sou · H6B334 · 2018-05-28 00:00:00 — God acceptans hos de företag som köper lantbrukets produkter är kritiskt och för detta krävs att den återförda gödselprodukten är kvalitetssäkrad.184 Ett system för kvalitetssäkring av fraktioner från små avlopp togs fram 2012 och ägs och drivs av SP Tek- niska Forskningsinstitut.185 Grundförutsättningen för certifiering är att avloppsfraktionerna är hygieniskt säkra och intressanta som gödselmedel, och att det finns en hög grad av spårbarhet i systemet. Avloppsfraktionerna som kan certifieras delas in i sorterade frakt- 178Albinsson, M., m.fl. VA-guiden. 179Jönsson, H., m.fl. . 182Richert, A., , H., Tidåker, P., , E., Avloppsfraktioner från enskilda kretslopp – Kunskapssammanställning om klosettvatten samt exempel på kretsloppsarbete i Stockholms- regionen. , och teknik. 183Jönsson, H., m.fl. , rapport 061. Certifieringsregler för System för Kvalitetssäkring av fraktioner från små avlopp. ioner (toalettvatten, urin, latrin) och ej sorterade avloppsfraktioner (slam från kemisk fällning, fosforfiltermaterial). Det finns dock branschorganisationer för livsmedelsprodu- center som inte accepterar grödor gödslade med certifierade av- loppsfraktioner. EU-reglerna för ekologisk odling medger inte heller användning av avloppsfraktioner som gödselmedel.186 Fastighetsägare kan söka dispens från tillsynsmyndigheten för att ta hand om avloppsfraktioner på den egna fastigheten. För att medge dispens för eget omhändertagande ska den kommunala till- synsmyndigheten göra en bedömning i varje enskilt fall, för att säkerställa att omhändertagandet kan ske på ett sätt som är miljö- och hälsomässigt acceptabelt.187 Vanligast är eget omhändertagande av latrin och urin från torrtoaletter, men eget omhändertagande av avvattnat slam från minireningsverk samt fosforfiltermaterial före- kommer också. För att eget omhändertagande ska utgöra ett kretsloppssystem krävs att näringen tillgodogörs i odling och helst ersätter ett annat gödselmedel och eller/jordförbättringsmedel. Tomten behöver vara relativt stor (urin för en person räcker till cirka 300–400 kvadrat- meter ) och odlingen tillräckligt omfattande för att näringen i toalettavfall ska tas upp av grödan.188 Det är också viktigt att sprid- ningen sker vid rätt tillfälle och med rätt teknik samt att avlopps- fraktionen hanteras på ett hygieniskt säkert sätt. Kontroll av detta vid beviljande av dispens är ovanligt och resurser för uppföljning saknas. Om spridningen inte sker på rätt sätt är risken stor för nä- ringsläckage till sjöar, vattendrag eller kustvatten. Risken är särskilt stor från sjö- och kustnära tomter med tunna jordlager.189 186Jönsson, H., m.fl. , rapport 061. Fosforfiltermaterial – ett hushållsavfall. Avfall Utveck- ling. 188Richert, A., Gensch, R., , H., , T.-A., Dagerskog; L. Practical Guidance on the Use of Urine in . 189Johansson, M., m.fl. Ecoloop, på uppdrag av BalticSea 2020. 3.6.7Kommuners möjligheter att styra mot kretslopp från små avlopp Kommunernas arbete med återföring av näring från små avlopp styrs främst av det ansvar och det regelverk som generellt gäller för hushållsavfall.190 Detta innebär att kretslopp av små avlopp ska han- teras i avfallsplanen, så att avloppsfraktioner liksom andra typer av hushållsavfall hanteras i enlighet med avfallshierarkin och med ut- gångspunkt i de nationella miljökvalitetsmålen, etappmålen och andra relevanta mål och strategier.191 De styrmedel som finns tillgängliga för hushållsavfall kan följaktligen också tillämpas på avloppsfraktioner. Kommunernas avfallsföreskrifter reglerar insamling av avloppsfraktioner, och kan till viss del styra utformning av avloppsanläggningar. Exempelvis kan föreskrifterna ange att fosforfilter med filtermaterial i lösvikt (som var vanligt men som försvårar hämtning) inte får förekomma genom att ange att materialet ska vara förpackat.192 Det är vanligt att avfallsföreskrifterna reglerar hur nära uppställnings- platsen för slambilen avloppsanläggningen måste ligga, eftersom