sou · H6B315 · 2018-02-28 00:00:00 — Utveckla Elpris- kollen hos så den också främjar efterfrågeflexibilitet genom att redovisa timprisavtal, nättariffer m.m. samt genom att Elpriskollens data delas till andra aktörer. •Ytterligare ekonomiska incitament skapas för kunden att erbjuda sin flexibilitet: Föreslå hur den nuvarande elnäts- regleringen kan utvecklas. Ställa krav på att dygnsvis timav- räkning införs (). Ersättning för nätnytta ska kunna ges till fler aktörer. Ei bemyndigas att utforma föreskrifter för nättariffernas utformning. Stegvis införande av nya tariffer Styrmedel för mer aktivitet bland mindre aktörer bör tillåtas, liksom pilotprojekt. främjar för- brukningsbud på reglerkraftmarknaden och automatiska re- server på förbrukningssidan. Aggregatorrollen utvecklas av Ei i enlighet med kommande europeisk lagstiftning. Översyn görs av energiskatten på el i syfte att möta framtidens utmaningar. Förslagen ovan ingår även i Forum för smarta elnäts rapport ”Strategi för en ökad flexibilitet i elsystemet genom smarta elnät”, . Forumet vill dock se en snabbare introduktion av smarta elmätare och dygnsvis timavräkning jämfört med Ei:s förslag. Tabell 6.2 Korta fakta om energideklaration för byggnader Utvärderat (ja/nej) Gå ej att säkerställa i vilken mellan köpare och säljare av en byggnad. till additionella åtgärder. Främja en effektiv energi- hur styrmedlet förmedlar kunskap om användning och en god Små samhällsekonomiska vinster. Energideklarationen infördes i genom Lagen om energi- deklaration för byggnader som en del i genomförandet av EU-direk- tivet om byggnaders energiprestanda. Det direkta syftet är att till- handahålla opartisk information till byggnadsägaren om möjliga energieffektiviserande åtgärder, vilket i förlängningen anses främja en effektiv energianvändning och en god inomhusmiljö i byggnader. tar fram närmare föreskrifter om energideklarationerna och har tillsyn över energideklarationerna och energiexperternas obe- roende. Myndigheten administrerar även det register där alla energi- deklarationer ska registreras. Kravet är att en energideklaration ska finnas när ett hus har byggts, ska säljas eller hyras ut och fastslår husets energibehov. Styrmedel för mer aktivitet bland mindre aktörer genomförde en omfattande utvärdering19 av instrumentet och konstaterade då att antalet deklarationer, efter en trög start, förvisso ökat men att innehållet i dem ofta var för ytligt och inte gav byggnadsägare någon ny information om lön- samma åtgärder att genomföra. Deklarationerna visade sig också vara av begränsat värde vid försäljning av byggnader. Endast en mindre andel av de köpare som ingick i undersökning uppgav att deklarationen hade betydelse för deras val av hus. En möjlig orsak är att köparen fick energideklarationen för sent i processen för att den skulle kunna påverka valet av hus eller priset köparen var beredd att betala. Detta bekräftas också i en senare utvärdering, där Sweco20 argumenterar för att energideklarationer har en begränsad effekt i att stärka konsumentperspektivet i valet av energieffektiva byggnader. Styrmedlet tycks inte påverka säljarens agerande inför en försäljning – deklarationerna används endast i liten utsträckning som försälj- ningsargument. I en utvärdering från 200921 konstaterade att en stor andel, , av alla deklarationer i gransk- ning inte innehöll några rekommendationer om åtgärder. I 25 pro- cent av deklarationerna hade byggnaderna dessutom besiktigats utan att åtgärdsförslag hade lämnats och i hade rekommenda- tioner om energieffektiviserande åtgärder lämnats utan att byggnaden hade besiktigats. Sammantaget visar tidigare utvärderingar att få åtgärder sannolikt genomförs som ett resultat av energideklarationer samt att styr- medlet har haft begränsade effekter när det gäller att öka kunskapen om möjliga åtgärder hos den som köper en byggnad. Ett utveck- lingsarbete pågår vid för att åtgärda de brister som pekats ut. 19Boverket (2009). 20Sweco (2014a). 