sou · H6B371 · 2018-09-05 00:00:00 — Innebär nuvarande regler för att nå en högskoleförberedande examen inom komvux några problem utöver eventuellt gymnasiearbete? Om ja, vilka? Innebär nuvarande regler för att nå en yrkesexamen inom komvux några övriga problem utöver eventuellt gymnasiearbete? Om ja, vilka? Kan ni erbjuda samtliga kurser som krävs för en högskoleförberedande examen? Om ja, hur gör ni? Om nej, varför inte? Kan ni erbjuda samtliga kurser som krävs för en yrkesexamen? Om ja, hur gör ni? Om nej, varför inte? Erbjuder kommunen likvärdiga möjligheter till kompetensutveckling till lärare inom vuxenutbildningen som till lärare i grund- och gymnasieskolan? Om nej, vad är orsakerna till det? Inom vilka områden behövs mer kompetensutveckling för lärarna inom vuxenutbildningen? Fler alternativ är möjliga Annat, ange vad Inom vilka områden erbjuder kommunen kompetensutveckling för lärare inom vuxenutbildningen? Fler alternativ är möjliga Annat, ange vad Inom vilka av följande områden anordnas yrkeskurser inom gymnasial särvux? Fler alternativ är möjliga Annat, ange vad Känner kommunen till vilka behov av gymnasial särvux målgruppen har? Finns det behov av utbildning hos målgrupperna för gymnasial särvux som inte blir tillgodosedda? Hur tar kommunen reda på hur behoven ser ut hos målgruppen för gymnasial särvux? Finns det behov av andra kurser inom gymnasial särvux än inom gymnasiesärskolan? Om ja, kommentera gärna Hur ser samverkan ut mellan särvux och komvux ? Kommentera gärna om samverkan ser ut på något annat sätt Förekommer arbetsplatsförlagd utbildning inom gymnasial särvux? Om inte, vad hindrar detta? Har kommunen gjort en egen uppföljning av vad studier i gymnasial särvux leder till? Inget valt... Inget valt... Inget valt... Inget valt... Inget valt... Inget valt... Inget valt...  Vad är den vanligaste sysselsättningen för de som har lämnat gymnasial särvux? Rangordna de fem vanligaste alternativen där 1 = vanligast Har ett arbete på den öppna arbetsmarknaden Inget valt...  Har fått en lönebidragstjänst Har börjat på folkhögskola Deltar i daglig verksamhet Saknar sysselsättning/är arbetslösa Vet ej/vi har ingen information Vilka fördelar och/eller nackdelar skulle det innebära om särvux upphör som egen skolform och blir en del av komvux? Du kan skriva ut dina svar genom att klicka på denna länk: skriv ut enkäten. Klicka på Nästa för att avsluta enkäten och undvika påminnelser. Dina svar är nu inskickade. Tack för att du tog dig tid att besvara enkäten! Du kommer strax automatiskt att skickas vidare till Kommuner och Landstings webbplats. Klicka här om du inte automatiskt skickas till Enkät till studie- och yrkesvägledare inom vuxenutbildningen (U 2017:01) ska utreda ett stort antal frågor inom komvux och särvux. Uppdraget gäller alla delar av komvux, d.v.s. sfi, grundläggande- och gymnasial komvux samt yrkesutbildningar och särvux. Bland annat ska utredningen se över möjliga förändringar av de nuvarande urvalsreglerna och undersöka om det behövs en förenklad högskoleförberedande examen samt hur den i så fall bör utformas. Utredningen har också ett omfattande uppdrag som rör särvux. Dina svar som studie- och yrkesvägledare inom vuxenutbildningen är av stor vikt för vårt arbete. Vi skulle behöva ha dina svar senast den 30/10 2017 Har du frågor rörande enkäten eller vill veta mer om hittar du info och kontaktuppgifter här: Med vänlig hälsning, Inom vilket eller vilka områden har du din huvudsakliga tjänstgöring? Hur stor är kommunen där du arbetar? Liten (mindre än 40 000) Medelstor (40- 100 000) Stor kommun (fler än 100 000 invånare) Vilken typ av anordnare är du anställd av? I vilken utsträckning söker sig personer med högskoleförberedande gymnasieexamen/slutbetyg från gymnasieskolan till dig för att de vill söka till en yrkesutbildning? Kommentar till frågan ovan