det är en viktig arbetsmiljöfråga för slamhämtningsentreprenörer- na. Hämtningsintervall för olika avloppsfraktioner kan också regle- ras i avfallsföreskrifterna.193 Avfallstaxan kan, till skillnad från va-taxan, användas som styr- medel. Avgifter kan tas ut på ett sådant sätt att återanvändning, återvinning eller annan miljöanpassad avfallshantering främjas.194 När det gäller avloppsfraktioner innebär installationen av avlopps- anläggningen så stora kostnader att kostnaden för hämtningen av avloppsfraktioner inte blir avgörande för val av avloppsanläggning. Styrning med avfallstaxan är framför allt viktig för att de som in- stallerar system med högre kretsloppspotential inte ska få högre kostnader för hämtning av avloppsfraktioner än andra, vilket ofta annars är fallet. Ett exempel på styrning med avfallstaxan är Norr- i enskilda avlopp. föreskrifter om kommunala avfallsplaner om förebyggande och hantering av avfall. Fosforfiltermaterial – ett hushållsavfall. Avfall Utveck- ling. 19427 kap. 5 § . kommun som har ett kretsloppssystem för urin och där hämtning av källsorterad urin kostar per tillfälle jämfört med per tillfälle för slam från slamavskiljare.195 Avfallsplaneringen styr hur det avfall som har uppkommit ska hanteras, vilket i fallet små avlopp innebär insamling, behandling och spridning av avloppsfraktioner. Möjligheten för den avfallsan- svariga nämnden att styra vilka avloppsfraktioner som uppkommer och i vilken mängd är däremot begränsade. Vilken typ av avlopps- anläggningar som ska installeras och i vilken mån enskilda avlopp ska ersättas med utbyggnad av allmänt va styrs i stället av fastig- hetsägarnas teknikval, den kommunala miljötillsynen och va- planeringen. Planering av kretsloppssystem för små avlopp är där- för i högsta grad en förvaltningsövergripande fråga, som behöver hanteras i samarbete mellan avfallsenheten, den kommunala miljö- tillsynen, va-huvudmannen och andra berörda delar av kommunen. Det är därför ofta fördelaktigt att integrera planeringen av krets- loppssystem för små avlopp med va-planeringen, där andra förvalt- ningsövergripande va-frågor hanteras.196 har inte möjlighet att ange vilken teknik- lösning som ska användas, men påverkar fastighetsägarens teknik- val genom att ställa krav på kretsloppsanpassning i enlighet med 2 kap. 5 § . En avvägning avseende kravens rimlighet enligt 2 kap. 7 § behöver också göras. Ekonomiska styrmedel, till exempel avseende taxor och avgifter, fungerar bara om fastighetsägarna känner till dem. Kommunikation är därför en viktig del i att öka andelen små avlopp med krets- loppspotential.197 Störst effekt får den om den är samordnad mellan alla relevanta delar av kommunen, det vill säga avfallsverksamheten, tillsynsmyndigheten, bygglovsmyndigheten och kommunikations- avdelningen. 195Norrköping Vatten och Avfall. Antagen av kommunfullmäktige . 196Havs- och vattenmyndigheten och . Vägledning för VA- planering för hållbar VA-försörjning och god vattenstatus. Havs- och vattenmyndighetens rapport 2014:1. 197Hjelmqvist, J., , M., , L Återföring av näring från små avlopp. En kun- skapssammanställning om källsorterande avloppssystem för enskilda hus och samlad bebyggelse. Rapportserie nr 2012:1. Ett fungerande kretslopp av växtnäring kräver att kommunens va‐ och avfallsorganisationer hittar väl fungerande samarbetsformer med lantbruket.198 3.6.8Kommunernas drivkrafter och framgångsfaktorer Drivkraften att införa kretsloppsanpassade avloppssystem är ofta att kombinera höga krav på hälso- och miljöskydd med möjlighet till kretslopp.199 Det är vanligt att det är eldsjälar inom kommunens organisation som driver arbetet framåt. Det kan antingen vara för- troendevalda, som driver fram politiska mål för kretslopp av små avlopp, eller tjänstepersoner som driver det praktiska arbetet framåt och tar fram underlag för politiska beslut. Ett exempel är kommun där kombinationen av stark politisk vilja och miljömässiga motiv ledde till skapandet av ett kretsloppsystem för