21Riksrevisionen (2009). Styrmedel för mer aktivitet bland mindre aktörer Tabell 6.3 Korta fakta om energi- och klimatrådgivning Utvärderat (ja/nej) Effekter Öka kunskap om energi- effektivisering bland hushåll, organisationer och företag. Brist på information. organisation på marknaden. Vissa, i form av ökad kunskap och kompetens samt förbättrad organisation. Inga bevisade effekter på åtgärder eller energianvändning. Små samhällsekonomiska vinster. har svenska kommuner kunnat ansöka om statligt stöd hos för energi- och klimatrådgivning. Energi- och klimatrådgivningen (EKR) vänder sig till hushåll, orga- nisationer och företag. EKR ska opartiskt informera och erbjuda rådgivning baserat på målgruppens behov. Det primära syftet är att hushåll, organisationer och små- och medelstora företag bedöms kunna minska sin energianvändning, men att kunskapen och incitamenten är för svaga för att detta ska kunna ske i den takt som eftersträvas. I detta sammanhang bedöms energi- och klimatrådgivningen kunna fylla en viktig funktion i form av för- medlandet av kunskap, information samt tillhandahållande av verktyg och metoder vilket i sin tur potentiellt sett kan främja energieffek- tivisering. I en rapport på uppdrag av an- gående hinder för energieffektivisering22, lyfts att ”kunskap, osäker- het om ny teknik” är ett avgörande hinder för de målgrupper som energi- och klimatrådgivningen berör. Där rekommenderas även att särskilt satsa på informationsinsatser gentemot småhusägare och bostadsrättsföreningar. En uppföljning från 201523 visar att stöd, trots utmaningar i form av låg kännedom, hög personalomsättning, kort- siktighet i bidraget, brister i uppföljning och otydligheter i uppdraget, har bidragit till en gradvis uppbyggnad av kompetens i kommuner- 22Sweco (2014b). 23Energimyndigheten (2015a). Styrmedel för mer aktivitet bland mindre aktörer na och bättre fungerande organisationer kring rådgivningen till all- mänheten. Effekter av energi- och klimatrådgivningen i form av genom- förda åtgärder eller faktisk energieffektivisering går inte att bevisa. uppföljning visar dock att allmänhetens känne- dom kring energi- och klimatrådgivningen är hos småhusägarna och har varit i kontakt med energi- och klimatrådgivare. När informationen når fram via rådgivarna, anger en tredjedel av småhusägarna att de påverkats i sitt investerings- beslut i ganska stor grad.24 Det pågår ett utvecklingsarbete vid Energimyndig- heten i syfte att öka mätbarheten och förbättra kvaliteten på råd- givningsinsatserna.25 Nationellt program för energieffektivisering i små och medelstora företag Tabell 6.4 Korta fakta om program för energieffektivisering i små och medelstora företag Utvärderat (ja/nej) Öka kunskapen om potential till och fördelar med energieffektivisering i SME. Ökad medvetenhet och kunskap, effekter på energianvändningen inte analyserat. –2020 driver ett nationellt program för energieffektivisering i små och medelstora företag, SMF. Programmet omfattar ett flertal projekt (8 stycken), som sam- mantaget skapar ett nätverk av professionella och kunniga samverkan- sparter över hela landet. Programmet omfattar insatser som riktar sig till alla SMF, oavsett hur stor energianvändning, men även riktade insatser kopplat till hur stor energianvändning de har, jmf. Styrmedel för mer aktivitet bland mindre aktörer Figur 6.3 stöd för energieffektivisering i näringslivet Energikartläggningsstöd, regionala noder för energirådgivning och kommunala coacher för energi och klimat är de program som är rele- vanta för flertalet mindre företag. Syftet med dessa program är att öka kunskapen om vilken potential till energibesparing som finns i företagets verksamhet samt vilka konkreta åtgärder som kan genom- föras. De mindre företagen saknar ofta fullständig information om lönsamma energieffektiviseringsåtgärder och många har så låg kun- skap om energieffektivisering att de inte ens kan värdera nyttan av att betala för en energikartläggning.26 Energikartläggningsstödet har i utvärderingar visats