Vilket svar får de personer med ovanstående bakgrund som söker en yrkesutbildning? I vilken utsträckning söker personer som redan är etablerade på arbetsmarknaden till kurser inom komvux? I vilken utsträckning söker personer som redan är etablerade på arbetsmarknaden till kurser inom yrkesvux? Kommentar till de två frågorna ovan I vilken utsträckning söker personer som inte har kort utbildning och inte är etablerade på arbetsmarknaden till yrkesvux? Kommentar till frågan ovan Hur vanligt är det att den sökande endast behöver kortare kurser för att få en fullständig utbildning? Kommentar till frågan ovan I vilken utsträckning efterfrågas kurser som ni inte kan tillhandahålla? Kommentar till frågan ovan Innebär nuvarande regler för att få en högskoleförberedande examen inom komvux några särskilda problem? Om svaret på frågan ovan är ja, vilka är dessa problem? Hur vanligt är det med sökande som behöver komplettera till en högskoleförberedande gymnasieexamen? Vilka ämnen eller ämnesområden är det vanligast att man behöver komplettera för att få en högskoleförberedande gymnasieexamen? Innebär dagens krav på gymnasiearbete för att nå en högskoleförberedande examen inom komvux några särskilda problem? Om svaret på frågan ovan är ja, vilka är dessa problem? Hur vanligt är det att man behöver komplettera gymnasiearbetet för att nå en högskoleförberedande gymnasieexamen? Övriga kommentarer som rör högskoleförberedande examen inom komvux. Innebär nuvarande regler för att nå en yrkesexamen inom komvux några särskilda problem? Om svaret på frågan ovan är ja, vilka är dessa problem? Hur vanligt är det med sökande som behöver komplettera till en yrkesexamen? Vilka ämnen eller ämnesområden är det vanligast att man behöver komplettera för att få en yrkesexamen? Innebär dagens krav på gymnasiearbete för att nå en yrkesexamen inom komvux några särskilda problem? Om svaret på frågan ovan är ja, vilka är dessa problem? Hur vanligt är det att man behöver komplettera gymnasiearbetet för att nå en yrkesexamen? Övriga kommentar rörande yrkesexamen inom komvux. Är du delaktig i upprättandet av individuella studieplaner för elever inom komvux? Kommentar till frågan ovan Har elever inom särvux i din kommun tillgång till studie- och yrkesvägledning av utbildad vägledare? Kommentar till frågan ovan Finns det enligt din uppfattning behov av andra kurser inom särvux än de som erbjuds? Om svaret på frågan ovan är ja, vilka kurser? Andra kommentarer på frågan ovan Är du delaktig i upprättandet av individuella studieplaner för elever inom särvux? Kommentarer tll frågan ovan Skicka aldrig lösenord med Google Formulär Det här innehållet har varken skapats eller godkänts av Google. Anmäl otillåten användning - Användarvillkor - Ytterligare villkor (U 2017:01) ska bl.a. utreda hur kompetensutvecklingen för lärare inom komvux och särvux kan förbättras. Uppdraget gäller alla delar av komvux, d.v.s. sfi, grundläggande- och gymnasial komvux samt yrkesutbildningar och särvux. Utredningen ska kartlägga de behov av kompetens, utöver den som ges i lärarutbildningen, som lärare kan ha för att kunna undervisa i komvux och särvux och i vilken utsträckning detta behov tillgodoses. Om lärarna bedöms ha ytterligare behov av kompetens, ska utredningen föreslå insatser, utanför lärarutbildningen, för att tillgodose dessa behov Enligt Skollagen, SFS 2010:800, ska utbildningen vila på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet. Av den anledningen bör även den kompetensutveckling som erbjuds lärare inom komvux och särvux vila på vetenskaplig grund och beprövad verksamhet. För att få en bättre uppfattning om lärosätenas roll i den kompetensutveckling som mer specifikt erbjuds till lärare inom komvux och särvux har utredningen formulerat ett antal enkätfrågor som rör forskning och utbildning inom området vuxenutbildning och