sou · H6B323 · 2018-03-28 00:00:00 — De kulturella och kreativa näringar bidrar i sin tur till innovativ näringsutveckling, då de kopplar samman branscher, kompetens och kunskapsområden på nya sätt, vilket kan ge framgång i andra näringar och skapa vägar till nya marknader. Att kunna delta i och utöva kulturaktiviteter är en viktig del av demokratin och de mänskliga rättigheterna. Deltagande i kultur- livet kan bland annat bidra till personlig utveckling, stärkt själv- 85Krönika: Stad och land – möjligheter och svårigheter för en verksam konstnär 86En nationell strategi för hållbar regional tillväxt och attraktionskraft –2016. känsla och välbefinnande, liksom till ett livslångt lärande och en inklu- dering i sociala sammanhang. Konst och kultur kan förebygga ohälsa i livets olika skeden, och användas hälsofrämjande och rehabiliterande inom hälso- och sjukvården. Eget skapande och deltagande i olika konstnärliga och kulturella uttrycksformer är också viktigt för barns och ungas hälsa, utveckling och inlärning. Cirkus med syftet att locka fram lusten att röra sig, och att pröva göra det man annars inte vågar. Foto: / Skapande Hälsa i Åre. Det finns omfattande forskning som visar kulturens breda betydelse för hälsa och välbefinnande ur olika avseenden.87 Det arbete som be- drivs utifrån kulturpolitiska målsättningar inom kultursektorn, bidrar dessutom i stor utsträckning till att uppfylla delar av de folkhälso- politiska målsättningarna. Exempel på aktiviteter inom kultur och hälsa som kan förbättra hälsan är dans för unga med psykisk ohälsa, dans för vuxna med Parkinson, minnesträning med hjälp av museers 87 Se exempelvis m.fl. (2015). Kultur och folkhälsa — antologi om forskning och praktik, (red) (2014). Kultur och hälsa, ett vidgat perspektiv, och (2014). Vändpunkt — Förslag om kultur och hälsa i nordisk samverkan, rapport till . utställningar, musik- och bildterapi, biblioterapi och litteraturterapi. Vissa landsting har ”kultur på recept” eller kulturunderstödd rehabili- tering där patienten får möjlighet att måla, delta i sy- eller träslöjd, körsång och dans. Patienten kan också ta del av kulturupplevelse som konserter, teaterföreställningar och konstutställningar. En kommission för jämlik hälsa tillsattes 2015 och fick i uppgift att lämna förslag som kan bidra till att hälsoklyftorna i samhället minskar. I yttranden över betänkanden från Kommissionen konsta- terar att på samma sätt som folkhälsan är ett sektor- överskridande ansvar för flera politikområden, så är flera politik- områden i samhället ansvariga för att inbegripa konst och kultur i sin verksamhet för att på detta sätt öka folkhälsan. Ett flertal projekt inom kultur och hälsa har pågått och pågår runt om i . Landets samtliga vårdcentraler har fått information i form av en kulturhälsobox som innehåller material om dans, musik, bild, teater och film, men även övningar i stillhet, skrivna och fram- tagna av spjutspetsforskare, författare och kulturproducenter. Ett för kultur och hälsa har startat inom i för att hälso- och sjukvården ska kunna ta del av kulturens potential, så att konst och kultur med tiden integreras i länets vård- och omsorgsverksamheter. och hälsa vid arbetar brett inom området kultur och hälsa och främjar forskning, utbildning och utvärdering inom området. En internationell konferens om kultur och hälsa och det aktuella forskningsläget kommer att arrangeras i där såväl kulturaktörer som sjuk- och hälsovården är målgrupper för konferensen. Vidare har regeringen mottagit slut- betänkandet Nästa steg mot en mer jämlik hälsa (SOU 2017:47) som remitterats under 2017.88 För att stärka en nationell överblick över området kultur och hälsa har regeringen också gett i uppdrag att genomföra en översikt om hur det strategiska arbetet, utifrån forskning och beprövad erfarenhet, bedrivs i samtliga län och hur kunskapsutbyte och samverkan kan vidareutvecklas. En redo- visning ska lämnas till och senast 20 augusti 2018.89 88Enligt propositionsförteckningen är propositionen En god och jämlik hälsa – en utvecklad folkhälsopolitik planerad att lämnas till . 