skapa resultat i form av att företagen upplever att stödet är relevant samt att det bidragit till att kartläggningarna genomförts. Vidare har företagens beslutsunderlag för åtgärder förbättrats. En ökad kunskap och ett större ledningsengagemang för energifrågor i många av företagen är en annan effekt som uppnåtts vilka i kombination med bättre be- slutsunderlag med stor sannolikhet medfört att lönsamma energi- effektiviserande åtgärder genomförts hos merparten av de företag 26 (2013). Styrmedel för mer aktivitet bland mindre aktörer som sökt och erhållit stödet.27 Hur detta omvandlas i faktiska effekter på energianvändningen har dock inte utvärderats. Coacherna ska specifikt stötta de minsta företagen att energi- effektivisera och är ett komplement till den kommunala energi- och klimatrådgivningen. Detta projekt är relativt nytt och inte utvärde- rat. Mot bakgrund av hinderbeskrivningen i föregående kapitel samt de övergripande principer som diskuteras ovan är det dock rimligt att tro att denna grupp företag har särskilda behov av information som motiverar ett riktat styrmedel. Vilka resultat och effekter man kan förvänta sig beror dock på utformning och implementering, vilket vore önskvärt att analysera närmare. Tabell 6.5 Korta fakta om ekodesign och energimärkning Utvärderat (ja/nej) Ekodesign: Tvinga ut de minst Delvis, ej för Troligen betydande effekter på marknaden, bidra till EU:s Negativa externa effekter av Delvis, ej för Vissa, men svåra att om produkters energiprestanda. Ekodesign- och energimärkningskrav är viktiga verktyg i EU:s arbete för att uppnå 20 procents minskad energianvändning . Arbetet med direktiven för ekodesign och energimärkning är inte bara av stor betydelse i energiarbetet utan även viktigt för EU:s klimat- och miljöarbete. 27 (2014a). Styrmedel för mer aktivitet bland mindre aktörer Ekodesignkrav innebär att produkten framöver måste ha viss energieffektivitet och resurseffektivitet för att få användas inom EU. Ekodesignkraven ger stora energibesparingar eftersom de mest energi- slösande produkterna förbjuds och blir de nya produkterna billigare i drift för konsumenten. Energimärkningskrav däremot gör tydligt för konsumenten hur energieffektiv produkten är och ger kunden möjlighet att göra aktiva val. Energimärkningskraven möjliggör ännu större besparing och produktutveckling eftersom aspekter som energiförbrukning, buller, prestanda tydliggörs och konsumenterna kan efterfråga de bästa pro- dukterna på marknaden. Inga formella utvärderingar av effekterna av dessa insatser har gjorts på svenska data. På EU-nivå genomfördes däremot 2014 en om- fattade analys där slutsatsen var att besparingar på uppemot 20 pro- cent av den totala energianvändningen i ett antal utpekade produkt- grupper28 kommer att kunna realiseras till 2020, förutsatt att eko- designdirektivet och energimärkningsdirektivet implementeras på ett effektivt sätt.29 I en undersökning bland svenska företag framkommer att mer- parten av de berörda företagen anpassar sig till kraven30 vilket, som konstaterat ovan, innebär att de minst energieffektiva produkterna på marknaden gradvis fasas ut. Exempelvis har glödlampor fasats ut i EU och de belysningskällor som säljs har en mycket högre energieffektivitet, t.ex. i LED-belysning. Genom kraven på energi- märkning drivs teknikutvecklingen på och företagen tar fram allt mer energieffektiva produkter. visar i sina analyser att den totala elanvändningen stagnerat, trots att konsumtionen av eldrivna apparater ökar kraftigt, se kapitel 2. Detta tyder på en be- tydande energieffektivisering av dessa produkter, vilket till viss del troligen kan tillskrivas ekodesigndirektivet och kraven på energi- märkning. 28Vattenuppvärmning, lokaluppvärmning, lokalkyla, ventilation, belysning, elektronisk utrust- ning, livsmedelsförvaring, matlagning, rengöring samt industrikomponenter. 29Ecofys (2014). 