vuxnas ärande. Enkäten har skickats till de lärosäten som har lärarutbildning och / eller pedagogisk forskning Din medverkan är mycket viktig för utredningens arbete, och vi hoppas att du har tid och möjlighet att besvara nedanstående frågor. Vi skulle behöva ha dina svar senast den 30/9 2017 Har du frågor rörande enkäten eller vill veta mer om hittar du info och kontaktuppgifter här: Med vänlig hälsning, Arbetar du med: * Anser du att det finns tillräckligt med forskning som grund för utbildningen av vuxenutbildningslärare? Erbjuder ni utbildning eller fortbildning specifikt riktad till lärare inom komvux? Om ja, vad erbjuder ni? Erbjuder ni utbildning eller fortbildning specifikt riktad till lärare inom särvux? Om ja, vad erjuder ni? Har ni samarbete med någon huvudman (kommun eller enskild anordnare) rörande kompetensutveckling inom komvux? Om ja, beskriv samarbetet kortfattat. Har ni samarbete med någon huvudman (kommun eller enskild anordnare) rörande kompetensutveckling inom särvux? Om ja, beskriv samarbetet kortfattat. Har ni fått förfrågningar från någon huvudman rörande samarbete kring kompetensutveckling inom komvux? Om ja, vad rörde denna förfrågan sig om? Har ni fått förfrågningar från någon huvudman rörande samarbete kring kompetensutveckling inom särvux? Om ja, vad rörde denna förfrågan sig om? Anser du att ditt lärosäte erbjuder tillräckligt med fortbildning för komvux och särvux? Om nej, vad tycker du saknas? Vilken roll anser du att lärosätena bör ha rörande kompetensutveckling för lärare inom komvux och särvux? Bedriver ni forskning inom området vuxendidaktik? Om ja, beskriv kortfattat vilken forskning ni bedriver Om nej, beskriv kortfattat anledningen till att ingen forskning bedrivs Vad anser du rörande omfattningen av forskningen rörande vuxendidaktik på ditt lärosäte? Vilka faktorer anser du påverkar omfattningen av forskningen rörande vuxendidaktik på ditt lärosäte? Finns det något inom området vuxnas lärande du anser behöver beforskas ytterligare? Skicka aldrig lösenord med Google Formulär Det här innehållet har varken skapats eller godkänts av Google. Anmäl otillåten användning - Användarvillkor - Ytterligare villkor till lärare inom vuxenutbildningen, Var har du huvuddelen av din tjänstgöring? 1.gymnasial komvux högskoleförberedande kurser, 2. gymnasial komvux yrkeskurser, 3.grundläggande vuxenutbildning, 4.svenska för invandrare, 5. grundläggande särvux, 6. gymnasial särvux Jag jobbar för: 1. En privat anordnare 2. Kön: 1. Frågor till samtliga lärare inom vuxenutbildningen I vilken utsträckning anser du att du har tillräcklig kunskap och kompetens: I vilken utsträckning finns det tillräckligt med kompetensutveckling inom de områden du har behov? Anser du att särvux bör upphöra som egen skolform och bli en del av komvux? Ja, Nej, Ingen åsikt Om ja - Varför/Om nej - varför inte? Frågor som endast ska besvaras av lärare inom grundläggande komvux, grundläggande särvux och sfi. Hur ofta ser du att elever tar på sig i utbildningen för att nå ett högre betyg? I mycket hög utstäckning, i ganska hög utstäckning, i ganska liten utstäckning, i mycket liten utstäckning, inte alls, vet ej På vilket sätt tror du att en betygsskala med färre steg skulle påverka din arbetsbörda? Minska i liten grad, minska i ganska hög grad, minska mycket, öka i liten grad, öka i ganska hög grad, öka i mycket hög grad, inte alls, vet ej. Tror du att färre betygssteg skulle påverka elevernas motivation generellt sett? Ja postivt, Ja negativt, Nej, Vet ej Har betygssteget F (inom grundläggande vuxenutbildning och sfi) någon praktisk betydelse? Ja, Nej, Vet ej Om ja, vilken? 1.Ett reklamlandskap i förändring –konsumentskydd och tillsyn i en digitaliserad värld. för blåljusverksamhet och andra samhällsnyttiga funktioner. 5.Vissa processuella frågor på socialförsäkringsområdet. 