sou · H6B341 · 2018-06-11 00:00:00 — c)Vet ej 43.Känner du till någon eller några av följande som sprider forsk- ning inom skolområdet? (flera alternativ kan anges) a)Nationella resurscentrum (NRC) d)Regionala utvecklingscentra (RUC) eller motsvarande e)Universitet/högskolor g)Privata aktörer (t.ex. Ifous) h)Jag känner inte till att någon av dessa sprider forskning inom skolområdet 44.Känner du till någon eller några av följande som sprider erfarenhetsbaserad kunskap inom skolområdet? (flera alternativ kan anges) a)Nationella resurscentrum (NRC) d)Regionala utvecklingscentra (RUC) eller motsvarande e)Universitet/högskolor f)Privata aktörer (t.ex. Ifous) g)Jag känner inte till att någon av dessa sprider forskning inom skolområdet 45.Använder din verksamhet resultaten från den forskning som sprids av ? c)Vet ej 46.Använder din verksamhet resultaten från den forskning som sprids av SPSM? c)Vet ej 47.Känner du till , som bl.a. har till uppgift att initiera praktiknära forskning? 48.Bidrar det till utveckling av verksamheten om staten garanterar praktiknära forskning utifrån de behov som finns inom skola, förskola och vuxenutbildning? a)Ja, det är viktigt att få ökad kunskap utifrån verksamheters verkliga behov för att kunna bedriva så bra undervisning som möjligt. b)Nej, det räcker med sådan forskning som redan bedrivs, t.ex. på universitets och högskolors initiativ. c)Vet ej 49.Skolinspektionen och SPSM har regionala kontor i . Har du haft kontakt med något regionalt kontor? a)Ja, vi har ofta kontakt b)Ja, någon enstaka gång c)Nej, vi har aldrig kontakt d)Jag känner inte till att det finns regionala kontor e)Vet ej Om du svarade nej, vi har aldrig kontakt, jag känner inte till att det finns regionala kontor eller vet ej, gå till fråga 53. 50.Hur har du upplevt kontakten med ett regionalt kontor inom Skolinspektionen? a)Det fanns lokalkännedom b)Det fanns god kompetens c)Närheten till ett lokalt kontor är viktig 51.Hur har du upplevt kontakten med ett regionalt kontor inom SPSM? a)Det finns lokal kännedom b)Det fanns god kompetens c)Närheten till ett regionalt kontor är viktig 52.Har du övriga synpunkter på frågan om behovet av regional närvaro från statliga skolmyndigheter? 53.Har du övriga synpunkter på hur skolmyndigheterna (Skol- verket, Skolinspektionen, SPSM och ) fungerar eller har du idéer om vad som kan förändras? är du klar med enkäten och vi tackar för din medverkan! Kommuner, enskilda och statliga skolhuvudmän som besökts av utredningen förtecknas i tabellen. Intervjuguide – huvudmän, skolchefer, rektorer, förskolechefer, lärare 1På vilka sätt har ni varit föremål för Skolinspektionens tillsyn? (huvudman, skolchef, rektor, för- skolechef) 2På vilket sätt lämnade Skolinspektionen råd och vägledning inom ramen för sin tillsyn? (huvudman, skolchef, rektor, för- skolechef) 3Ledde Skolinspektionens tillsyn till utveckling av verksam- heten? (huvudman, skolchef, rektor, förskolechef, lärare, för- skollärare) 3.1Om ja, på vilket sätt? 4Anser ni att Skolinspektionens tillsyn bedrivs på ett sätt som stödjer utveckling av skolverksamheten? (huvudman, skolchef, rektor, förskolechef, lärare, förskollärare) 4.1Om ja, beskriv på vilket sätt! 4.2Om inte, vad skulle behöva förändras för att så skulle ske? 5Hur återförde Skolinspektionen resultatet av tillsynen? (huvudman, skolchef, rektor, förskolechef) 6Har ni samarbetat med någon extern aktör, t.ex. universitet eller högskolor, för att åtgärda brister och i övrigt utveckla verksamheten med anledning av Skolinspektionens tillsyn? (huvudman, skolchef, rektor, förskolechef, lärare, förskollärare) 6.1Om ja, med vilken aktör och på vilket sätt? 6.2Hur upplever ni att det fungerat? 7Har ni några andra tankar om hur staten skulle kunna stödja huvudmännen så att resultaten av Skolinspektionens tillsyn i högre utsträckning än skulle bidra till utveckling av skol- verksamheten? (huvudman, skolchef, rektor, förskolechef, lärare, förskollärare) 8Vad, om något, uppfattar ni var positivt med Skolinspektionens tillsyn? (huvudman, skolchef, rektor, förskolechef, lärare, förskollärare) 9Var det något som ni uppfattar som negativt, i så fall vad? (huvudman, skolchef, rektor, förskolechef, lärare, förskollärare) 9.1Har ni förslag på hur det skulle kunna ändras? 