89Budgetpropositionen 2018 (prop. 2017/18:1). Civilsamhället är ett omfattande begrepp och definieras som en arena, skild från staten, marknaden och det enskilda hushållet, där människor, grupper och organisationer agerar tillsammans för ge- mensamma intressen.90 Inom konstområdet handlar det främst om organisationer som på olika sätt har en konstbildande verksamhet, t.ex. studieförbund, folkhögskolor, konstföreningar eller andra konstbildande organisationer. Dessa är viktiga för konstnärerna på två sätt. Dels kan de vara uppdragsgivare till konstnärerna vid ut- ställningar, föreställningar, konserter och föreläsningar. Dels har de en konstbildande verksamhet som är viktig för publikens inställ- ning till och kunskap om konst och därmed är de också viktiga för samhället i stort. Även tidningar, dagspress och public service har en konstbildande funktion som blir allt viktigare då den samtida konsten ibland kan upplevas som svårtillgänglig. Rapporten 2015 från Kulturanalys visar att de tio studieförbund som finns sammantaget står för en mycket omfattande bildnings- och kulturverksamhet i samhället.91 deltog cirka 1,7 miljoner deltagare i studiecirklar och av dessa utgjordes 630 000 av unika deltagare. Studiecirklar med humanist- iska, språkliga och konstnärliga ämnen stod för av studiecirkelverksamheten. Inom dessa ämnen var musik, dans och dramatik de populäraste inriktningarna. Studie- förbunden har också annan verksamhet i form av kulturprogram, t.ex. föreställningar, evenemang eller föreläsningar. I rapporten framkommer att de olika studieförbundens kulturprogram hade cirka 20 miljoner deltagare eller besökare . Studieförbundens verksamhet finansieras i huvudsak av statsbi- drag, men även landsting och kommuner bidrar. fördelade staten , medan landsting och kommuner 2009/10:55, bet. 2009/10:KrU7, rskr. 2009/10:195. 91I rapporten 2015 från Kulturanalys är dessa (), (), Ibn Rushd, Kulturens bildningsverksamhet (KBV), Med- , bildningsverksamhet (NBV), Sensus, Studiefrämjandet, (). bidrog med vardera. Staten fördelar även medel till särskilda satsningar inom studieförbunden, till exempel till arbetet med nyanlända. Till detta ska läggas att det finns ett stort antal ideellt engagerade i studieförbunden och dess olika med- lemsorganisationer och föreningar. I figur 6.15 redovisas hur studiecirkelverksamheten har utveck- lats –2015. Källa: Kulturanalys. Figuren visar att studiecirkelverksamheten tydligt minskat räknat i antal deltagare . Minskningen sker i de flesta studie- förbund, men är störst i de större. 92 Inom Annan folkbildningsverksamhet genomförs bildnings- och kulturverksamhet i friare och flexiblare former än i till exempel studiecirkeln. Det kan till exempel handla om prova- på-dagar eller helgkurser. Vuxenskolan har tappat nära 400 000 deltagare . visar figuren att antalet kulturprogram har ökat. En av de största aktörerna på området är som 2001 redovisade 112 000 sångare i någon av körer. Mer än 3 000 personer spelade i någon form av instrumental- ensemble i regi. Antalet anlitade instrumentalister uppgick till närmare 14 000 och sångarna till drygt 5 000.93 Vid sidan av studieförbundet finns det ett antal andra konst- bildande verksamheter som arbetar för att medborgarna ska komma närmare konsten i bred mening, både som publik och som medverkande. Som exempel kan nämnas Folkets Hus och Parker, Bygdegårdarna, Sveriges konstföreningar, Konstfrämjandet, Skåde- banan och Amatörkulturens samrådsgrupp. har en lång tradition av konstföreningar, både allmänna och så kallade arbetsplatsföreningar. var 692 konstföreningar anslutna till Sveriges Konstföreningar. Av dessa var 334 allmänna konstföreningar, 357 arbetsplatskonstföreningar och 1 konstnärs- driven konstförening.94 Antalet medlemmar uppgår till cirka 170 000. Enligt Sveriges konstföreningar har konstföreningarna minskat