6.Grovt upphovsrättsbrott och grovt varumärkesbrott. 7.Försvarsmaktens långsiktiga materielbehov. 8.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2018. Beslut under osäkerhet. 9.Ökad trygghet för studerande som blir sjuka. 10.Myndighetsgemensam indelning – samverkan på regional nivå. Myndighetsgemensam indelning – författningsändringar till följd av ny landstingsbeteckning. –för unga som varken arbetar eller studerar. 12.Uppdrag: Samverkan 2018. Många utmaningar återstår. 13.Finansiering av infrastruktur med skatt eller avgift? 14.Bidragsbrott och underrättelseskyl- dighet vid felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen – en utvärdering. 15.Mindre aktörer i energilandskapet –genomgång av nuläget. 16.Vägen till självkörande fordon – introduktion. Del 1 + 2. icentrum – ett ramverk för lärares och rektorers professionella utveckling. 18.Statens stöd till trossamfund i ett mångreligiöst . 19.Forska tillsammans – samverkan för lärande och förbättring. 22.Ett ordnat mottagande – gemensamt ansvar för snabb etablering eller återvändande. 23.Konstnär – oavsett villkor? 24.Tid för utveckling. 25.Juridik som stöd för förvaltningens digitalisering. 26.Några frågor i skyddslagstiftningen. 27.Ekonomiska sanktioner mot terrorism. –för snabba, säkra och effektiva hjälpinsatser. 29.Validering i högskolan – för tillgodoräknande och livslångt lärande. 30.Förenklat förfarande vid vissa beslut om hemlig avlyssning. 31.En lag om operativt militärt stöd mellan och . 32.Ju förr desto bättre – vägar till en förebyggande socialtjänst. 34.Vägar till hållbara vattentjänster. 35.Ett gemensamt bostadsförsörjningsansvar. 36.Rätt att forska. Långsiktig reglering av forskningsdatabaser. 37.Att bryta ett våldsamt beteende för män som utsätter närstående för våld. 38.Styra och leda med tillit. Forskning och praktik. 39.God och nära vård. –för elever och barn i en bättre skola. 42.Tryggad tillgång till kontanter. –mer service på fler platser. 44.Möjligt, tillåtet och tillgängligt –förslag till enklare och flexiblare upphandlingsregler och vissa regler om överprövningsmål. 45.Behandling av personuppgifter vid Myndigheten för arbetsmiljökunskap. 46.En utvecklad översiktsplanering. Del 1: Att underlätta efterföljande planering. Del 2: reglering av upplåtelseformen. 47.Med tillit växer handlingsutrymmet. –tillitsbaserad styrning och ledning av välfärdssektorn. 48.En lärande tillsyn. Statlig granskning som bidrar till verksamhetsutveckling i vård, skola och omsorg. –några särskilt utpekade frågor. 50.Ett oberoende public service för alla –nya möjligheter och ökat ansvar. 51.Resurseffektiv användning av byggmaterial. 52.Behandling av personuppgifter vid Myndigheten för vård- och omsorgsanalys. 53.Översyn av maskinell dos, extempore, prövningsläkemedel m.m. S. 54.En effektivare räddnings- tjänst. 55.Styrning och vårdkonsumtion ur ett jämlikhetsperspektiv. Kartläggning av socioekonomiska skillnader i vårdutnyttjande och utgångspunkter för bättre styrning. 56.Bättre kommunikation för fler investeringar. 57.Barns och ungas läsning –ett ansvar för hela samhället. –moderniserad lagstiftning för ökad samordning. 59.Statens gruvliga risker. 60.Tillträde till Rotterdamreglerna. 61.Rättssäkerhetsgarantier och hemliga tvångsmedel. 62.Kamerabevakning i brottsbekämp- ningen – ett enklare förfarande. 63.Behandlingen av personuppgifter vid Försvarsmakten och . 65.Informationsutbyte vid samverkan mot terrorism. 66.Ett mer konkurrenskraftigt system för stöd vid korttidsarbete. 67.Ett snabbare bostadsbyggande. 68.Nya regler om faderskap och föräldraskap. 69.Ökat skydd mot hedersrelaterad brottslighet. 70.En arvsfond i takt . En översyn av regelverket kring Allmänna arvsfonden. 