutat kandidatprogrammet i cirkus. Enligt rapporten har utbild- ningen bidragit till att det skapas än fler kompanier med välut- bildade artister i Sverige.70 69Cirkus Cirkör tillsammans med Varieté Vaudeville fick stöd från första gången . 70Kulturrådet (2017). Professionell samtida cirkus - en kartläggning. Cirkusen räknas som ett eget konstområde. Foto: /Folio. Ett annat exempel på en genre som funnits länge men som räknas som en konstnärlig genre är spel eller game art. utkom ett av de första interaktiva grafiska datorspelen och har haft en explosiv utveckling med alltifrån arkadspel till verklighetsbaserade PC-spel med 3D-grafikkort till komplicerade online spel med alltmer avancerat konstnärligt innehåll. Spelindustrin har dessutom länge varit inspirerande för och använts inom andra konstområden som t.ex. experimentell musik, performance, inter- aktiv konst eller annan konst som har det digitala som sitt medium och spelindustrin har självklart länge även inspirerats av konsten.71 Andra exempel på konst som anses relativ ny är graffiti och an- nan urban konst. Grafisk design var tidigare något som befann sig i skärningspunkten mellan konst och hantverk men räknas också som en konstnärlig yrkeskategori.72 Kulturbryggan använder en hel del nya definitioner av konst- och kulturområden för sin bi- dragsgivning, såsom deltagarkultur (som t.ex. lajv, cosplay, interak- tiv teater och deltagarfestivaler), spel (t.ex. spel där utövaren an- vänder dator eller spel som bräd-, figur-, konflikt- eller rollspel) och transmedia (t.ex. berättelser som skapas och rör sig över mul- tipla, mediala plattformar där nytt innehåll presenteras i varje medi- al del av narrativet). Den digitala utvecklingen har överlag möjliggjort fler avancerade uttryck och att fler konstarter blandas samman inom i stort sett alla konstformer. Ny, mer avancerad och lättillgänglig teknik har också gjort att konstbegreppet blivit bredare. Yrken som tidigare ansågs vara rent tekniska, som t.ex. maskör eller ljustekniker, har ändrats och ett flertal yrken inom ljud, ljus och mask anses nu vara konstnärliga.73 Ny avancerad teknik har också möjliggjort att ett konstnärligt uttryck kan kombineras med en avancerad funktion, t.ex. smarta textilier och högteknologiska kläder. Det konstnärliga uttrycket och den avancerade funktionen kombineras ofta med en hållbar produktion. En effekt av digitaliseringen och nya konstom- råden är att nya möjligheter till arbetstillfällen för konstnärer kan uppstå från andra branscher eller genreöverskridande kulturuttryck. 72Arbetsförmedlingen har tagit in grafiska designers i de yrkeskategorier som kan vara inskrivna i . 73Minnesanteckningar från utredningens möte med Musikförläggarna, och . Kompositörer, bildkonstnärer och dramatiker efterfrågas exempelvis i utvecklingen av digitala spel och i reklambranschen.74 Inom den internationella konstscenen har ett flertal nya nätverk uppstått som arbetar med ett fritt förhållande till genrer, t.ex. Ruangrupa från och Chimurenga från . Inter- nationellt finns också ett flertal tvärvetenskapliga utbildningar där t.ex. konst och teknik förenas och där eleverna t.ex. lär sig att skapa en virtuell koreografi eller skräddarsy robotar. Att nya konstområden uppkommer och att gamla utvidgas in- nebär att bidragsgivande myndigheter och organisationer också behöver bredda de formella definitioner av konst som de tidigare haft. Det kan i praktiken innebära att referensgrupper kan behöva inhämta extern expertkunskap och eventuellt utföra ett mer inten- sivt arbete med att uppsöka nya målgrupper. Ett utvidgat konstbe- grepp innebär också ett större antal konstnärer som ska dela på de bidragsbelopp och andra ersättningar som finns tillgängliga. 