sou · H6B341 · 2018-06-11 00:00:00 — Utredningen om planering och dimensionering av gymnasial utbild- ning (U 2018:01) ska utreda hur utbildning inom gymnasieskola, gymnasiesärskola, vuxenutbildning och särskild utbild- ning för vuxna bättre kan planeras och dimensioneras utifrån regionala och nationella kompetensbehov. Utredningen ska bl.a. föreslå en regionalt baserad modell för utformningen och dimen- sioneringen (dir. 2018:17). Syftet är att trygga den regionala och nationella kompetensförsörjningen, effektivisera resursutnyttjandet och förbättra tillgången till ett allsidigt brett urval av utbildningar av hög kvalitet. Syftet är även att främja en likvärdig utbildning och minska segregationen inom gymnasieskolan. Av direktiven framgår att den utredningen i relevanta delar ska hålla sig informerad om arbetet i Utredningen organisationsöversyn över de statliga myndigheterna inom skolväsendet. En dialog har hållits där det bl.a. konstaterades att Skol- myndighetsutrednings fråga om att utveckla den gymnasiala yrkes- utbildningen så att den bättre ska svara mot behoven på den regionala arbetsmarknaden (dir. 2017:37) lämpligtvis bör hanteras tillsammans med övriga frågor som rör gymnasieskolans planering och dimensionering. Frågan tas således om hand av Utredningen om planering och dimensionering av gymnasial utbildning. Andra statliga utredningar att förhålla sig till 6.9Sammanfattande kommentar – andra utredningar Utredningen måste förhålla sig till ett flertal särskilda utredningar, kommittéer eller delegationer som haft eller har uppdrag som på något sätt berör denna utrednings uppdrag om att se över skol- myndigheterna. Flera av de näraliggande uppdragen berörs redan i direktiven (2017:37), men utredningen har också själv identifierat några. Utredningens avsikt är att undvika överlappningar eller skillnader i närliggande frågor i redovisningarna till regeringen, i den mån det ter sig möjligt och rimligt, eftersom det i onödan skulle kunna försvåra och förlänga regeringens fortsatta beredning. Det är också av det skälet två frågor, om elevhälsa respektive gymnasieskola, efter överenskommelse har lämnats över till andra utredningar. Utredningar kan emellertid komma till olika slutsatser även om uppdragen tangerar varandra. Det kan t.ex. vara vid tillfällen då en utredning haft möjlighet att ta del av remissynpunkter på en annan utrednings betänkande, om utredningar har olika syften med respektive uppdrag eller om utredningar av andra välgrundade skäl gör olika bedömningar. 7Skolmyndigheter eller motsvarande i ett urval länder I detta kapitel beskrivs översiktligt hur uppgifter som motsvarar svenska skolmyndigheters uppdrag organiseras i 14 länder eller del- stater. Utredningen vill redan inledningsvis klargöra att t.ex. inspektion, tillsyn eller stöd inte är exakt samma sak eller har samma definition i olika länder och verksamheterna tar självfallet sin utgångspunkt i olika regelverk och olika typer av uppdrag från statsmakterna. De jämförelser som görs med ska läsas med detta i beaktande. Flertalet länder eller delstater är valda med hänsyn till att de i ett eller annat avseende har skolsystem som liknar det svenska skol- systemet. I något fall har ett land valts för att det uppvisar goda resultat i internationella kunskapsmätningar eller för att det finns enskilda inslag i organiseringen av landets skolmyndigheter eller motsvarande organisationer som är av intresse. Det kan exempelvis gälla organiseringen av tillsyn och stöd till förbättringsåtgärder generellt, stöd inom det specialpedagogiska området eller frågor som rör professionerna och deras kompetensutveckling. Skolsystemet i har t.ex. tilldragit sig internationellt intresse på grund av goda resultat i internationella kunskapsmätningar. ingår därför i materialet, trots att landets skolsystem i många avseenden inte kan jämföras med motsvarande system i . Beskrivningarna baseras i huvudsak på en promemoria som på utredningens uppdrag har tagits fram av vid , som i sin tur anlitat ett antal skribenter från respektive land (Ärlestig & ). Skolmyndigheter eller motsvarande i ett urval länder Där namn på myndigheter och organisationer av de flesta kan förstås på originalspråket används dessa och i övrigt används namnen översatta till engelska i enlighet med nämnda promemoria. I ett eget avsnitt beskrivs hur sameskolan eller motsvarande undervisning för samer är organiserad i och . Den delen baserar sig på uppgifter från forskaren . Om inte annat anges baseras avsnittet på en sammanställning av Gurr (2018). I finns utöver samväldesregeringen sex delstats- regeringar och två territorier med egna regeringar. Ansvaret för elevernas skolgång inom det offentliga skolsystemet har traditionellt varit en fråga för delstaterna och territorierna. Successivt har sam- väldesregeringen dock ökat sitt inflytande bl.a. genom statsbidrag både till delstatens egna skolor och till skolor med annan huvudman, genom utvecklingen av nationella läroplaner och via ett nationellt utvärderingssystem. gick av alla elever i delstatens skolor, medan gick i skolor inom det katolska skolsystemet och i oberoende skolor. Andelen elever som går i icke-statliga skolor varierar mellan delstaterna. Delstatens skolor får merparten av sin finansiering från delstaten eller territoriet, men samväldesregeringen ger kompletterande bidrag. Icke-statliga skolor får merparten av sin finansiering från samväldesregeringen och kompletterande bidrag från delstaten eller territoriet men är även beroende av privat finansiering. I alla delstater och territorier finns såväl centrala som regionala organisationer för att styra skolorna. Det är dock relativt stora variationer mellan delstaterna vad gäller styrning och administration av skolsystemen. Det finns t.ex. skillnader när det gäller graden av lokal bestämmanderätt. I vissa delstater finns obligatoriska lokala skolstyrelser, medan sådana saknas i andra delstater. Alla delstater och territorier har system för självvärdering av skolor med någon typ av verifikation av självvärderingarnas kvalitet. Skolmyndigheter eller motsvarande i ett urval länder På nationell nivå är det ministeriet tion and Training som ansvarar för utbildningsfrågorna. Samväldes- regeringen samarbetar med samtliga utbildningsministrar för del- stater och territorier. The Australian Curriculum, Assessment and Reporting Autho- rity (ACARA) är en styrelsemyndighet som hanterar prov och bedömning samt uppföljning och utvärdering. Som exempel kan nämnas att i ett utvärderingsprogram för språk och matematik testas elevernas kunskaper när de är 3, 5, 7 och . ACARA ansvarar också bl.a. för en hemsida där skolorna kan jämföras t.ex. när det gäller elevernas studieresultat och socioekonomiska samman- sättning. () är ett statligt institut som arbetar med att utveckla kriterier för ledarskap i klassrummet. AITSL:s kriterier ligger till grund för delstaternas och territoriernas registrering av lärare (jfr. svensk legitimation). AITSL har även utvecklat kriterier för skolledarskap som används i allt större utsträckning av delstaterna och terri- torierna. AITSL leds av en styrelse som utses av ministeriet (). Det katolska skolsystemet har dessutom sin egen organisering med 33 s.k. Catholic Diocese som kontrollerar skolorna. Det katolska skolsystemet liknar det statliga när det gäller läroplaner, undervisning och bedömning. Det finns även flera intresse- och serviceorganisationer som är verksamma inom skolområdet. Internationella kunskapsmätningar har gett upphov till ett större fokus på elevernas studieresultat i . Olika program har tagits fram på ministeriets initiativ, men även på delstaternas och territoriernas initiativ. Programmen utgör särskilda satsningar för att öka kunskaperna i matematik och naturvetenskap samt för att minska skillnaderna i skolprestationer mellan olika grupper av elever. Systemet för finansiering av skolorna har förändrats och utvecklingen går mot en högre grad av differentiering efter behov i