10Vid era kontakter med Skolinspektionens tillsyn, har ni då haft kontakt med myndighetens regionala kontor, med huvud- kontoret eller både och? (huvudman, skolchef, rektor, förskole- chef, lärare, förskollärare) 10.1Om ni haft kontakt med ett regionalt kontor, anser ni att kontakterna fungerat på ett bra sätt? 11Anser ni att Skolinspektionens regionala närvaro på något sätt kunde förbättras? (huvudman, skolchef, rektorer, förskolechefer, lärare. 11.1 Om ja, på vilket sätt? 12Har ni deltagit i Skolinspektionens kvalitets- granskningar? (huvudman, skolchef, rektor, förskolechef, lärare, förskollärare) 12.1 Om ja, vad är era erfarenheter av det? 13Har ni haft tillsyn av er förskola? (huvudman, skolchef, förskolechef) 14På vilket sätt skiljde sig denna tillsyn från den senaste tillsynen avseende övriga skolformer? (huvudman, skolchef, förskole- chef) 15Anser ni att tillsynen av förskolan borde förändras? (huvud- man, skolchef, förskolechef) 15.1 I så fall på vilket sätt? 16Beskriv er egen organisation för tillsyn av fristående förskolor och pedagogisk omsorg? (huvudman, skolchef) 17Beskriv vad ni anser att tillsynsuppdraget innebär? (huvud- man, skolchef) 18Anser ni att kommunen har tillräckliga resurser och i övrigt är lämplig att godkänna/besluta om rätt till bidrag och utöva tillsyn över de fristående verksamheterna? (huvudman, skol- chef) 18.1Om inte, varför och var borde ansvaret i så fall ligga i stället? (huvudman, skolchef) 19Det finns en mängd satsningar där huvudmän kan söka statsbidrag via , bl.a. finns det statsbidrag för läx- hjälp, lovskola, läslyftet, Lärarlyftet II, karriärsteg, mindre barngrupper i förskolan, regionalt yrkesvux, entreprenörskap och specialpedagogik. Har ni deltagit i någon eller några sats- ningar? (huvudman, rektor, förskolechef, lärare, förskollärare) 19.1Om ja, hur har deltagandet påverkat er verksamhet? 19.2Hur ser ni generellt på systemet med många satsningar som erbjuds i kombination med statsbidrag för att delta? 19.3Om nej, kan ni se något annat sätt som vore bra där staten skulle kunna bidra till att verksamheten förbättras? (ev. följdfråga om regional närvaro) Samverkan för bästa skola 20Samverkan för bästa skola är en satsning som vänder sig till vissa huvudmän med särskilt svåra förutsättningar. Satsningen syftar till att höja kunskapsresultaten och öka likvärdigheten. gör överenskommelser med huvudmän om insatser med statlig finansiering. handlar det om cirka 40 huvudmän som identifierat. Hur ser ni på denna typ av statlig insats? (huvudman, rektor, förskolechef) 20.1Vad har ert deltagande lett till i verksamheten? (huvudman, rektor, förskolechef i deltagande skolor och förskolor) 20.2Vad tänker ni er händer när projektet är slutfört? 21Nationella skolutvecklingsprogram används som ett paraply för ett stort antal stöd- och utvecklingsinsatser. När det gäller nya satsningar är en stor del av dessa webbaserade. Deltar ni i någon av satsningarna? (huvudman, rektor, lärare) 21.1Om ja, vilken eller vilka? 21.2Om ja, vilken nytta ser ni med att vara med? Gymnasial yrkesutbildning – regional arbetsmarknad 22Anser ni att den gymnasiala yrkesutbildningen inom er region svarar mot behoven på den regionala arbetsmarknaden? (huvudman, rektor och lärare gymnasieskolan) 22.1Om inte, kan skolmyndigheterna organiseras för att bidra till att utveckla den gymnasiala yrkesutbildningen så att den bättre svarar mot behoven på de regionala arbetsmarknaderna? 22.2Om ja, beskriv på vilket sätt? Läroplaner, ämnesplaner och kursplaner 23Anser ni att ni haft era möjligheter till inflytandet i samband med att läroplaner, ämnesplaner och kursplaner revideras? (rektorer, förskolechefer, lärare, förskollärare) 23.1Om ja, på vilket sätt? 23.2Om inte, vad skulle behöva förändras för att ni skulle få inflytande? 