sou · H6B371 · 2018-09-05 00:00:00 — Utredningen har även besökt ett flertal verksamheter och mött såväl rektorer, vuxenutbildningschefer som studie- och yrkesväg- ledare för att bland annat diskutera frågan kring högskoleförbered- ande examen inom komvux. Bilden från dessa besök är övervägande samstämmig med svaren från de båda enkäterna. En mer flexibel högskoleförberedande examen 7.2Gymnasiearbetet i komvux och i gymnasieskolan Gymnasiearbetet är en del av gymnasiereformen 2011 och infördes i gymnasieskolan. fanns liknande kurser kallat projekt- arbete och specialarbete. Dessa var dock inte kopplade till examensmålen för gymnasieskolans nationella program vilket gym- nasiearbetet är. Vid införandet menade dåvarande regering att gymnasie- arbetet, genom kopplingen till examensmålen, förstärker helhetssynen på utbildningens innehåll, där samtliga kurser som ingår i utbildningen ska bidra till de kunskaper som uttrycks i examensmålen. I proposi- tionen som ligger till grund för bestämmelserna kring gymnasie- arbetet menade man att arbetet ska vara ett kvitto på att eleven är väl förberedd för kommande högskolestudier respektive det yrkesområde som programmet utbildar för.2 I gymnasieförordningen (2010:2039) definieras gymnasiearbetet som en uppgift om 100 gymnasiepoäng som eleverna genomför inom ramen för examensmålen. I förordning (2011:1108) om vuxenutbild- ning utrycks det att gymnasiearbetet är en del av den kommunala vuxenutbildningen på gymnasial nivå. Där definieras gymnasiearbe- tet som ”en uppgift om 100 gymnasiepoäng som eleverna genomför inom ramen för examensmålen för det program inom gymnasieskolan som utbildningen i huvudsak motsvarar”.3 Inom komvux finns inga examensmål. genomförde 10 976 kursdeltagare gymnasiearbetet på komvux. Det motsvarar av det totala antalet kursdelta- gare på gymnasialt komvux.4 7.2.1Gymnasiearbetet inom en högskoleförberedande examen Ett gymnasiearbete inom en högskoleförberedande examen ska visa att eleven är förberedd för högskolestudier inom i första hand det område som programmet utbildar för. I gymnasiearbetet som ingår i en högskoleförberedande gymnasieexamen ska eleven visa att hen kan använda vetenskaplig metod som är kopplat till respektive hög- skoleområde. I utvärderingen av ett gymnasiearbete som förbereder 2008/09:199. Högre krav och kvalitet i den nya gymnasieskolan. 32 kap. 3 § förordningen (2011:08) om vuxenutbildning. Kurser med flest deltagare per utbildningsnivå . En mer flexibel högskoleförberedande examen för högskolestudier ingår att eleven formulerat en frågeställning eller lagt fram en idé som den återkopplar till. Dessutom ska resultatet värderas vad gäller styrkor, svagheter, betydelse och begränsningar. 7.2.2Övervägande – att ta bort kravet på gymnasiearbete Som visats i inledningen till kapitlet uppges gymnasiearbetet som det största problemet kring högskoleförberedande examen inom komvux. Detta framgår både i enkätsvar och i kontakter med verksamma inom vuxenutbildningen. För vissa inriktningar är det svårt för kom- munerna att hitta lärare, framför allt på yrkessidan och estetiskt program, och det kan vara kostsamt för kommunerna att köpa in gymnasiearbetet på grund av att de i vissa fall tvingas köpa ett helt paket av kurser när de egentligen bara vill ha en handledare/lärare till gymnasiearbetet. För yrkeselever som vill byta bana och läsa på hög- skolan är systemet stelbent. En lösning på problemen är att gymnasiearbetet skulle vara val- bart i en högskoleförberedande examen från komvux. Det finns ingen evidens för att gymnasiearbetet förbereder väl för högskole- studier och att ett borttagande av det skulle göra elever mindre för- beredda. Det finns dock inte heller något som säger motsatsen, det vill säga att det inte skulle förbereda till högskolestudier. Om gymnasiearbetet finns