71.En andra och en annan chans –ett komvux i tiden. Uppdrag: Samverkan 2018. Många utmaningar återstår. [12] Flexibel rehabilitering. Ett ordnat mottagande – gemensamt ansvar för snabb etablering eller återvändande. Tid för utveckling. [24] Vissa fredspliktsfrågor. Behandling av personuppgifter vid Myndigheten för arbetsmiljökunskap. Ett reklamlandskap i förändring –konsumentskydd och tillsyn i en digitaliserad värld. Myndighetsgemensam indelning – sam- verkan på regional nivå. Myndighetsgemensam indelning – författningsändringar till följd av ny landstingsbeteckning. Finansiering av infrastruktur med skatt eller avgift? Bidragsbrott och underrättelseskyldig- het vid felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen – en utvärdering. Juridik som stöd för förvaltningens digitalisering. Styra och leda med tillit. Forskning och praktik. Tryggad tillgång till kontanter. – mer service på fler platser. [43] Möjligt, tillåtet och tillgängligt –förslag till enklare och flexiblare upphandlingsregler och vissa regler om överprövningsmål. Med tillit växer handlingsutrymmet. –tillitsbaserad styrning och ledning av välfärdssektorn. En lärande tillsyn. Statlig granskning som bidrar till verksamhetsutveckling i vård, skola och omsorg. – några särskilt utpekade frågor. Ett mer konkurrenskraftigt system för stöd vid korttidsarbete [66] Försvarsmaktens långsiktiga materielbehov. Några frågor i skyddslagstiftningen. En lag om operativt militärt stöd mellan och . Behandlingen av personuppgifter vid Försvarsmakten och . för blåljusverksamhet och andra samhällsnyttiga funktioner. Grovt upphovsrättsbrott och grovt varumärkesbrott. –för snabba, säkra och effektiva hjälpinsatser. Förenklat förfarande vid vissa beslut om hemlig avlyssning. Aggressionsbrottet och ändringar i Romstadgan. Tillträde till Rotterdamreglerna. Rättssäkerhetsgarantier och hemliga tvångsmedel. – ett enklare förfarande. Utökad tillsyn över fastighetsmäklarbranschen. Informationsutbyte vid samverkan mot terrorism. Nya regler om faderskap och föräldraskap. Ökat skydd mot hedersrelaterad brotts lighet. Statens stöd till trossamfund i ett mångreligiöst . Konstnär – oavsett villkor? [23] Ett oberoende public service för alla –nya möjligheter och ökat ansvar. Barns och ungas läsning – ett ansvar för hela samhället. Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2018. Beslut under osäkerhet. Mindre aktörer i energilandskapet –genomgång av nuläget. [15] Vägar till hållbara vattentjänster. [34] Statens gruvliga risker. Vägen till självkörande fordon – introduktion. Del 1 + 2. Ett gemensamt bostadsförsörjningsansvar. En utvecklad översiktsplanering. Del 1: Att underlätta efterföljande Del 2: reglering av upplåtelseformen. Resurseffektiv användning av byggmaterial. –moderniserad lagstiftning för ökad samordning. Ett snabbare bostadsbyggande. Vissa processuella frågor på social- försäkringsområdet. Ju förr desto bättre – vägar till en förebyggande socialtjänst. [32] Att bryta ett våldsamt beteende –återfallsförebyggande insatser för män som utsätter närstående för våld. God och nära vård. Behandling av personuppgifter vid Myndigheten för vård- och omsorgsanalys. Översyn av maskinell dos, extempore, prövningsläkemedel m.m. [53] Styrning och vårdkonsumtion ur ett jämlikhetsperspektiv. Kartläggning av socioekonomiska skillnader i vårdutnyttjande och utgångspunkter för bättre styrning. En arvsfond i takt . En översyn av regelverket kring Allmänna arvsfonden. Ökad trygghet för studerande som blir sjuka. –för unga som varken arbetar eller studerar. i centrum – ett ramverk för lärares och rektorers professionella utveckling. Forska tillsammans – samverkan för lärande och förbättring. Validering i högskolan – för tillgodo- räknande och livslångt lärande. Rätt att forska. Långsiktig reglering av forskningsdatabaser. –för elever och barn i en bättre skola. En andra och en annan chans – ett komvux i tiden. Ekonomiska sanktioner mot terrorism. Bättre kommunikation för fler investeringar.