24Uppfattar ni att arbete med implementering av läroplaner, ämnesplaner och kursplaner fungerar på ett bra sätt? (rektor, lärare, förskollärare) 24.1Om ja, på vilka sätt fungerar arbetet bra? 24.2Om inte, vad skulle behöva förändras? 25Vilka fördelar/nackdelar bedömer ni skulle bli följden om arbetet med läroplaner, ämnesplaner och kursplaner skulle bedrivas av en enhet inom en skolmyndighet som är regionalt förlagd? (rektor, lärare, förskollärare) 26Hur bedömer ni att allmänna råd och stödmaterial fungerar när det gäller betygssättning och kunskapsbedömning, bedömningsstöd i olika kurser och ämnen och skriftliga individuella utvecklingsplaner (rektorer, lärare) 26.1I vilken utsträckning använder ni allmänna råd och stödmaterial? 26.2Om ni bedömer att det finns brister, hur skulle materialen kunna förbättras? 27Vilka fördelar/nackdelar bedömer du skulle bli följden om arbetet med prov och bedömning skulle bedrivas av en enhet inom en skolmyndighet som är regionalt förlagd? (rektorer, lärare) Uppföljning, utvärdering och kvalitetsgranskning 28Hur använder ni, utifrån era behov, de statliga myndigheternas uppföljning (statistik), utvärdering eller kvalitetsgranskning? 28.1Har du kännedom om och i så fall synpunkter på: a)statistik per verksamhetsform och skolform, som presenteras på riks-, läns-, kommun- och skolnivå? b)tematiska utvärderingar eller utvärderingar av vissa övergripande frågor? c)arbete med de internationella kunskaps- mätningarna, PIRLS, och TIMSS? d)Skolinspektionens kvalitetsgranskningar? 29Anser ni att ni har goda möjligheter att använda resultaten av myndigheternas arbete med a)uppföljningen? b)utvärderingen? c)kvalitetsgranskningen? 30Upplever ni att det finns överlappningar mellan myndig- heterna vad gäller uppföljning, utvärdering och kvalitets- granskning? 30.1Om ja, ser ni dessa överlappningar som problem och i så fall vilka? 31Vart vänder ni er om ni bedömer att det behövs special- pedagogiskt stöd? (huvudman, rektor, förskolechef, lärare, för- skollärare) 32Om allt är uttömt på den egna skolan eller förskolan – vad gör ni då? (rektor, förskolechef, lärare, förskollärare) 33Vi utgår från att det finns en elevhälsa – om inte heller stöd från denna (eller annat på huvudmannanivå) gör att situationen går att lösa och eleverna får det stöd de behöver, vad händer då? (huvudman, rektor, lärare) 34Känner ni till vilka statliga myndigheter som kan hjälpa till i specialpedagogiska frågor och vad de kan hjälpa till med? (, SPSM) (huvudman, rektor, förskolechef, lärare, förskollärare) 34.1Om ja, brukar ni vända er till någon av dessa myndigheter? I så fall på vilket sätt? 34.2Om ja, vilken hjälp har ni fått? Överensstämde det mer era förväntningar? 35Har ni använt er av läromedel som produceras av SPSM? (rektorer, lärare) 35.1 Om ja, hur användbara var dessa läromedel? 36Har ni varit med om att eller SPSM har tagit kontakt med er för att informera om sin verksamhet eller erbjuda råd och stöd? (huvudman, rektor, förskolechef) 36.1 Om ja, vad har erbjudits? 37Har ni deltagit i någon fortbildning, kurser eller andra insatser som rör specialpedagogik som myndigheterna anordnat? (huvudman, rektor, förskolechef, lärare, förskollärare) 37.1 Om ja, hur skulle ni beskriva nyttan med dessa? (rektor, lärare) 38Hur ser ni på att två myndigheter hanterar specialpedagogiska frågor och råd och stöd i dessa? (huvudmän, rektor, lärare) 39Hur skulle ni vilja att en statlig funktion, eller flera funktioner, som är bra på specialpedagogiska frågor organiserades (t.ex. som en egen myndighet eller inordnad i en myndighet som har andra stödjande och skolutvecklande frågor, nationellt eller regionalt)? (huvudman, rektor, förskolechef, lärare, förskollärare) 39.1Vad skulle en sådan funktion hjälpa till med för att det skulle gagna barnen eller eleverna så mycket som möjligt? 