resurstilldelningen. En ny ledarskapsstandard för rektorer togs fram 2011. För när- varande diskuteras dock behovet av att öka kvaliteten i både lärarnas Skolmyndigheter eller motsvarande i ett urval länder undervisning och i rektorernas ledarskap. Det finns även en diskus- sion om behovet av att öka skolornas autonomi, vilket i sin tur sätter fokus på behovet av att utveckla skolstyrelsernas eller rektorernas ledarskap. Möjligheterna för vårdnadshavare och elever att välja skola är etablerad i skolsystemet, men frågan är föremål för politisk debatt. Det finns även vissa spänningar mellan den federala nivån och delstatsnivån när det gäller styrningen av skolan. Nedan redovisas utbildningssektorns organisationsstruktur i och , som är två av delstaterna i . Detta delavsnitt baseras på en sammanställning av (2018). I finns ingen federal utbildningspolitik. har ett decentraliserat system inom alla provinser och territorium. Provins- erna är ansvariga för att anordna, bekosta och administrera utbild- ning från förskola till gymnasieskola. Undantaget är barn i militärfamiljer och ursprungsbefolkningens barn där myndigheter på nationell nivå har ett ansvar. I ansvarar delstatsparlamentet för utbildningen i pro- vinsen. Ministeriet, Education, ansvarar för den lagstiftning som beslutats av delstatsparlamentet när det gäller finansiering av lokala skolstyrelser och skolor, läroplansfrågor, undervisningstid, uppföljning m.m. Ministeriet ansvarar även för registrering av behöriga lärare. En nyexaminerad lärare blir först tillfälligt registrerad. väl vitsordad tjänstgöring ersätts den tillfälliga registreringen av en per- manent sådan. Rektorerna måste vara registrerade lärare, men där- utöver finns inga formella kvalifikationskrav på rektorer. Ett informellt krav är dock en examen på mastersnivå och allt fler rekto- rer har disputerat. Ansvaret för elevernas studieresultat delas mellan ministeriet, skoldistrikten och skolorna. Skoldistrikten och skolorna måste ta fram en flerårsplan som inkluderar olika resultatmått. Skolmyndigheter eller motsvarande i ett urval länder fram en resultatredovisning för delstatens skolor som innehåller olika resultatmått, bl.a. elevernas studieresultat och ele- vernas, lärarnas och föräldrarnas upplevelser av kvaliteten i skolorna. Lokala skolstyrelser inom skoldistrikt som är valda för fyraåriga mandatperioder har det direkta ansvaret för skolorna. Under skol- styrelsen finns en skoldirektör och ett kansli. I är flertalet skolor delstatliga, varav en del är katolska. Det finns även inom ramen för det delstatliga skolsystemet oberoende skolor, så kallade Charter Schools. I finns också privata skolor och hem- undervisning. Skolorna finansieras via ett författningsreglerat bidrag per elev från . De oberoende och privata skolorna får mel- lan av bidraget. En del av bidraget är riktat, men överlag har skoldistrikten stort inflytande över hur medlen används. () är en facklig organisa- tion och ett professionsorgan för lärare och skolledare som har särskilda författningsreglerade uppdrag. erbjuder bl.a. program för professionell utveckling för lärare och skolledare på uppdrag av . samarbetar med olika universitet. Nya riktlinjer för kvalitet i lärarnas undervisning är under utar- betande (Teaching Quality Standard). De nya riktlinjerna befäster tidigare kriterier för lärarnas kunskaper och färdigheter, men ger också större prioritet till tre områden nämligen kunskaper om ursprungsbefolkningarna, användningen av digitala hjälpmedel och inkluderande lärmiljöer. () är en förening för skolchefer som får bidrag från ministeriet. har bl.a. tagit fram kriterier och etiska riktlinjer för skolchefer. Regional Consortia är sammanslutningar i olika delar av , sju till antalet, som finansieras av ministeriet. Sammanslutningarna understödjer utbildningsanordnare i arbetet med att utveckla skolorna. Sammanslutningarna styrs av en styrelse med representanter för ministeriet, , och andra intres- senter inom skolans område. En