30Sweco (2014a). Styrmedel för mer aktivitet bland mindre aktörer Tabell 6.6 Korta fakta om beställargrupper och nätverk Utvärderat (ja/nej) Positiva externa effekter av Positiva exempel finns men är i huvudsak begränsade till deltagarna i respektive nätverk. Små samhällsekonomiska vinster. har finansierat beställargrupper och nätverk för att skapa en plattform för nära samverkan mellan branschaktörer och staten i syfte att minska energianvändningen i byggnader. drev sex nätverk till- sammans med branschens aktörer. •LÅGAN: Program för byggnader med mycket låg energianvänd- ning •Belok: Beställargruppen lokaler •BeBo: Beställargruppen bostäder •HyLok: Hyresgäster för energieffektivisering av lokaler •BeLivs: Beställargruppen livsmedelslokaler •BeSmå: Beställargruppen för småhustillverkare. Syftet med beställargrupperna och nätverken är att skapa en mötes- plats och en plattform där stat, näringsliv och akademi tillsammans kan utveckla energieffektiva metoder, skapa goda exempel och göra demonstrationer samt korrigera marknadshinder. Beställargrupper- na genomför teknikupphandlingar för att stimulera utveckling av och öka kunskapen om nya energieffektiva lösningar, ofta på systemnivå. Det har dock visat sig vara svårt att nå aktörer utanför gruppen av medlemmar i respektive nätverk. För att nå spridningseffekter till övriga aktörer, i synnerhet de som äger mindre fastighetsbestånd, krävs uthållighet och ökad synlighet. Mycket pekar på att beställar- Styrmedel för mer aktivitet bland mindre aktörer grupperna inte lyckats med detta varför också några större effekter ännu inte realiserats.31 Nationellt informationscentrum för hållbart byggande Tabell 6.7 Korta fakta om Nationellt informationscentrum för hållbart byggande Utvärderat (ja/nej) Bidra till en ökad energieffektivisering och uppfyllandet av direktivet om byggnaders gav regeringen i uppdrag att upphandla detta uppdrag för ett informationscentrum om energieffektivt byggande och renovering med låg miljöpåverkan. Upphandlingen slutfördes med resultatet att tillsammans med IVL , , Energikontoren , Nationellt renoveringscentrum vid () och Sustainable Innovation (SUST) fick uppdraget att bygga upp och driva informationscentret . Centrets syfte är till att bidra till en ökad energieffektivisering och till att EU-direktivet om byggnaders energiprestanda och energi- effektiviseringsdirektivet uppfylls. 31 (2014a). Styrmedel för mer aktivitet bland mindre aktörer Stöd till renovering och energieffektivisering av vissa flerbostadshus Tabell 6.8 Korta fakta om Stöd till renovering och energieffektivisering av vissa flerbostadshus Utvärderat (ja/nej) Öka takten på renoveringen och energieffektiviseringen av det befintliga bostadsbeståndet, i synnerhet i områden med socioekonomiska utmaningar. kan fastighetsägare söka stöd för att reno- vera och energieffektivisera hyresbostäder i områden med socioeko- nomiska utmaningar. En del av stödet går tillbaka till hyresgästerna genom en hyresrabatt och en del går till fastighetsägaren. Syftet med stödet är att öka takten på renoveringen och energi- effektiviseringen av det befintliga bostadsbeståndet. Genom eko- nomiskt stöd till fastighetsägare i områden med socioekonomiska utmaningar ges dessa förutsättningar att genom renovering och energieffektiviseringsåtgärder minska energianvändningen och för- bättra boendemiljön som hyresgästerna skyddas mot orimliga hyreshöjningar. Stödet kan sökas av både fysiska personer, privata bostadsföre- tag, kommuner, kommunala bostadsföretag, stiftelser, ekonomiska föreningar och andra som uppfyller kraven. Fastighetsägaren ansöker om stöd hos i det län som fastigheten är belägen. Läns- styrelsen beslutar om stöd och betalar ut stödet till fastig- hetsägaren. Styrmedel för mer aktivitet bland mindre aktörer Många styrmedel men oklara effekter •Sweco har i en analys från 201432 utvärderat samtliga (dåvar- ande) styrmedel på energieffektiviseringsområdet och presen- terar följande bedömningar: •För merparten av de analyserade styrmedlen förefaller ända- målsenligheten hög och förvaltningen god. Detta gäller speciellt