40Av skollagen framgår att huvudmannen ska ge personalen vid skol- och förskolenheterna möjlighet till kompetensutveck- ling. Beskriv hur detta arbete bedrivs! (huvudman, rektor, för- skolechef, lärare, förskollärare) 41Känner ni till någon statlig myndighet som erbjuder fort- bildning eller kompetensutveckling – i så fall vilken/vilka? (, , högskolor och universitet) (huvudman, rektor, förskolechef, lärare, förskollärare, fritidspedagog) 42Har ni tagit del av det som erbjuds? (ex. läslyft, mattelyft, lärarlyft, specialpedagogik, förskolelyft, befattnings- utbildning, rektorslyft) (huvudman, rektor, förskolechef, lärare, förskollärare, fritidspedagoger) 42.1Om ja, vad? 42.2Hur bedömer ni nyttan med fortbildningen eller kompetens- utvecklingen? 43Hur ser ni på att staten direkt genom sina skolmyndigheter eller i samverkan med t.ex. lärosäten erbjuder och genomför fortbildning och kompetensutveckling? (Huvudman, rektor, förskolechef, lärare, förskollärare, fritidspedagoger) 43.1På vilket sätt bör fortbildningen eller kompetensutvecklingen bedrivas ur ett geografiskt perspektiv? 44För vilka yrkeskategorier bör det anordnas fortbildning och kompetensutveckling från statens sida – om någon alls? (huvudman, rektor, förskolechef, lärare, förskollärare, fritids- pedagog) 45Skolkommissionen som lämnade sitt betänkande före- slår att det ska skapas en statlig funktion med s.k. professions- program där staten ansvarar för fortbildning på olika nivåer och som bygger på ”standards” för de olika nivåerna. Hur ser ni på det? (huvudman, rektor, förskolechef, lärare, förskollärare, fritidspedagog) 46Hur skulle ni vilja att en statlig organisation som har till upp- gift att tillhandahålla fortbildning och kompetensutveckling för rektorer, lärare, förskollärare etc. skulle se ut – som , på annat sätt, eller skulle den inte finnas alls? (huvudman, rektor, förskolechef, lärare, förskollärare, fritidspedagog) 46.1Om en sådan organisation bör finnas – hur ska den styras och vem ska ha inflytande över vilken fortbildning och kompetens- utveckling som anordnas? (OBS se till att det regionala perspektivet berörs.) Stödet till praktiknära forskning samt forskningsspridning 47Finns det enligt er uppfattning ett behov av att stärka kunskaps- eller forskningsgrunden för rektorernas och förskolechefernas ledning av skolan respektive för lärarnas och förskollärarnas undervisning eller arbete i övrigt? (huvudman, skolchef, rektor, förskolechef, lärare, förskollärare) 48Känner ni till insatser för att stödja så kallad praktiknära forsk- ning eller kunskaps- och forskningsspridning inom skol- området? Har ni kommit i kontakt med och har ni i så fall positiva eller negativa erfarenheter av kontakterna med: (skol- chef, rektor, förskolechef, lärare, förskollärare) a)Nationella resurscentrum (NRC)? b)Erfarenhetsbaserad kunskap eller forskning som du vet spridits av ? c)Erfarenhetsbaserad kunskap eller forskning som du vet spridits av SPSM? d)Forskarskolor? e)Regionala utvecklingscentra (RUC) eller motsvarande? g)Ifous eller andra privata aktörer? 49Använder ni resultaten från den erfarenhetsbaserade kunskap eller från den forskning som sprids av , SPSM eller ? (skolchef, rektor, förskolechef, lärare, förskollärare) 50Upplever ni att det finns överlappningar mellan myndig- heterna i utövandet av uppdragen att stödja praktiknära skol- forskning respektive att sprida kunskap inom skolområdet? (skolchef, rektor, förskolechef, lärare, förskollärare) 50.1Om ja, se du dessa överlappningar som problem och i så fall vilka? 51Vilka fördelar/nackdelar bedömer ni skulle bli följden om det statliga stödet till eller spridningen av kunskap i större utsträckning än vad som är fallet skulle ske med bas i en regional närvaro? (skolchef, rektor, förskolechef, lärare, för- skollärare) (Frågorna ställs till rektorer och lärare på specialskolor, huvudmän och rektorer i lägeskommuner) 52Specialskolorna har ett statligt huvudmannaskap och SPSM är huvudman för skolorna. Ansvaret ligger på de regionala avdelningarna. Är det en god, tidsenlig och effektiv ordning för att eleverna ska nå så långt som möjligt i sitt lärande och i sin utveckling? 