i antal det och därmed har cirka 1 000 utställningsrum förlorats, främst i de större städerna. Detta leder både till minskade visningsmöjligheter för konstnärerna, till att färre konstintresserade har möjlighet att se konst på sin hemort och till färre inköp både från privatpersoner och konstföreningar. De flesta konstföreningar som har försvunnit är konstförening- ar på arbetsplatser som inte har ersatts av något annat. En viktig förändring för konstföreningarna på arbetsplatser är att den vinst i de konstlotterier som förekommer på arbetsplatserna har börjat förmånsbeskattas om arbetsplatsen subventionerar inköpen av konstverken till lotteriet. Detta gör också att villkoren för konst- föreningarna på arbetsplatserna har försämrats. 93Folkbildning i brytningstid – en utvärdering av studieförbund och folkhögskolor (SOU 2004:30), s. 179. 94Sveriges konstföreningars verksamhetsberättelse 2016. konstföreningarna konstverk för , men inkö- pen har sjunkit kraftigt under senare år.95 Konstfrämjandet är en annan viktig aktör inom konstbildning- en. Organisationen sprider konst över hela genom produk- tion av nya konstverk, projekt, utställningar, böcker och möten. Konstfrämjandet har ett stort antal medlemmar som består av olika medlemsorganisationer och folkrörelser, t.ex. studie- och fackför- bund, och andra intresseorganisationer. Genom sina olika distrikt når organisationen hela landet.96 Folkets Hus och Parker är med sina cirka 500 samlingslokaler över hela landet viktiga för att konstnärer och konstnärliga grupper ska kunna nå ut med sina verk. Därutöver producerar organisatio- nen föreställningar med fria teatergrupper, konstutställningar och filmprogram som lokala föreningar kan nyttja. Lokalerna har dock generellt sett ett stort upprustningsbehov och enligt Folkets Hus och Parker är det en brist att stöd till allmänna samlings- lokaler, som ökat , inte omfattar folkparkerna. Med- lemsantalet i riksorganisationen har sjunkit , men har stabi- liserats . läggs lokala föreningar ner, men det kommer i stället nya, baserade i grupper och i miljöer som inte traditionellt varit medlemmar i och Parker.97 Utredningen har även uppmärksammats på frågan om betydelsen av en aktiv konstkritik och av aktuella recensioner som en viktig del av det offentliga samtalet om konsten i samtiden. Medierna är centrala aktörer som avgör vilka händelser och fenomen som upp- fattas vara av betydelse i samtiden. Hur konst blir synligt och uppmärksammas i medierna är därför en central fråga för utred- ningen. En diskussion om kritikens utveckling och synlighet i me- dier pågår i såväl som i flera andra länder, och ofta med samma förtecken. Det uttrycks en oro över att utrymmet för en kvalificerad kritik av konstnärliga verk har minskat i dagstidning- 95Underlag från Sveriges konstföreningar . 97Minnesanteckningar från utredningens möte med Folkets Hus och Parker . arna , och alltmer ersatts av nöjesjournalistik och ett popu- lärkulturellt innehåll. Frågan om vad som är kritikens uppgift är en central fråga i debatten, men kanske ännu mer frågan om hur kriti- ken ska finansieras. Kulturjournalistikens världar vid är en större studie om hur journalistiken om kultur i ett antal större tidningar och radio och tv har utvecklats . Forskningen visar att mängden artiklar, inslag och pro- gram i press, radio och teve som handlar om kultur har ökat . Andelen kritik minskar däremot, men inte tydligt i absoluta tal. En gjord undersökning visar att antalet recensioner av litteratur, film, musik, scenkonst, konst/arkitektur och radio/tv i , DN, och SvD har minskat med i genom- snitt , se figur 6.16.98 Att skriva kritik eller recensioner är ofta en bisyssla, men som är sämre arvoderad än mycket annat skrivande för medier, sett i för- hållande till den tid detta arbete kräver. 