som ett krav i gymnasieskolan skulle ett bort- tagande av kravet på gymnasiearbetet eller motsvarande arbete i komvux kunna leda till taktikläsning. Det vill säga att färre tar ut en examen från gymnasieskolan för att inte behöva göra gymnasiearbetet och sedan kunna gå till komvux och ta ut en examen där. Enligt Skol- verkets rapport ”Nära examen” är de vanligaste ämnena gymnasie- elever med studiebevis saknar godkänt betyg i matematik, svenska och gymnasiearbetet.5 Det finns således en risk för att eleverna går miste om en nödvändig förberedelse inför högskolestudier. Nära examen – En undersökning av vilka kurser gymnasieelever med studie- bevis saknar godkänt i för att få examen. En mer flexibel högskoleförberedande examen 7.2.3Förslag: ett komvuxarbete ska kunna ersätta gymnasiearbetet i en gymnasieexamen från komvux Utredningens förslag: Ett komvuxarbete ska ersätta gymnasie- arbetet på komvux. Ett tidigare genomfört gymnasiearbete ska dock fortfarande få ingå i en gymnasieexamen från komvux. ska få i uppdrag att utreda hur komvuxarbetet ska utformas. Flera problem med nuvarande regler för högskoleförberedande examen som har framkommit genom verksamhetsbesök och tidigare beskrivna enkäter till studie- och yrkesvägledare samt huvudmän är kopplat till gymnasiearbetet. Elever med brokig utbildningsbakgrund har svårt att koppla gymnasiearbetet till ett specifikt nationellt program och kommunerna har i sin tur svårt att tillhandahålla alla de inriktningar som finns. Utredningen föreslår därför att det ska finnas ett alternativ till gymnasiearbetet på komvux för högskoleförberedande examen. Förslaget innebär att en examen ska kunna innehålla antingen ett gym- nasiearbete från gymnasieskolan eller ett komvuxarbete från komvux. I komvux ska det dock endast vara möjligt att göra ett komvuxarbete. Kravet på att arbetet ska kopplas till ett specifikt nationellt hög- skoleförberedande program föreslås tas bort och ersättas med kopp- ling till ett studieområde. Komvuxarbetet kopplas således till de studieområden som föreslås finnas för en högskoleförberedande examen inom komvux. Då arbetets koppling till examensmålen för ett specifikt natio- nellt program föreslås tas bort behövs nya mål att koppla komvux- arbetet till. föreslås därför ges i uppdrag att ta fram gene- rella kunskapskrav för komvuxarbetet. är målet med gymnasie- arbetet att eleven på ett högskoleförberedande program ska lära sig att planera, genomföra och utvärdera arbeten och att ge, beakta och värdera respons. Dessutom ska eleven utveckla sin problemlösnings- förmåga och kunna förhålla sig kritiskt och självständigt till källor. I högskoleförberedelsen ingår dessutom att eleven utvecklar sin kom- munikationsförmåga, såväl skriftligt som muntligt. Det här ska eleven visa i gymnasiearbetet . Dessa generellt hållna mål för samtliga högskoleförberedande program skulle kunna fungera som grund för utformningen av kunskapskrav för komvuxarbetet på komvux. Kun- skapskraven för komvuxarbetet föreslås vara samma för samtliga tre En mer flexibel högskoleförberedande examen studieområden inom komvux. Rektor föreslås göra bedömningen av inom vilket studieområde en elevs komvuxarbete ligger. Undantag för yrkeselever som vill byta bana Om det finns särskilda skäl ska det finnas en möjlighet för rektor att besluta att en elev som läst övervägande del av sina kurser inom yrkesprogram inte behöver koppla sitt komvuxarbete till det pro- gram som överväger bland tidigare studier. Det kan i dessa fall i stället kopplas till det högskoleförberedande studieområde som syftar till elevens framtida mål med studierna. Det här gäller per- soner som inte läst färdigt ett yrkesprogram och vill byta bana till högskolestudier. Den snabbaste vägen till en gymnasieexamen för eleven är då att fullfölja sin gymnasieexamen inom