52.1Om ja, på vilket sätt? 52.2Om nej, hur skulle huvudmannaskapet kunna se ut? För- och nackdelar? (Samtliga frågor ställs till representanter för , Sameskol- styrelsen, rektorer, lärare och föräldrar vid sameskolorna samt huvud- män för grundskolor i lägeskommunerna) 53I dag är Sameskolstyrelsen en s.k. nämndmyndighet under regeringen som ansvarar för sameskolorna. Nämndens leda- möter utses av , medan regeringen genom en instruktion och ett regleringsbrev talar om hur verksamheten ska styras. Hur ser ni på den ordningen? 53.1Om ni anser att det finns brister i nuvarande styrning av sameskolan, skulle det kunna lösas med utgångspunkten att Sameskolstyrelsen finns kvar? I så fall, på vilket sätt? 54Genom historien har många olika förslag om sameskolornas organisering förts fram. föreslog en utredning att de kommuner där skolorna var belägna skulle ta över ansvaret och huvudmannaskapet för skolorna, men det skulle finnas representanter för samerna i styrelserna för skolan, i syfte att värna språk, kultur etc. Det blev dock inte verklighet av det förslaget. finns fjorton s.k. förvalt- ningskommuner. I några av dessa finns sameskolor. Skulle det kunna vara ett alternativ att låta förvaltningskommunerna svara för utbildningen i sameskolorna? 54.1Om ja, vilka för- och nackdelar skulle finnas? 54.2Om ja, är det något särskilt som skulle behöva regleras för att en sådan ordning skulle kunna fungera (samiskt inflytande, finansiering…)? 54.3Om nej, varför inte? 55Det har vid upprepade tillfällen förts fram att Sameskol- styrelsen skulle kunna inordnas i så att man skulle slippa det ”orena” ansvar som finns för Sameskolstyrelsen. Exempelvis föreslog en myndighetsutredning detta 2007 och menade att det var ett önskemål från såväl som Sameskolstyrelsen. Regeringen bedömde dock att frågan behövde utredas ytterligare, vilket vi gör . Det finns också ett utbildningspolitiskt program för där det finns en önskan om att ska ta över ansvaret för same- skolorna och kom med samma förslag vid en granskning . Hur ser ni på detta? Samtalsguide vid samtal med myndighetsföreträdare Frågorna ställs till chefer vid samtliga avdelningar och de flesta enheter inom myndigheterna, men följdfrågor anpassas utifrån samtalet med chefen för respektive avdelning eller enhet. 1Beskriv ert arbete inom avdelningen och peka på vad som fungerar bra och vilka särskilda utmaningar som finns i arbetet. 2Vilka förändringar skulle man kunna göra utifrån de utmaningar som finns? 3Hur förhåller sig ert arbete till andra enheter och avdelningar inom myndigheten? 4Vilken är er bild av hur effektiv och ändamålsenlig er del av myndigheten är i förhållande till huvudmän och verksamheter, men också till regeringen? 5Ni har beröringspunkter, eller överlappande uppgifter, med andra skolmyndigheter (exemplifiera med vad som är aktuellt: forskningsspridning [, , Skolfi], inspektion och stöd [Skolinspektionen, , SPSM], special- pedagogiska frågor [, SPSM]. Hur hanterar ni det? Har ni känt er tvungna att göra speciella val inom er egen verksamhet på grund av överlappningar? 6Upplever ni att det är problematiskt med överlappningar eller näraliggande uppgifter? 6.1Om ja, vad vore bästa lösningen? 7Hur uppfattar ni de interna stödfunktioner som finns för att på olika sätt bistå de olika avdelningarna och enheterna inom myndigheten (ställs ej till stödfunktionerna)? 8Har ni några mer övergripande idéer om hur skolmyndig- heterna bör organiseras för att vara så effektiva och ända- målsenliga som möjligt och nå ända fram till elevers och barns lärande och möjligheter nå målen för utbildningen (se till att frågan om regional närvaro kommer med)? 1.Ett reklamlandskap i förändring –konsumentskydd och tillsyn i en digitaliserad värld. för blåljusverksamhet och andra samhällsnyttiga funktioner. 5.Vissa processuella frågor på socialförsäkringsområdet. 6.Grovt upphovsrättsbrott och grovt varumärkesbrott. 