98 Den vikande kritiken, artikel i . för utvecklingen är de tryckta tidningarnas alltmer ansträngda eko- nomi. Frånvaron av en kvalificerad kritik riskerar att leda till minskad förståelse för den aktuella konsten och därmed till en ökad distans mellan konstnärerna och deras publik. Dessutom har kritiken en viktig roll att spela för det inomkonstnärliga samtalet och den diskussion som ständigt behöver föras om kvalitet i konsten. En stor del av detta samtal har flyttat över till sociala medier och kulturtidskrifterna. Där pågår det med begränsad eller ingen arvodering och i mer slutna kretsar. Enligt intressenter som utredningen har haft dialog med präglas litteraturkritiken av en ökad amatörisering. som tidningars och tidskrifters re- censioner blir färre, ökar antalet amatörrecensioner och i och med de sociala mediernas inträde kan numera alla recensera konst utan utbildning eller tidigare professionell erfarenhet av kritikeryrket. Konstnärer har rört sig inom och över nationsgränser för att hämta inspiration, utveckla sin talang, bygga nätverk och för att få avsättning för sina verk. Influenser och möten med konstnärer och publik från andra regioner och länder bidrar till den konstnär- liga utvecklingen hos svenska konstnärer och ger också en större bredd i det kulturutbud som publiken i kan ta del av. Med digitaliseringen och globaliseringen har konstnärernas strävan att nå ut i världen underlättats ytterligare. Den nya tekniken gör att nya och gamla kontakter nås mycket snabbare och att konstnären med en enkel knapptryckning kan nå hela världen med sitt skap- ande. Trots detta är det fysiska resandet och utbytet fortsatt bety- delsefullt. 6.9.1Internationella möten och nätverk Med den nya teknikens alla möjligheter att kommunicera kunde det ligga nära till hands att misstänka att resandet och de fysiska mötena skulle minska i omfattning. Någon sådan trend låter sig dock inte spåras för konstnärerna. Ett nationellt och internationellt utbyte och nätverkande på plats har fortfarande en stor betydelse och dragningskraft. Många av de intressenter utredningen har haft dialog med pekar på att inte minst det internationella nätverkandet har ökat under i både intensitet och omfång och på att de internationella och interkulturella organisationernas betydelse för konstnärerna har ökat. pekar på att svenska konstscener inte alls var lika internationaliserade som de är . Det var då initiativet om ett konstnärligt residensprogram väcktes och som har växt till en betydelsefull del av myndighetens verksamhet. är unga konstnärer inte lika beroende av statliga initiativ som tidigare utan det är snarare myndigheten som får följa konst- närerna för att upptäcka var konstnärliga ”hubbar” växer upp. Klas- siska sådana är , och , men finns de snarare i och . Var en ny konstnärligt ”hubb” ska uppstå vet man inte i förväg, utan det visar sig när den har uppstått.99 Från de konstnärliga högskolornas sida betonas vikten av att studenterna får nya influenser, vilket bl.a. sker via internationellt rekryterade professorer som kan bidra med nya intryck och sak- kunskaper , men även efter utbildningen då konstnären ska etablera sig på marknaden. Dessa nätverk är för utomstående, inte minst på bildkonstområdet, relativt undflyende och svåra att få grepp på för en utomstående betraktare, men det kan vara en poäng med nätverken som gynnar berörda konstnärskap.100 Allt fler verksamheter inom kultursektorn drivs av nätverk, inte minst i och med den ökade digitaliseringen. Skälen för enskilda konstnärer att ingå i ett nätverk kan vara att utveckla sitt konstnär- skap, utbyte av kunskap, hjälp med kontakter, information och marknadsföring och därigenom hitta nya uppdrag och eventuella anställningar. Nya former av informationsvägar har blivit allt vikti- gare i takt med att rörligheten hos konstnärer ökar och strukturer- na på marknaderna förändrar sig. Det är exempel på för- hållanden som är viktiga för konstnären utan att de nödvändigtvis kan kopplas till åtgärder inom ramen för den statliga konstnärspoli- tiken. 99Minnesanteckningar från utredningens möte med residensprogram . 