6.6Kultur i hela landet Den kulturpolitiska ambitionen att sprida kultur i hela är lika gammal som politikområdet. Tillkomsten av verksamheterna i , , och Riksutställningar, lik- som utbyggnaden av regionala länsteatrar, länsmusik och länsmu- seer, motiverades alla av den politiska övertygelsen om att alla medborgare, oavsett var de bor, ska ha möjlighet att ta del av ett kvalitativt utbud av kultur. Det är dock ingen lätt ambition att för- verkliga i ett till ytan stort land med liten befolkning. Många kulturpolitiska utredningar och projekt har haft i uppdrag att utveckla politiken på det här området. I dessa politiska ambitioner och uppdrag har vanligtvis inte konstnärspolitiken stått i fokus, men som anställda på regionala scenkonstinstitutioner eller som boende utanför storstadsområdena är konstnärerna likafullt be- rörda. En av de senaste decenniernas största kulturpolitiska refor- mer är den s.k. kultursamverkansmodellen som infördes . Det är en modell för fördelning av statliga medel till regional och lokal kulturverksamhet. Tanken med modellen är att öka det regionala 74 Pratik Vithlani. Digitaliseringens konsekvenser för konstnärligt yrkesutövande – en kartlägg- ning för den konstnärspolitiska utredningen. inflytandet som ansvars- och rollfördelningen mellan nationell, regional och lokal nivå skulle tydliggöras. Modellen redovisas närmare i kapitel 8 och 9. Regionerna har stor betydelse för möjligheterna att verka som konstnär i hela landet, i rollen som uppdragsgivare, arbetsgivare, bidragsgivare och strukturhållare. Samtliga regioner har en kultur- förvaltning som ansvarar för regionens kulturella satsningar, men arbetet har utvecklats sig på delvis olika sätt. I avsnittet följer några exempel på den stora mångfald av de regionala kulturverksamheter som finns runt om i hela landet. Ett exempel är som valt en organisatorisk lösning där de inte bedriver någon egen konstnärlig produktion. Alla orga- nisationer och aktörer ligger utanför regionens förvaltningsstruk- tur. I stället bedriver sakkunniga kulturutvecklare ett strategiskt utvecklingsarbete med verksamhetsbidrag, utvecklingsbidrag, dia- logstöd samt strategisk bidragsgivning gentemot såväl kommuner såväl som andra för konstfältet relevanta intressenter. Enligt kul- turförvaltningen har denna organisatoriska lösning, tillsammans med en utökning av antalet bidragsmottagare (institutioner, orga- nisationer, kollektivverkstäder och centrumbildningar) förutsätt- ningar att utgöra långsiktigt starka länkar i arbetet med konst och kulturfältets infrastruktur.75 Ett annat exempel på regional kulturverksamhet är Dansnät , som är ett fristående nationellt nätverk för den samtida danskonsten där dansscener, institutioner, regionala dans- och mu- sikverksamheter samt kommunala och regionala kulturförvaltningar samverkar för att stärka danskonsten. gjorde en översyn av dansområdet 2014 där det bl.a. konstateras att den fria sektorn är viktig för dansområdets utveckling. Den nationella infrastrukturen på dansområdet är förhållandevis svag och därför har fått stor betydelse för spridningen av danskonst i landet.76 Flera av de intressenter inom dansområdet som utredningen 76Konstnärsnämnden/(2015). Översyn av statens nuvarande insatser inom dans- området. haft dialog med pekar på betydelsen av lämpliga lokaler och svårig- heten att få tag på sådana. Intressenterna menar ett det behövs ett tydligt ansvarstagande vad gäller stöd till daglig träning och repeti- tionslokaler från både lokal och regional nivå. Det som finns är otillräckligt och behöver utvecklas för att skapa bättre möjligheter för konstnärer att vara verksamma runt om i landet. Fler intressanta exempel från regionernas arbete med olika kultur- verksamheter är internationella festivaler i , där konstnärer i kommunerna runt omkring storstaden kopplar på det givna temat och blir en del av festivalerna. Det leder till större uppmärksamhet av festi- valerna i hela regionen, som det också ger festivalerna till- gång till nya konstnärskap. Internationella Konstbiennals GIBCA Extendend är ett exempel, ett annat. I ges alla barn tillgång till scenkonst ge- nom den regionala teaterverksamheten utan kostnad för skolorna. har utvecklat ”kultursystem” som syftar till att skapa lokala konstnärliga kluster genom samverkan mellan region, kommun och framför allt mellan konstnärer som bor geografiskt nära varandra. En metod som