toalettvatten från slutna tankar.200 Det kan också finnas praktiska skäl till att skapa kretslopps- system, till exempel att reningsverket nått sin kapacitetsgräns och inte kan ta emot avloppsfraktioner från små avloppsanläggningar. Dålig arbetsmiljö för förarna av slamtömningsbilar på grund av transporter med tankbil och släp på småvägar på landsbygden kan göra att man vill korta transporterna genom att skapa system för behandling och spridning av avloppsfraktioner i anslutning till om- råden med många enskilda avlopp.201 Det kan också handla om en vilja att skapa affärsmöjligheter för lantbruket. Möjligheten att söka LOVA-bidrag för att skapa kretsloppsystem för avlopp kan fungera som en förstärkande drivkraft till redan existerande driv- krafter i form av politiska mål eller liknande. Identifierade framgångsfaktorer för att införa kretsloppssystem för avlopp är att arbeta förvaltningsövergripande och ta tillvara på den kompetens och kunskap som finns i kommunen, att förankra arbetet politiskt och med kommuninvånarna, att involvera nyckel- aktörer som lantbruket i ett tidigt stadium i processen och att 198Jönsson, H., m.fl. . 199Albinsson, M., m.fl. VA-guiden. 200Kärrman, E., m.fl. Svenskt Vatten Utveckling. Rapport 2017–04. 201Jönsson, H., m.fl. . arbeta långsiktigt.202 har identifierat tre avgörande faktorer för att få en kretsloppsanläggning för små av- lopp på plats: •en politiskt förankrad kretsloppspolicy alternativt en va-strategi med ett tydligt uttalat kretsloppsmål •samarbete inom kommunen mellan renhållning, va och miljö- kontor •avsatta resurser för att arbeta med att få till stånd kretsloppsan- läggningen.203 Detta ligger i linje med forskning om institutionella förutsättningar för hållbara va-system som identifierar nyckelfaktorerna drivande och ansvarstagande aktörer, värdegemenskap mellan nyckelaktörer, handlingsutrymme i form av lagstiftning och politiskt stöd, fördel- ning av ansvar och risk, resurstillgång i form av pengar och kun- skap, kommunikation med tilltänkta användare och en arena för deltagande och konflikthantering.204 3.6.9Drivkrafter för fastighetsägare och lantbruket Även bland fastighetsägare finns eldsjälar som inrättar kretslopps- anpassade avloppsanläggningar på eget initiativ. Dessa är dock få, och den absoluta majoriteten av fastighetsägarna åtgärdar sitt av- lopp till följd av krav från tillsynsmyndigheten. Ekonomi och en- kelhet styr i stor utsträckning fastighetsägarnas teknikval. Efter- som fastighetsägare i allmänhet har låg kunskap om de olika alter- nativen till avloppslösning får ofta råd och rekommendationer från markentreprenörer och VVS-installatörer stor betydelse för vilken teknik som väljs. Information om kretsloppslösningar till både fastighetsägare, avloppsentreprenörer och VVS-installatörer är där- för viktigt för att styra mot dessa lösningar. 202Hjelmqvist, J., m.fl. nr 2012:1. Hållbart kretslopp av små avlopp. 204Storbjörk, S. Plötsligt händer det. Institutionella förutsättningar för uthålliga VA-system. Fallen Ringdansen, och . Erfarenheter har visat att det är viktigt hur bidrag för att instal- lera kretsloppsanpassade avloppssystem är utformade för att de ska få den avsedda styrande effekten.205 Ofta är bidragsdelen för låg i förhållande till avloppsanläggningens totala kostnad för att bidraget ska ge någon effekt. Däremot kan bidrag, tillsammans med infor- mations- och rådgivningsinsatser, bidra till att en viss tekniklösning väljs till förmån för en annan tekniklösning med motsvarande inve- steringskostnad. Möjligheten att få en vattentoalett i stället för en torrtoalett, som varit det enda som varit tillåtet, har fått många fastig- hetsägare i kommun att installera vakuumtoaletter till sluten tank. I har vakuumtoalett till sluten tank varit villkor för att få bygglov till nybyggnation i områden med krav på hög skyddsnivå.206 Den grundläggande drivkraften hos lantbruksaktörer att med- verka i kretsloppssystem för små avlopp är ofta kretsloppet i sig, det vill säga att återföra växtnäring och bidra till en långsiktigt håll- bar livsmedelsproduktion.207 är dock återföring av avloppsfraktioner från små av- loppsanläggningar främst en entreprenadtjänst, som drivs på affärs- mässiga grunder. En rimlig ersättning för spridning är därför centralt för lantbruket.208 Lantbrukaren kan också vara entreprenör för hämtning och transport av avloppsfraktionerna. 