7.Försvarsmaktens långsiktiga materielbehov. 8.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2018. Beslut under osäkerhet. 9.Ökad trygghet för studerande som blir sjuka. 10.Myndighetsgemensam indelning – samverkan på regional nivå. Myndighetsgemensam indelning – författningsändringar till följd av ny landstingsbeteckning. –för unga som varken arbetar eller studerar. 12.Uppdrag: Samverkan 2018. Många utmaningar återstår. 13.Finansiering av infrastruktur med skatt eller avgift? 14.Bidragsbrott och underrättelseskyl- dighet vid felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen – en utvärdering. 15.Mindre aktörer i energilandskapet –genomgång av nuläget. 16.Vägen till självkörande fordon – introduktion. Del 1 + 2. icentrum – ett ramverk för lärares och rektorers professionella utveckling. 18.Statens stöd till trossamfund i ett mångreligiöst . 19.Forska tillsammans – samverkan för lärande och förbättring. 22.Ett ordnat mottagande – gemensamt ansvar för snabb etablering eller återvändande. 23.Konstnär – oavsett villkor? 24.Tid för utveckling. 25.Juridik som stöd för förvaltningens digitalisering. 26.Några frågor i skyddslagstiftningen. 27.Ekonomiska sanktioner mot terrorism. –för snabba, säkra och effektiva hjälpinsatser. 29.Validering i högskolan – för tillgodoräknande och livslångt lärande. 30.Förenklat förfarande vid vissa beslut om hemlig avlyssning. 31.En lag om operativt militärt stöd mellan och . 32.Ju förr desto bättre – vägar till en förebyggande socialtjänst. 34.Vägar till hållbara vattentjänster. 35.Ett gemensamt bostadsförsörjningsansvar. 36.Rätt att forska. Långsiktig reglering av forskningsdatabaser. 37.Att bryta ett våldsamt beteende för män som utsätter närstående för våld. 38.Styra och leda med tillit. Forskning och praktik. 39.God och nära vård. – för elever och barn i en bättre skola. Uppdrag: Samverkan 2018. Många utmaningar återstår. [12] Flexibel rehabilitering. Ett ordnat mottagande – gemensamt ansvar för snabb etablering eller återvändande. Tid för utveckling. [24] Vissa fredspliktsfrågor. Ett reklamlandskap i förändring –konsumentskydd och tillsyn i en digitaliserad värld. Myndighetsgemensam indelning – sam- verkan på regional nivå. Myndighetsgemensam indelning – författningsändringar till följd av ny landstingsbeteckning. Finansiering av infrastruktur med skatt eller avgift? Bidragsbrott och underrättelseskyldig- het vid felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen – en utvärdering. Juridik som stöd för förvaltningens digitalisering. Styra och leda med tillit. Forskning och praktik. Försvarsmaktens långsiktiga materielbehov. Några frågor i skyddslagstiftningen. En lag om operativt militärt stöd mellan och . för blåljusverksamhet och andra samhällsnyttiga funktioner. Grovt upphovsrättsbrott och grovt varumärkesbrott. –för snabba, säkra och effektiva hjälpinsatser. Förenklat förfarande vid vissa beslut om hemlig avlyssning. Aggressionsbrottet och ändringar i Romstadgan. Statens stöd till trossamfund i ett mångreligiöst . Konstnär – oavsett villkor? Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2018. Beslut under osäkerhet. Mindre aktörer i energilandskapet –genomgång av nuläget. [15] Vägar till hållbara vattentjänster. Vägen till självkörande fordon – introduktion Del 1 + 2. Ett gemensamt bostadsförsörjningsansvar. Vissa processuella frågor på social- försäkringsområdet. Ju förr desto bättre – vägar till en förebyggande socialtjänst. Att bryta ett våldsamt beteende –återfallsförebyggande insatser för män som utsätter närstående för våld. God och nära vård. Ökad trygghet för studerande som blir sjuka. –för unga som varken arbetar eller studerar. i centrum – ett ramverk för lärares och rektorers professionella utveckling. Forska tillsammans – samverkan för lärande och förbättring. Validering i högskolan – för tillgodo- räknande och livslångt lärande. Rätt att forska. Långsiktig reglering av forskningsdatabaser. –för elever och barn i en bättre skola. Ekonomiska sanktioner mot terrorism.