yrkesprogrammet och läsa till Svenska 2 och 3 samt Engelska 6 som behövs för hög- skolebehörighet. Det blir då en yrkesexamen, samt att eleven även har högskolebehörighet. (Ej att sammanblanda med en högskoleför- beredande examen som man uppnår genom studieförberedande program). I stället för att göra ett gymnasiearbete inom ett yrke de inte har för avsikt att praktisera ska de då i stället kunna göra ett komvuxarbete inriktat på framtida högskolestudier. Eleven får då möjlighet att förbereda sig för sina högskolestudier. Då de inte gör ett gymnasiearbete inom yrket får de i stället för en yrkesexamen med yrkestitel erhålla en ”yrkesexamen med högskoleinriktning” vilket framgår på examensbeviset. Detta för att inte skicka fel signaler till arbetsgivare om att dessa personer skulle ha en yrkesexamen med en yrkesutgång då de inte gjort något gymnasiearbete inom ett yrke. (För elprogrammet är detta extra viktigt då ett gymnasiearbete inom el är nödvändigt för ett certifikat för att få praktisera som elektriker. Att få en yrkesexamen med inriktning mot el sänder då helt fel sig- naler till arbetsgivare samt om en person med denna examen startar eget företag inom el och visar upp sin examen som i själva verket inte är en fullständig utbildning inom el.) Vid sökning till högskola räknas denna examen som en yrkesexamen. En mer flexibel högskoleförberedande examen 7.2.4Skäl till att införa komvuxarbete i föreslagen utformning Bibehållen kvalitet på examen Det har framkommit tydligt att gymnasiearbetet är ett problem såväl för enskilda individer som för kommuner. En förenkling av hög- skoleförberedande examen från komvux bör därför innefatta en för- enkling vad gäller gymnasiearbetet. Som påpekas i utredningens direktiv bör dock kraven inte sänkas. Gymnasiearbetets syfte är att eleven ska förbereda sig för högskolestudier genom att göra ett själv- ständigt arbete som ger en helhetssyn på utbildningens innehåll. Det en elev har läst på ett nationellt program knyts därmed ihop genom gymnasiearbetet. Komvuxarbetet föreslås därför i regel kopplas till ett studieområde som motsvarar en övervägande del av de kurser eleven läst. Även om studieområdet är bredare eftersom det inne- fattar två nationella program blir komvuxarbetet fortfarande ett arbete som rör sig inom ett studieområde med dess teorier och modeller som ska tillämpas. Det är samma upplägg som eleven senare kommer att möta i de högskolestudier examen ska förbereda för, där en upp- sats bygger på kunskaper från flera tidigare kurser inom samma område. På det här sättet bibehålls kraven och kvaliteten för ett avslutande arbete som komvuxarbetet ger ökad flexibilitet. Kopplingen till studieområden ökar flexibiliteten för individerna och kommunerna Att komvuxarbetet till skillnad från gymnasiearbetet inte behöver kopplas till ett specifikt nationellt program utan i stället kan kopplas till ett studieområde skapar flexibilitet såväl för individen som för kommunen. En person som har läst inom samhällsvetenskapligt pro- gram kan till exempel göra ett komvuxarbete inom det ekonomiska fältet. Kommuner som har svårigheter att erbjuda gymnasie- arbetet inom vissa områden, till exempel estetiskt program kan då erbjuda elever att göra komvuxarbetet inom det humanistiska fältet i stället. finns kommuner som tvingas betala dyrt för gymnasie- arbeten inom till exempel naturbruk även om en elev inte önskar att praktisera yrket och egentligen skulle vilja utföra gymnasiearbetet En mer flexibel högskoleförberedande examen inom ett annat område. Det handlar alltså om elever som gör gym- nasiearbetet endast för att kunna uppnå sin yrkesexamen för att därefter kunna läsa på högskolan. För komvuxarbetet inom yrkes- programmet innebär möjligheten till undantag för de som vill läsa vidare på högskolan att kommunen kan erbjuda ett