3.6.10Hinder för införande av kretsloppssystem Hinder finns såväl på en övergripande planeringsnivå som i alla delar av kretsloppssystemet.209 Nationella mål för återföring av näring saknas , vilket innebär att frågan inte prioriteras politiskt i kommunernas miljöarbete och avfallsplanering.210 Detta Avlopp i kretslopp – en utvärdering av LIP-finansierade enskilda avlopp, vassbäddar och bevattningssystem med avloppsvatten. 206af , , , M. Utvärdering av användaraspekter av vakuumtoaletter till sluten tank. Rapport nr 2015–0743-A. Varför kretslopp av enskilda små avlopp?. 208Richert, A., m.fl. , och teknik. Rap- port 038. 209Albinsson, M., m.fl. VA-guiden Rapport 2017:2. 210Törngren, D., Olivebrant, J. Näring från enskilda avlopp i kretslopp –Hinder, möjligheter och framtidsutsikter. -En intervjustudie på kommunnivå i . C-uppsats från Miljövetarprogrammet, . gör också att otillräckliga resurser avsätts för att arbeta med frågan, såväl ekonomiskt som kunskapsmässigt.211 Även i kommuner som satsar på kretsloppssystem från små avlopp är finansieringen en återkommande fråga, och systemen har delvis finansierats med LOVA- eller andra bidrag.212,213 I kommunerna finns en stor varia- tion i kunskap om kretslopp för små avlopp som till stor del beror på enskilda tjänstepersoners intresse och engagemang.214 Avsaknaden av ett nationellt mål gör att kommunerna upplever att nationella aktörer inte tar ansvar för kretsloppsfrågan, och en upplevd otydlighet och upplevda risker avskräcker många kommu- ner från att satsa på kretsloppsystem.215 Det finns inget etablerat sätt att organisera ett kretslopps- system, och organisatoriska frågor är ofta en större utmaning än teknik eller övriga frågor.216 Uppdelningen mellan avfall och va försvårar också arbetet med att skapa en organisation för kretslopp och hur ansvarsfördelningen för kretsloppsystemen ska se ut är en återkommande fråga.217,218 I många fall saknas ett förvaltningsöver- gripande arbete vad gäller kretslopp av små avlopp, och den hel- hetssyn över frågan som krävs för att skapa ett kretsloppssystem saknas. Helhetssynen kan också försvåras av att olika funktioner är spridda på olika kommunala bolag, som ibland delas på flera kom- muner. I vissa fall har kommunen en gemensam miljömyndighet med några kommuner och gemensamt avfallsbolag med andra kom- muner. När avfalls- och va-funktioner samlas i kommunala bolag kan det också innebära att kommunen saknar egen kompetens och upplevt eget mandat, medan bolagen inte arbetar med frågan om kommunen inte visar en tydlig viljeinriktning i frågan. Eftersom va- huvudmännen inte driver frågan om kretsloppssystem inom verksamhetsområdet för allmänt va, används inte de resurser i form 211Karlsson, J. Kommuners inställning till krav på kretslopp för enskilda avlopp. Examensar- bete för Masterexamen Miljö och Hälsoskydd 30 hp. 212Avfall , 2016. Hållbart kretslopp av små avlopp. 213Hjelmqvist, J., m.fl. . Rapportserie nr 2012:1. 214Karlsson, J. Kommuners inställning till krav på kretslopp för enskilda avlopp. Examensar- bete för Masterexamen Miljö och Hälsoskydd 30 hp. 216Kärrman m.fl. 2017; , A., m.fl. , och teknik. 