100Minnesanteckningar från utredningens möte med fyra konstnärliga högskolor . finns det också en bild av att svenska konstnärer kan ha svårt att veta vart de ska vända sig när de vill nå ut utanför . Därför arrangeras möten av svenska ambassader, i samar- bete med lokala partners, där svenska konstnärer får möta in- hemska arrangörer, institutioner med flera. Detta uppfattas som särskilt viktigt för konstnärsgrupper som har en större marknad internationellt än i , vilket exempelvis gäller inom opera. För att de svenska konstnärerna ska kunna medverka krävs dock enligt kulturråd olika typer av resestipendier.101 ser även en stor potential i utbytet mellan konstnärer verksamma i och konstnärer i länder med svaga demokratier, begränsad yttrandefrihet och begränsad konstnärlig frihet. Där har de internationella nätverken av konstnärer stor betydelse, då arbetet för demokrati och yttrandefrihet lätt kan spri- das i dessa nätverk.102 Internationaliseringen påverkar i stort sett alla konstformer, men i några fall handlar det om ett mer institutionaliserat samarbete över nationsgränserna. Det gäller t.ex. inom dansen, operan och musiken. Dans- och operaföreställningar över hela världen är regelmässigt sammansatta av konstnärer med många olika nationaliteter, medan t.ex. en teaterföreställning i primärt spelas med skådespelare som har svenska som modersmål. En annan observation är att den ökade migrationen bland be- folkningen i världen i stort har gjort den svenska konstscenen mer internationell. Det har kommit utlandsfödda konst- närer till som t.ex. sökt asyl eller som fått arbets- eller uppehållstillstånd men som av olika skäl inte kunnat fortsätta sin konstnärliga yrkesverksamhet. Deras yrke har heller inte uppmärk- sammats av de svenska myndigheter konstnärerna har kommit i kontakt med under processen för att få tillstånd att bo och arbeta i . har flera projekt startat runt om i landet för att dessa konstnärer ska få möjlighet att återuppta sina yrken bl.a. genom att de får samverka med konstnärer som redan är etablerade i . arbetar nu med att identifiera dessa konstnärer. 101Minnesanteckningar från utredningens möte med kulturråd . 102Konstnärsnämndens budgetunderlag 2016–2018. Vernissage av Konsten att delta på i . , och film, Svensk Scenkonst och Arbetsförmedlingen genomförde pilotprojektet för att ge nyanlända professionella kulturar- betare en ingång i den svenska kulturbranschen samt utveckla breddad rekrytering, bl.a. genom praktik på och Ope- ran.103 fortsatte KRO sitt projekt att delta: bild och form, som är uppbyggt som ett mentorskapsprogram och drivs i samarbete med Svenska Tecknare, , och . Syftet är att underlätta för utlandsfödda konstnärer, nyanlända likväl som personer som varit i , att komma in i den svenska kul- tursektorn. I rapporten med olika bakgrund har Kulturanalys bl.a. undersökt representationen av personer med utländsk bakgrund bland de anställda med konstnärliga yrken vid statligt finansierade 103 Budgetpropositionen 2018 (prop. 2017/18:1, utg.omr. 17), s. 57. I slutet av under- sökningsperioden, dvs. , är personer med utländsk bakgrund mycket väl representerade bland anställda med ett konstnärligt yrke och detta hänger tydligt samman med den höga andelen anställda med utländsk bakgrund vid orkestrar och scenkonst- institutioner. I början av perioden var andelen anställda med konst- närligt yrke vid orkestrar och nationella scenkonstinstitutioner strax men ökade till 2015, med en lite snabbare ökningstakt . Enligt rapporten har andelen personer med utländsk bakgrund som har ett konstnärligt yrke inom området orkestrar ökat från år . Eftersom orkester- området framstår som ett område som tydligt har en stor andel med utländsk bakgrund bland anställda med konstnärliga yrken kan det kanske här finnas särskilda förutsättningar som skiljer sig från andra konstområden. Till exempel kan det finnas särskilda skatte- regler (så kallad expertskatt) som gynnar anställning av utlands- födda framför