regionen anser fungera väl och som leder till inflyttning och motverkar centralisering till storstaden. Ett exempel är Not Quite i , . I finns samarbetsprojektet 223 som löper från till och som knyter ihop kulturhändelser längs med vägen. I Region finns t.ex. Nätverk för Musikteater och , NMD, ett samarbete mellan de fyra Norrlandslänen , , och . Syftet är att bidra till spridning av dans- och musik- teaterproduktioner genom turnéstöd och nätverksaktiviteter. De ensembler som ingår i nätverket är NorrlandsOperan i , Norrdans i , Barn- och ungdomsoperan inom Estrad Norr i samt Kammaropera.77 I regionerna finns även ett antal institutioner inom filmområdet som är viktiga aktörer inom den nationella filmproduktionen. Det finns 19 regionala resurscentrum i som bland annat arbetar med utveckling av filmpedagogisk verksamhet, visning av film och talangutveckling. Stödet till regionala resurscentrum för film och video ingår i samverkansmodellen. För att stärka långfilmsproduk- 77 Underlag från Region . tion i regionerna ges statligt stöd via till fyra regio- nala filmproduktionscentrum: , med bas i , Filmpool Nord, med bas i , , med bas i och Filmregion , med bas i . Ett annat exempel är FilmCentrum Syd som samarbetar med folkhögskolorna i och som båda har filmlinjer i sitt utbildningsutbud. FilmCentrum Syd samarbetar därtill nära och , två viktiga aktörer inom den regionala och lokala filmscenen. Folkhögskolorna och Film- arbetar i ett återkommande projekt där elever från folkhögskolorna besöker Filmcentrum i som står för under- visning och workshops. En annan region som arbetar med film är Region genom som har växt fram . Ett antal medieutbildningar i regionen gene- rerade ett inflöde av filmare. Dessa organiserade sig i föreningen (). Genom föreningen och ett kvalitativt filmskapande, fick filmarna fram sina önskemål till politiker som såg behoven och möjligheterna inom den framväxande filmbranschen. avsatte medel till en filmfond och regionen gav Film i Öst i uppdrag att arbeta med förutsättningarna för professionellt film- skapande i Östergötland.78 I i län är Ateljéhus Pukeberg ett exempel på ett konstnärligt kluster där flera konstnärer inom olika genrer arbe- tar i egna ateljéer, har offentliga uppdrag, ställer ut lokalt och in- ternationellt och har uppdrag som lärare i , folkhög- skolor, Capellagården och Linnéuniversitetet. Överlag betyder folk- högskolorna mycket för regionerna genom sin utbildning av blivande konstnärer, de kulturprogram de arrangerar och deras samverkan med det omgivande samhället. De är också viktiga som arbetsgivare och uppdragsgivare till konstnärerna. Folkhögskolorna bidrar därigenom till att skapa en kritisk massa som kan behövas för att konstnärer ska vilja verka och bo i en region. En annan viktig funktion för spridningen av konst i hela landet är regionernas konsulenter. Det finns konsulenter inom ett flertal konstområden, t.ex. dans, cirkus, teater, konst, slöjd, bibliotek och musik samt allmänt konst- och kulturfrämjande. 78 Underlag från Region . konsulenter har regionerna eller landstingen som arbetsgivare, men det finns också konsulenter som är anställda av skolväsendet, studie- förbund, regionala organisationer eller kyrkliga samfund. De regio- nala konsulenternas uppgift är att vidareutveckla och stärka sina respektive konstområden genom att bygga upp kontakter och nät- verk mellan kulturinstitutioner, skolor, kommuner och konstnärer och att främja människors möjligheter att möta konst. De kan också arbeta med kompetensutveckling, förmedling av konst, marknads- föring och kommunikation, utbudsdagar och arrangörsstöd av olika slag.79 Vissa konsulenter har ett särskilt fokus på barn och ungdomar. De regionala konsulenternas interna nätverk är viktiga. T.ex. har konstkonsulenterna en aktiv förening med verksamhet över hela landet, Konstkonsulenterna i . Även danskonsulenterna har en aktiv förening, för Regional Dansutveckling (SRD).80 jag […] både ser möjligheter och svårigheter med att verka utanför framförallt . Visst är det så att det är svårare med möten , att