217Jönsson, H., m.fl. . Hållbart kretslopp av små avlopp. av både kompetens och pengar som finns hos va-sidan för att driva på utvecklingen av kretsloppssystem för avlopp. Anläggandet av kretsloppsanpassade avloppsanläggningar hind- ras främst av att tillsynsmyndigheterna är osäkra på tillämpningen av kretsloppskrav enligt 2 kap. 5 § och hur avvägningen om rimlighet enligt 2 kap. 7 § ska göras. Många kom- muner anser att tillsynsvägledningen om detta är otillräcklig. Miljö- inspektörer upplever också att ett hinder utgörs av att miljömyn- digheten saknar möjlighet att förespråka en viss tekniklösning. Fastighetsägaren hindras att välja kretsloppsanpassade avloppslös- ningar av flera anledningar. Okunskap hos avloppsentreprenörer och VVS-installatörer gör att de avråder från kretsloppsanpassade tekniklösningar.219 Standardiserade byggbeskrivningar saknas för urinsorterande vattentoaletter och vakuumtoaletter.220 Det finns också ett relativt litet utbud av olika modeller av till exempel vakuum- toaletter jämfört med konventionella toaletter, vilket fastighetsägaren kan uppleva som ett hinder. Fastighetsägare har också ofta en stark önskan om vanlig vattentoalett.221 De styrmedel som finns tillgängliga vad gäller avfallstaxan til- lämpas inte och extra kostnad för hämtning av kretsloppsfraktioner är ett hinder för fastighetsägaren.222 Även kommunikation som styrmedel är lågt utnyttjat i kommunerna. Att genom olika åtgärder aktivt styra mot kretsloppssystem in- nebär ett nytt sätt att arbeta för de flesta kommuner, och det råder osäkerhet om formerna för samarbete. Att hitta lantbrukare som kan ta emot avloppsfraktionen har varit en utmaning i vissa kom- muner.223 En återkommande fråga är vad som är en rimlig ersätt- ning till lantbrukaren som tar emot avloppsfraktionen.224 Utform- ningen av avtal mellan kommun och lantbrukaren är också en ny fråga som behöver lösas. 219Karlsson, J. Kommuners inställning till krav på kretslopp för enskilda avlopp. Examens- arbete för Masterexamen Miljö och Hälsoskydd. 220Jönsson, H., m.fl. . 221Törngren, D., Olivebrant, J. Näring från enskilda avlopp i kretslopp –Hinder, möjligheter och framtidsutsikter. -En intervjustudie på kommunnivå i . C-uppsats från Miljövetarprogrammet, . 222Jönsson, H., m.fl. . 223Kärrman et al, 2017. Hållbart kretslopp av små avlopp. För att hygienisera avloppsfraktionen behöver ofta en ny be- handlingsanläggning byggas, som kräver ny kunskap om såväl teknik som former för ansvar, ägande och drift. Eftersom det inte finns någon möjlighet att ta ut anläggningsavgift i avfallstaxan måste anläggningen finansieras av hämtningsavgifterna eller bidrag och finansieringen är därför ofta en kritisk fråga.225 Potentialen för synergier med insamling, behandling och återvinning/kretslopp av matavfall utnyttjas inte.226 Det kan också vara en utmaning att säkra systemets långsiktighet, eftersom behandling och spridning av av- loppsfraktioner ofta sköts av en enskild lantbrukare. För lantbruket är den avgörande frågan möjligheten att få av- sättning för avloppsgödslade grödor. Otydligt regelverk kan skapa osäkerhet. Förlorade bidrag kan ge stora konsekvenser och regel- verket för detta kan behöva tydliggöras. 3.7Dagvattenhantering i ett förändrat klimat Samhället står inför en stor utmaning när klimatförändringarna leder till ökade kraftiga regn, skyfall. definierar skyfall som ett regn med regn- volym om /timme eller /minut. De ökade regnmängderna inom ett kort tidsintervall kan leda till särskilda problem i områden där stora markytor har hårdgjorts. I dessa områden infiltreras inte regnvattnet i marken på ett naturligt sätt. Vattentjänstlagen omfattar omhändertagande av dagvatten inom samlad bebyggelse vilket innebär att va- huvudmannen har ett visst ansvar för omhändertagandet genom att bortleda dagvatten. Stora översvämningar på grund av häftiga regn, till exempel i , har visat att bebyggelsen i många städer och tätorter inte klarar framtida skyfall. Kommunerna kan komma att behöva göra stora investeringar för att förebygga framtida skador från skyfall. Det finns ingen standard eller krav för hur kraftiga skyfall en ort ska kunna hantera utan det är upp till varje kommun 225Lindqvist, J., Larfeldt , A. Juridisk utredning av frågor rörande hantering av matavfall och klosettvatten i projekt . 