styrmedel relaterade till bebyggelse. Här är det oftast enklare att arbeta med konkreta och mätbara mål, vilket underlättar utformningen av styrmedlet. Även inom målgruppen Närings- liv bedöms flera styrmedel vara tämligen ändamålsenliga och relativt välförvaltade. •Flertalet styrmedel har hög input-additionalitet (hur mycket styrmedlet har påverkat att en effekt uppstår) men låg eller inte påvisbar effekt på energianvändningen. För att höja effekten krävs förstärkningar i form av att se över programlogiken, för- valtningen eller tidsperspektivet då resultat och effekter kan förväntas. •En delmängd av de utvärderade styrmedlen avser att avhjälpa i huvudsak två olika typer av marknadsmisslyckanden: positiva externa effekter och asymmetrisk information. För de styr- medel som inte adresserar ett marknadsmisslyckande är upp- giften att avhjälpa ett hinder, främst i form av att minska mål- gruppens sökkostnader för information och sprida kunskap, och här kan statliga insatser behövas för att överkomma dessa hinder. 6.2.2Småskalig elproduktion och energilager Den småskaliga elproduktionsteknik som är mest aktuell för mindre aktörer är solceller. Det är också styrmedel för denna specifika teknik, samt energilager för egenproducerad el, som här redovisas.33 I kapitlet om hinder redovisas de huvudsakliga hinder som mindre 32Sweco (2014a). 33Andra energilager (till exempel hetvattenackumulatorer, byggnadsmaterial, energilager i ler- jordar etc.) än lager för egenproducerad el (typiskt batterier) saknar ekonomiska styrmedel. Styrmedel för mer aktivitet bland mindre aktörer aktörer möter inom bland annat solcells- och energilagerområdet. Det förefaller vara så att den mindre aktören finner det svårt att in- formera sig om förutsättningarna för en solcellsinvestering, se vidare i kapitel 5. Detta beror på att det finns många styr- medel, regler och instanser för den mindre aktören att tillägna sig kunskap om. Effektiviteten av styrmedlen riskeras att hämmas av svårigheten att tillgodogöra sig en samlad information om dem. Det finns också målkonflikter i den befintliga uppsättningen styr- medel som riskerar att hämma utvecklingen, styra den fel, samt öka de statsfinansiella utgifterna. Målkonflikterna handlar bland annat om att olika stöd till solceller styr mot olika mål. Målen kan röra egen- produktion och egenanvändning, produktion för leverans ut på nätet, eller att möta ökande effektbelastningar i elsystemet. Specifika stöd till solel kan också ställas mot stöd till vindkraft eller annan förny- bar teknik för att nå målet om förnybart elsystem. Olika tekniker har dock olika mognadsgrad och det kan därför ändå finnas motiv för specifika stöd. Det förefaller vara så att de olika styrmedlen för solel var för sig har införts för att lösa enskilda marknadsmisslyckanden eller andra barriärer, men att de tillsammans inte utgör en helt harmonisk helhet. Det finns fler ekonomiska styrmedel (jmf. figur 6.3 nedan) än informativa styrmedel. Den mindre aktörens hinder för att investera i solel- eller energilagerteknik har , vid sidan av de eko- nomiska skälen, sin orsak i informationsunderskott, och det kan därför finnas skäl att förstärka informationsinsatserna på området. uppdrag att upprätta en informationsplatt- form synes i det ljuset vara ett välkommet tillskott. har granskat de samlade stöden till solelproduk- tion, se faktaruta nedan, och funnit att det inte är tydligt hur speci- fika stöd till solel kan motiveras, givet ett mål om att öka förnybar elproduktion på ett samhällsekonomiskt effektivt sätt. Stödens stats- finansiella påverkan kan bli signifikant enligt . () drar i en tidigare analys34 liknande slut- satser som . KI, som analyserar stödens samhälls- ekonomiska effektivitet i förhållande till gällande förnybarhetsmål 2020, konstaterar att det totala stödet till förnybar elproduktion inte är kostnadseffektivt utformat eftersom det finns en spridning i 34 (2013). Styrmedel för mer aktivitet bland mindre aktörer marginalbidraget (i kr