anställda med inhemsk bakgrund, men snarare är den hårda internationella konkurrensen den främsta anledningen till den höga representationen av personer med utländsk bakgrund inom orkesterområdet. Mycket tyder på att en internationell arbetsmarknad för musiker, med stor rörlighet mellan olika länder, spelar större roll för utfallet av utländsk bakgrund än invandring och integration i det svenska kulturlivet av personer med utländsk bakgrund med uppväxt i Sverige.104 Konstnärliga residens har haft stor betydelse för många konstnä- rers förutsättningar att verka eftersom de underlättar för och ger konstnärer möjlighet att flytta runt i världen. De har också blivit en betydelsefull del av den samtida lokala konstscenen genom att sammanlänka den lokala och den globala konstvärlden. Ett konst- närligt och kulturellt utbyte och samarbete genom ett residenspro- gram kan också öka förståelsen mellan länder och kulturer.105 104Kulturanalys (2017). Kultur med olika bakgrund, s. 64. 105Policyhandbok för konstnärliga residens, rapport från en OMC-grupp med bl.a. som medverkande. Vid finns tre internationella program: internationella program för bild- och form- konstnärer, (Iaspis), internationella musik- program och internationella dansprogram. De tre programmen har funnits olika länge och har olika stora resurser till sitt förfogande. Programmen omfattar ett utbyte i båda rikt- ningarna, utländska konstnärer i och svenska konstnärer i andra länder. Totalt ägde 972 kulturutbyten rum , vilket var en ökning jämfört med året innan. De flesta utbytena har skett genom svenska konstnärers resor till utlandet. Av de 73 kulturutbyten som skett vid resi- densplatser står Iaspis för 44, dansprogrammet för 16 och musik- programmet för 13. Totalt kom 131 utländska konstnärer till 2016 med stöd av myndighetens bidrag till internationellt kulturutbyte.106 Elektronmusikstudion, EMS, är ett nationellt center för elektron- musik och ljudkonst som är en del av . Studiorna är belägna på i och tar emot ett hundratal svenska musiker och konstnärer för att skapa sin musik. gästas EMS också av ett 80-tal internationella ton- sättare från olika delar av världen.107 arbetade 102 inter- nationella gästtonsättare vid studion, vilket var ett rekord.108 Residensverksamhetens betydelse för ett framgångsrikt konst- närligt utbyte mellan och andra länder bekräftas även av de svenska kulturråden. Genom att konstnärerna får verka i andra miljöer utvecklas deras konstnärskap, vilket de också har nytta av vid återkomsten till . Det är viktigt att utbytet är ömsesidigt, så att utländska konstnärer kan få tillgång till residens i . Utvecklingen har kommit olika långt i de länder där svenska kulturråd är stationerade. har kommit längst i utvecklingen av residens. I är residens inte en prioriterad fråga, därför arbetar den svenska ambassaden för att skapa residens 106Konstnärsnämndens årsredovisning 2016. 107EMS har utgjort navet för elektronmusik och ljudkonst i sedan starten då EMS bildades som en del av . avsade sig huvudmannaskapet för EMS 1969 och EMS blev då en statligt finansierad stiftelse. flyttade studion in i sina nu- varande, specialdesignade lokaler på i . 108Musikverkets årsredovisning 2016. tillsammans med , och , medan verksamheten håller på att byggas upp i och i Turkiet.109 Det svenska utvecklingssamarbetets stöd till kulturella projekt har tidigare haft som ambition att stärka människors kreativitet och identitet. Det har också varit ett verktyg för att stärka demokratin och arbeta med mänskliga rättigheter. Sidas kultur- och medieenhet avvecklades 2008. Då hade regeringen beslutat om nya strategier för samarbetsländer och ökat stöd till bland annat medier och yttrandefrihetsinsatser snarare än till renodlade kulturprojekt. Kulturen är fortfarande en del av Sidas utvecklingssamarbete men det svenska stödet till kulturprojekt har minskat avsevärt. Andra aktörer än Sida har dessutom bidragit till arbetet med biståndsprojekt inom kulturen.