226Jönsson, H., m.fl. . Olika kommuner har kommit olika långt i sitt arbete med klimatanpassningsåtgärder. Svensk Försäkring gör en kommunranking som tittar på hur kommunerna arbetar strategiskt med klimatanpassningsåtgär- der.227 Undersökningen visar att de stora kommunerna ofta har kommit längre i klimatanpassningsarbetet jämfört med de små och medelstora kommunerna. Nästan alla kommuner tror att de kom- mer att påverkas av klimatförändringar eller extrema väderhändel- ser såsom ökad nederbörd. Det finns olika typer av styrdokument som kommunerna kan arbeta med när det gäller klimatanpassningsåtgärder. Ett sådant dokument är dagvattenpolicy. Dessa policys beskriver problema- tiken kring dagvattnets kvalitet och hur dagvatten-frågorna kan integreras i planering och utveckling av staden. Dagvattenpolicyn tas oftast fram av en förvaltningsövergripande arbetsgrupp och får på så sätt en bred förankring inom kommunen. I dessa definieras ansvar mellan kommunen, fastighetsägarna, va-huvudmannen och andra aktörer. Dagvattenpolicyn ger därmed vägledning till en motiverad kapacitet för va-anläggningen avseende anpassnings- åtgärder för att hantera skyfall och större regn. Va-plan är ett annat styrdokument i den kommunala planering- en. Va-planen innefattar planering för vattenförsörjning och bort- ledning av spillvatten och dagvatten. Genom va-planen ges rikt- linjer för investeringar och anpassningar som motiveras som en nödvändig kostnad. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har i sin vägledning för skyfallskartering angett att kommunerna behöver ha en strukturplan för vatten innan de kan ta fram en åtgärdsplan över vilka åtgärder som ska vidtas.228 En strukturplan för vatten be- skriver hur skyfall kan hanteras ur ett avrinningsområdesperspek- 227Thörn, P., Matschke , H., , Å. Klimatanpassning 2017-så långt har kom- munerna kommit. Enkätundersökning och kommunrankning. IVL och Svensk Försäkring. 228Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. Vägledning för skyfallskartering. Tips för genomförande och exempel på användning. Strukturplanen visar var olika typåtgärder som magasinering och avledning behöver genomföras. Det kan handla om att man hindrar vattnet från att nå sårbara områden med hjälp av fysiska barriärer eller identifierar vilka vägar som kan fungera som avrin- ningsvägar. Strukturplanen kan användas som underlag till översikts- och detaljplaner. Ytterligare ett styrdokument där kommunens strategi för över- svämningssäkring formuleras är en klimatanpassningsplan. Samtliga länsstyrelser har tagit fram handlingsplaner för klimatanpassning. I dessa föreslås att kommunerna ska verka för att bygga upp eller vidareutveckla en tvärsektoriell organisation för att arbeta struktu- rerat med klimatanpassningsfrågan och verka för att klimatanpass- ningsperspektivet genomsyrar den kommunala verksamheten. Kli- matanpassningsplaner är dock inte särskilt vanligt förekommande. Det är bara ett fåtal kommuner som har antagit en sådan. kommun har efter att ha drabbats av ett skyfall 2014 kom- mit långt i sitt arbete med planering för att staden ska kunna han- tera stora regnmängder. kommun har gjort planen Plan för Malmös vatten. Planens strategi och planeringsriktlinjer har integre- rats i översiktsplanen i samband med att denna reviderats. Som en del av Plan för Malmös vatten finns en skyfallsplan. Skyfallsplanen utgår från de strategier som fastställts i Plan för Malmös vatten och beskriver hur samhället ska förberedas för att hantera regn som är kraftigare än vad dagvattensystemet kan hantera. Skyfallsplanen ska kompletteras med en handlingsplan. Handlingsplanen är inriktad på ombyggnadsåtgärder för att förverkliga målen i skyfallsplanen. Därutöver håller kommunen på att ta fram en dagvattenplan. Även den ska vara en del av Plan för Malmös vatten. Dagvattenplanen ska behandla de regnmängder som dagvattensystemet ska kunna han- tera. ska skyfallsplaneringen ha lett till att hela kan hantera ett 100-års regn med minimala materiella och personella skador samt med ett minimum av störningar som följd. 3.7.2Åtgärder för anpassning av dagvattenhanteringen