man kan missa möjligheter som dyker upp med kort varsel och att man inte har samma antal scener, speltillfällen och publikunderlag som finns i de mest tätbefolkade områdena i , men! En plats utanför detta kan också skapa möjligheter. Om männi- skor samarbetar och det finns infrastruktur, tjänster och möjligheter så kan kreativa nätverk bildas som inte kan matchas på [andra] platser.81 Under utredningens dialoger med berörda intressenter om förut- sättningarna för konstnärerna att verka i hela landet framträder två parallella utvecklingstendenser: en politiskt prioriterad regionali- sering och en hög grad av urbanisering. Å ena sidan finns det en väl utbyggd struktur av regionala kulturinstitutioner som anställer eller på annat sätt anlitar konstnärer. Det finns också en uttalad ambi- tion från statens sida genom kultursamverkansmodellen och från SKL:s sida att kulturen och dess utövare ska nå medborgarna i hela 79Stockholms läns landsting (2015). Framtidens stöd - En översyn av lands- tings kulturstöd. 80Konstkonsulenterna i (2016). Uppdrag regionalt konstfält – Konstkonsulentfunk- tionen och kulturpolitikens regionalisering. 81Krönika: Vad gör det för skillnad om musiker finns i hela landet? Å andra sidan visar t.ex. Inkomst- undersökning 2014 att av konstnärerna är folkbokförda i de tre storstadsregionerna i , och . Flertalet konstnärer är dock väldigt mobila i sitt yrkesutövande. De är bosatta i storstadsområdena men är verksamma runt om i hela landet och även internationellt. Att vara anställd på en regional institution innebär alltså inte att konstnären nödvändigtvis bor på orten, utan kan pendla mellan t.ex. och . Enligt aktörer som utredningen träffat har det ur ett kulturpolitiskt perspektiv dock stor betydelse med lokalt yrkesverksamma konstnä- rer, eftersom man ser att de bidrar till ett mer utvecklat kulturliv på orten och till att kreativitet, mångfald och konstnärlig kvalitet präglar samhällets utveckling. En annan uppfattning, som kommit till uttryck från konstnärernas sida, är att det krävs en viss ”kreativ massa” för att ett konstnärskap ska kunna utvecklas i sitt skapande och att det sammanhanget i första hand finns att tillgå i storstäderna.82 En förutsättning för att konstnärer ska kunna leva och verka på en plats är ofta att de har tillgång till lokaler för sin verksamhet. Det kan vara repetitionslokaler, studios, verkstäder eller ateljéer. De är viktiga produktionsplatser för den konst som senare kommer samhället till del men de kan också vara viktiga för att stärka den konstnärliga identiteten, skapa nätverk och möjlighet att utbyta erfarenheter och kunskap konstnärerna emellan. Produktions- platserna hjälper ofta till att skapa ett konstnärligt kluster, som i sin tur stärker platsens identitet, attraktivitet och utveckling. Intressenter som utredningen har haft dialog med vittnar om att det i storstadsregionerna finns en stor brist på tillgängliga lokaler för konstnärlig produktion. KLYS menar att kommunerna bör inkludera kultur och konst som riktvärden för utvecklingen av kommunen på samma sätt som planering av t.ex. grönytor och parkeringsnormer. I denna utveckling av kommunerna bör också produktionsplatser för konstnärer ges en självklar plats. I KRO:s kartläggning Årets konstkommuner 2017 framkommer att av landets kommuner har en policy eller strategi för att skapa en samhällsutveckling som genomsyras av kultur. KLYS menar vidare att bostadsbolagen måste övertygas om värdet av att ha konstnärliga verksamheter i sina bestånd, även på . 82 Minnesanteckningar från utredningens möte med SKL . Människor vill ofta bo där konstnärer är verksamma och konst och kultur bidrar ofta i hög utsträckning till platsers attraktivitet.83 6.6.3Konstnärliga residens i regionerna Inom det regionalpolitiska området finns det en utveckling av konstnärliga residens runt om i landet. Konstnärer verksamma i storstäder behöver former för att nå ut med sitt skapande i hela landet och de konstnärer som är verksamma på landsbygd och i mindre orter behöver ha möjlighet till mobilitet, byte av miljö inom men även i utlandet. Den konstnärliga verksamheten i ett residens behöver inte låsas fast vid en institution utan kan också utföras i friare organisatoriska former t.ex. genom ett fördjupande av konstnärskapet på en ort för att därefter flytta till en annan plats. Art Inside Out, en residensverksamhet i . Foto: / Art Inside Out, Region . 