prioriterad fråga är att förbättra skol- prestationerna bland ursprungsbefolkningen för att därigenom åstad- komma en ökad likvärdighet i skolsystemet. En aktuell fråga i övrigt är att riktar kritik mot användningen av standardiserade tester. Skolmyndigheter eller motsvarande i ett urval länder Rankninglistor över skolor som baseras på sådana testresultat är omdiskuterade. Detta delavsnitt baseras om inte annat anges på en sammanställning av (2018). Delstatsparlamentet i har ett övergripande ansvar för att anordna, bekosta och administrera utbildning från förskola till gymnasieskola i provinsen . Ministeriet, The () reglerar bl.a. de lokala skolstyrelsernas verk- samhet och planering av undervisningen. Under ministeriet finns olika organ med ansvar för kvaliteten i utbildningen, special- pedagogik och språkfrågor. Det är 76 skoldistrikt som har det direkta ansvaret för de statliga skolorna, under ledning av lokala skolstyrelser som är valda för fyra- åriga mandatperioder. Det finns skolor för engelskspråkiga elever och för franskspråkiga elever. Det finns även en uppdelning bl.a. i katolska och protestantiska skolor. Styrelserna utvecklar även egna riktlinjer för utbildningen som stödjer självvärdering och bedöm- ning i de statliga skolorna inom ett givet geografiskt område. Till sin hjälp har styrelserna en skoldirektör och dennes personal. Kom- munala myndigheter har vissa uppgifter i skolsystemet, t.ex. när det gäller valet av skolstyrelser. De resurser som ges till skolstyrelserna bestäms av delstats- parlamentet och bygger på en given ersättning per elev där den lokala skolstyrelsen har möjlighet att använda medlen efter lokala för- hållanden. Det finns ingen offentlig finansiering av privata skolor. () är en organisation med författningsreglerade uppgifter som bl.a. har i uppgift att registrera behöriga lärare, styra och reglera lärarprofessionen. OCT kan även efter prövning avregistrera enskilda lärare. OCT ackrediterar kurser som genomförs av universitet eller andra utbildningsanordnare. När lärare har gått behörighetsgivande kurser godkänns dessa av OCT och förs in i registret. OCT leds av en styrelse där 23 medlemmar utses av lärarnas egna organisationer och 14 ledamöter utses av (). Skolmyndigheter eller motsvarande i ett urval länder The Education Quality and Accountability Office (EQAO) är en myndighet som arbetar med att mäta elevernas resultat i läsning, skrivning och matematik. Resultaten offentliggörs i syfte att ligga till grund för arbetet att förbättra skolresultaten. Ministeriet bedömde 2012 att orsakerna till vissa av skillnaderna i studieresultat mellan elever var bristande kvalitet i undervisningen, ineffektiv resursanvändning eller bristande fokus på elevernas stu- dieresultat. Ministeriet ansåg också att det kollegiala samarbetet måste förbättras och att föräldrar och omgivande samhälle i större utsträckning måste engageras för att stödja elever i skolarbetet. publicerade ministeriet en rapport med rekommenda- tioner om färre återrapporteringskrav för att minska lärarnas admi- nistrativa börda, men återrapporteringskrav på skolstyrelsernas prestationer. Dessutom rekommenderades att utsatta elever skulle prioriteras, liksom arbetet med ökad likvärdighet. Rapporten var ett svar på administrativt och finansiellt motiverade krav på reformer. har sammanslagningar av skoldistrikt skett i i syfte att skapa en stabilare grund för skolornas finansiering. Det finns en diskussion om behovet av att gene- rellt förbättra elevernas skolresultat i läsning och matematik. Sär- skilda ansträngningar görs för att förbättra kunskaperna i engelska för elever som migrerat till . Det finns även kritik från fors- kare och allmänhet som går ut på att styrningen av skolan i är alltför centraliserad. Detta avsnitt baseras om inte annat anges på en sammanställning av Moos (2018). Inom den danska regeringen ansvarar utbildningsministern med stöd av för skolfrågorna. I är omkring två tredjedelar av grundskolorna