per kW) mellan tekniker och inom tekniker och det högsta stödet per producerad energienhet går till de minsta anläggningarna. KI konstaterar att det kan finnas skäl till ett extra stöd för tekniker som har stora läroeffekter. Dock är det inte alltid lätt att identifiera dessa. analys tar alltså inte sin utgångspunkt i de syften som stöden till småskalig elproduktion i praktiken utformats mot, se nedan. tar i förslaget till strategi för ökad användning av solel35 i stället fasta på den potentiella kapacitet och det växande intresset för el producerad med solceller som finns i , till- sammans med de sjunkande kostnaderna för tekniken. Myndigheten bedömer i strategin att en realiserbar målbild för solcellsutbygg- naden i skulle kunna uppgå till 7–. För att understödja utvecklingen gör bedömningen att under en inledande etableringsfas (till 2022) behöver styrmedlen (fort- satt) vara målgruppsanpassade (alltså på en högre nivå till mindre aktörer) men myndigheten lägger fram förslag som minskar inslagen av överlappande styrmedel, sänker transaktionskostnader- na och inslaget av motverkande styrning jämfört med de då befint- liga styrmedlens utformning. Ett av förslagen i strategin är att bidrag till solcellsinstallationer ersätts med ett så kallat sol-ROT system. I solelstrategin konstateras vidare att utvecklingen ger möjlighet att öka delaktigheten i energiomställningen och därför är villaägare, bostadsrättsföreningar, lantbrukare och andra aktörer som kan sätta upp solceller på sina byggnader viktiga aktörer. Beträffande solcellsutvecklingen kopplad till innovationssystemet konstaterar att hemmamarknaden för solcells- system är svag vilket drar ner styrkan hos innovationssystemet i stort, trots att den internationella marknaden är väldigt stark. Med en utveckling i enlighet med strategin (7–) skulle innovationssystemet ha potential att fungera bättre. Utvecklingen behöver kontinuerligt följas upp och bevakas. Energi- myndigheten föreslår därför att återkommande kontrollstationer följer upp och korrigerar för utvecklingen. 35 (2016b). Styrmedel för mer aktivitet bland mindre aktörer Figur 6.4 Styrmedel för småskalig elproduktion och energilager Den mindre aktörens perspektiv Hushåll och mindre företag som vill investera i småskalig Forskning och innovation: Kommunikation och information: Korta fakta om Investeringsstöd Utvärderat (ja/nej) i ny teknik. Bidra till måluppfyllnad av energi- och klimatmålen samt till industriell utveckling inom Positiva effekter i form av ökad investeringstakt, men kring kostnadseffektiviteten inte tillräckligt belyst. Investeringsstödet till solelsystem ska bidra till omställningen av energisystemet och till industriell utveckling inom energiteknik- områden. Det syftar till att öka användningen av solcellssystem och antalet aktörer som hanterar 36 Förordning 2009:689 (2009) om statligt stöd till solceller. Ändringsförordning 2017:1300 (2017). Styrmedel för mer aktivitet bland mindre aktörer sådana system, till sänkta systemkostnader och till en ökning av el- produktionen från solceller (inget måltal anges från 201837). Stödet riktar sig till privatpersoner, kommuner och företag. –2016 inkom 14 400 ansökningar, varav 6 300 bevilja- des investeringsstöd motsvarande . Investerings- stöd utbetalas som ett engångsbidrag för projekterings-, material- och arbetskostnader. Stödnivån beräknas utifrån de stödberättigade in- stallationskostnaderna och kunde fram maximalt uppgå till för företag och till för övriga. Från höjdes investeringsstödet så att privatpersoner såväl som företag som investerar i solceller får av god- kända kostnader i stöd38. De stödberättigade kostnaderna får som högst uppgå till plus mervärdesskatt per installerad kW elektrisk topp- effekt. Stöd får lämnas med maximalt per sol- cellssystem eller solel- och solvärmehybridsystem. –2020 är i statsbudgeten avsatt för detta ändamål, vilket är en markant ökning mot tidigare stödperiod. Tabell 6.10 Korta fakta om ROT-avdrag Utvärderat (ja/nej)