83 Transit Kulturinkubator (2017). Förstudie av infrastruktur för konstproduktion i Stock- holmsregionen. Ett intressant exempel på detta är Art Inside Out i som startade sin verksamhet 2016. Art Inside Out bygger på residens och drivs av de halländska kommunerna tillsammans med Region . Konstnärer bjuds in att arbeta med sitt skapande i residens på plats i . De erbjuds också stöd, till exempel finansiering, boende och arbetslokaler. Varje residens är unikt och utformas efter lokala förutsättningar och önskemål. Ett annat exempel är det residens för i verksamma komponister som internationella musikprogram skapat i samarbete med Studio Acusticum och kommun. framhåller att ett väl genomtänkt och inrät- tat residens har positiv effekt i det lokalsamhälle, den organisation eller institution som väljer att inrätta ett sådant. Myndigheten anser vidare att residensformen är en verksam form för att skapa mobili- tet och tillgång till kvalitativt samtida konstskapande i hela landet. Residensverksamhet för konstnärer inom alla konstområden har haft en kraftfull utveckling globalt . Bilden av hur ett residens ska se ut har förskjutits och utvecklats, delvis på lite olika sätt inom olika konstområden. Enligt kan residenset främja det konstnärliga skapandet på ett regionalt och lokalt plan samt öka den regionala och lokala kompetensen och främjandet av konstnärernas internationalisering.84 Kulturen och konsten har ofta kommit att kopplas till olika typer av samhällsnytta, t.ex. regional utveckling och förbättrad hälsa. Satsning- ar på dessa områden ger arbetstillfällen till konstnärer och producerar värden för samhället som är svåra att åstadkomma på annat sätt. 6.7.1Kultur och regional utveckling En av de bästa effekterna av att flytta till en mindre ort som konstnär, eller konsthantverkare i mitt fall, är att jag blivit så synlig. Möjligheterna till uppdrag och inkomster för mitt företag finns fortfarande till största delen på mer tätbefolkade platser men jag har fått ett större 84 Information lämnad av vid möte med utredningen . socialt nätverk med bredare spektrum på kunskaper, utbildningar och resurser än jag haft tidigare. Allt går liksom att lösa och jag upplever att människor omkring mig är väldigt generösa med både sin tid och sina lokaler/verktyg. Och vice versa förstås. Vi behöver ju varandra.85 Flera aktörer har uttryckt vikten av att konstnärer lever och verkar över hela landet, framför allt för att det behöver finnas konstnärliga berättelser från hela landet. Ett annat perspektiv som framkommer inom arbetet med regionala utveckling är att kulturen är av stor betydelse för den sociala sammanhållningen i en region. Kultur har likt utbildning, infrastruktur, boende, arbetsmarknad, service och it en viktig roll i det som gör en plats attraktiv för människor att bo och verka på. Kulturen tillsammans med föreningsliv är en viktig del i främjandet av demokrati och människors deltagande i sam- hällslivet och ses som en av byggstenarna i den regionala utveck- lingen och i arbetet med att skapa tillväxt i hela . I den nationella strategin för hållbar regional tillväxt och attrak- tionskraft –2020 lyfter regeringen fram kulturlivet och dess aktiviteter som en kraft som ”främjar och utvecklar människors krea- tivitet, vilket är av betydelse för förnyelse och innovationsförmåga i glesbygd, landsbygd, tätorter, städer och storstäder.” och att det därför är viktigt att främja kultur och fritidssektorn samt kulturarvet.86 I strategin lyfter man fram att genom att vårda, utveckla och tillgäng- liggöra kultur och kulturmiljöer ger man också förutsättningar för ett breddat näringsliv där kulturella och kreativa näringar tillsammans med besöksnäringen kan ta större plats.