kom- munala, medan omkring en tredjedel är fristående. Gymnasie- skolorna har en regional offentlig huvudman. Parlamentet beslutar om styrdokumenten för skolan och därefter är det som ansvarar för dessa. Det finns två styrelser inom ministeriet (). Skolmyndigheter eller motsvarande i ett urval länder Styrelsen for Undervisning og Kvalitet arbetar med utvärdering och tillsyn av skolornas ekonomi, administration och styrning när det gäller såväl kommunala som fristående skolor. Styrelsen granskar utbildningens kvalitet, testresultat och regelefterlevnad i de kom- munala skolorna. Tillsynen är förenad med sanktionsmöjligheter. Styrelsen identifierar skolor med stora utmaningar via testresultat eller kommunernas kvalitetsrapporter. Därefter lämnar styrelsen åtgärdsförslag till berörda kommuner och skolor. Dessutom har myndigheten en rådgivande verksamhet som är skild från tillsynen (). Styrelsen for It og Læring arbetar med frågor om utveckling och användning av it i undervisningen. Styrelsen bildar nätverk med forskare och praktiker, ger råd och vägledning samt utvecklar lärverktyg. Styrelsen ansvarar även för bl.a. nationella prov. () är en självständig utvär- deringsmyndighet under ministeriet. har ambitionen att resul- taten av utvärderingarna ska komma till nytta för såväl ministeriet som lokala myndigheter och verksamma i skolan. , (DCUM) är en obe- roende statlig centrumbildning som utvecklar miljöer för lärande och undervisning i utbildningssystemet genom att vara en länk mellan forskning och praktik. Centrumet producerar, bearbetar och förmedlar forskning om barns, elevers och studenters trivsel och lärande (). verkar skolpolitiken ha gått ut på att hitta rätt balans mellan central styrning och lokalt inflytande. har strävan varit att skapa autonoma enheter som har uppgifter inom skolområdet på nationell, regional, och skolenhetsnivå. Inslag av konkurrens- och marknadstänkande har införts. Det finns inte någon större diskussion i som rör myndighetsorganisationen på skolområdet. Däremot är den mål- och resultatstyrningsmodell som tillämpas föremål för diskus- sion. Kritiker menar bl.a. att modellen leder till omfattande doku- mentationskrav som stjäl tid från kärnverksamheten i skolan. Skolmyndigheter eller motsvarande i ett urval länder Detta avsnitt baseras om inte annat anges på en sammanställning av (2018). Ministeriet, (DfE), ansvarar för det engelska skolsystemet. På lokal nivå är det myndigheter, mot- svarande kommuner, som styr verksamheten. Det finns 150 sådana lokala myndigheter i . Makten i är starkt centraliserad och regeringen i har ett stort inflytande även på den lokala politiken. De lokala myndigheterna får omkring hälften av sina pengar från staten (). Generellt sett och även inom skolans område har det lokala inflytandet minskat gradvis . Det centrala kontrollorganet är The Office for Standards in Education, Children’s Services and Skills (Ofsted). Enligt Skolinspektionen (2017b) ansvarar Ofsted för granskning av utbildning inom både statliga och privata skolor från förskola upp till det som i motsvaras av gymnasieskolan. Ofsted har specificerat fem bedömningsområden för sin huvudinspektion: •effektivitet i ledarskap och styrning •kvalitet i undervisning och bedömning •elevers personliga utveckling, beteende och hälsa •elevers kunskapsresultat och måluppfyllelse. Ofsted ger ett samlat omdöme för vart och ett av de olika be- dömningsområdena i en fyrgradig skala. Ofsted avslutar sina inspek- tioner genom att avge ett helhetsomdöme om den granskade verk- samheten. Education and () arbetar inom ministeriet med olika former av finansiering av utbildning för barn, unga och vuxna personer. () arbetar inom ministeriet med generella frågor som rör rekrytering och utveckling av lärare. NCTL arbetar också med belöning av fram- gångsrika lärare och även med disciplinärenden som rör lärare. En annan uppgift är att medverka till nätverk mellan skolor och att bidra Skolmyndigheter eller motsvarande i ett urval länder till att erfarna skolledare får möjlighet att biträda skolor med att förbättra skolresultaten. En ny myndighet, , inrättades med uppgift att arbeta med reglering av lärarprofessionen. Standards and () har till uppgift att skapa ett effektivt och robust system för olika former av testning. På nationell nivå finns en skolkommissonär som utbildnings- ministern har utsett. Kommissionären samarbetar med åtta regionala skolkommissionärer. Kommissionärerna har till uppgift att stödja lokala beslutsfattare, skolledare och lärare i syfte att åstadkomma bästa möjliga skola för alla elever. Ofsted är som nämnts ansvarigt för inspektion av skolornas kvalitet. De regionala skolkommissio- närerna tillhandahåller stödjande insatser efter beslut på basis av resultaten från de inspektioner och värderingar av skolresultat som Ofsted utför. Ofsted har en regional organisation som samarbetar med motsvarande regionala skolkommissionär (). har gradvis centraliserad kvalitetskontroll in- förts över skolan. Viktiga verktyg för staten har varit tillsyn över skolorna, utveckling av läroplanen och olika kunskapstester. En annan del av den nationella skolpolitiken har varit att understödja framväxten av skolor som har en större autonomi. Ett stort antal sådana skolor har vuxit fram . De står dock fortfarande under myndigheternas beskydd. Dessa skolor benämns akademier och är sponsrade av exempelvis näringslivet, trossamfund, universitet eller välgörenhetsorganisationer. Flera av dessa skolor har grupperats i organiserade samarbeten med syfte att förbättra skolresultaten (academy chains). har en ny form av samarbete mellan skolor introducerats. Inom ramen för The teaching school alliance (TSA) har en särskild övningsskola i uppgift att inom en allians av ett givet antal skolor tillhandahålla introduktion för nyutexaminerade lärare, sprida goda exempel och svara för professionell utveckling i undervisning och ledarskap inom alliansens skolor. Från nationell nivå har uttryckts förhoppningen att de flesta skolorna inom 5–ska vara akademier och sammankopplade i s.k. academy chains. Skolmyndigheter eller motsvarande i ett urval länder Detta avsnitt baseras om inte annat anges på en sammanställning av Risku & (2018). I ansvarar Undervisnings- och kulturministeriet för utbildningsfrågorna med utgångspunkt i beslut. Det finns nationell reglering bl.a. om övergripande mål för utbildningen, undervisningsämnen, behörighetsregler för lärare och under- visningstid. Kommunerna ansvarar för att driva skolor och att anställa lärare, skolledare och annan personal. Kommunerna tar också fram en lokal läroplan och utvärderar verksamheten inom ramen för det regler som ministeriet bestämt. Utbildningsstyrelsen är en myndighet som beslutar om de över- gripande läroplanerna för den grundläggande utbildningen och för gymnasieskolan, grunderna för yrkesexamina och fristående exa- mina samt ger stöd till olika former av skolutveckling. Myndigheten medverkar alltså i arbetet med att förbättra utbildningens resultat. Utbildningsstyrelsen koordinerar även utbildningens datanät och datatjänster, producerar utbildningsindikatorer och olika prognoser, samlar uppgifter om utbildningens finansiering och publicerar ut- bildningsguider. Myndigheten upprätthåller vidare elevvalsregister för andra stadiets läroanstalter och yrkeshögskolorna, ordnar språk- examina samt ordnar och finansierar fortbildning för lärare och annan personal inom utbildningssektorn. Dessutom ansvarar Ut- bildningsstyrelsen för jämställande av utländska examina samt utvecklar och producerar läromedel. Utbildningsstyrelsen är också utbildningsanordnare och ansvarar för sex statliga läroanstalter, bl.a. för specialskolor (). Nationella centrumet för utbildningsutvärdering (NCU) är en fristående myndighet för utbildningsutvärdering. Centrumet ge- nomför utvärderingar av utbildningen och av den verksamhet som bedrivs av utbildningsanordnarna, allt från vad som benämns små- barnspedagogik till högskoleutbildning.