komvuxarbete inom ett högskoleförberedande studieområde i stället för inom ett yrkesprogram i de fall eleven önskar. Undantaget ger på det sättet mer flexibilitet för såväl den enskilde som för kommunen. Ingen risk för försämrad genomströmning i gymnasieskolan Gymnasiearbetet görs i gymnasieskolan. Det är också ett av de tre vanligaste ämnena att sakna för elever som inte fullgjort sin gymnasieutbildning i gymnasieskolan. Om gymnasiearbetet eller krav på liknande arbete i komvux skulle tas bort helt skulle det där- med riskera taktikläsning genom att elever hoppar över att göra gymnasiearbetet i gymnasieskolan för att sedan kunna ta ut en gym- nasieexamen i komvux utan någon form av avslutningsarbete. Efter- som föreslaget komvuxarbete inom komvux skulle innebära samma krav på eleven som motsvarande gymnasiearbetet blir dock incita- menteten att hoppa över gymnasiearbetet i gymnasieskolan för att få läsa ett komvuxarbete på komvux mycket små som för- beredelsen inför högskolestudier som arbetet syftar till kvarstår. Undantag för yrkeselever möjliggör yrkesväxling Precis som utredningen har resonerat kring i kapitlet om utred- ningens utgångspunkter ställer dagens arbetsmarknad krav på flexi- bilitet. Det gör att det måste vara möjligt för individer att ställa om och byta bana under livets gång. Möjligheten att växla spår bör vara så öppen som möjligt. Ett exempel på detta är personer som påbörjat men inte fullföljt ett yrkesprogram i gymnasieskolan och sedan vill läsa på högskolan. gör reglerna att om de saknar gymnasie- arbetet tvingas de att göra ett arbete inom en utgång vars yrke de inte har för avsikt att praktisera. Gymnasiearbetet eller föreslaget komvuxarbete blir då en bromskloss. Genom att föreslå ett undantag där tidigare yrkeselever som vill läsa på högskolan i stället får koppla En mer flexibel högskoleförberedande examen sitt komvuxarbete till sitt framtida mål, ett studieområde inom det högskoleförberedande område, förenklas yrkesväxling. 7.3Nuvarande regler för högskoleförberedande examen från komvux En gymnasieexamen från komvux, högskoleförberedande- eller yrkes- examen, följer gymnasieskolans programstruktur, dock inte fullt ut. I nedanstående del beskrivs skillnaden mellan en gymnasieexamen från gymnasieskolan och en gymnasieexamen från komvux enligt dagens regler. Detta ger, tillsammans med analys av målgruppen, en bakgrund till utredningens bedömning kring hur omfattningen av för- ändringarna av gymnasieexamen från komvux behöver och bör vara. Gymnasieskolans nationella program följer alla samma program- struktur. De uppgår till 2 500 gymnasiepoäng varav 2 250 poäng måste vara godkända för att uppnå en gymnasieexamen. Skillnaden mellan de olika nationella programmen ligger i innehållet och antalet gym- nasiepoäng inom varje del. För såväl yrkesexamen som högskole- förberedande examen ingår Dessutom ingår individuellt val om 200 poäng samt gymnasiearbetet.6 Inom samtliga av gymnasieskolans yrkesprogram och riksrekryterande utbildningar ingår dessutom 15 veckors arbetsplatsförlagt lärande. 6Detta gäller samtliga högskoleförberedande program förutom International Baccalauriate samt samtliga yrkesprogram med undantag för vård- och omsorgsprogrammet som inte har några valbara inriktningar. Samtliga sex riksrekryterande utbildningar förutom sjöfarts- samt marinteknikutbildningen saknar även inriktningar. Inom samtliga program som saknar inrikt- ningar ingår istället en mycket stor andel programgemensamma ämnen i examen. En mer flexibel högskoleförberedande examen Som gymnasiegemensamma ämnen räknas svenska, engelska, mate- matik, historia, samhällskunskap, religionskunskap samt, inom alla program utom naturvetenskaps- samt teknikprogrammet, naturkun- skap.7 Gymnasiearbetet räknas inte som ett gymnasiegemensamt ämne men ingår i samtliga gymnasieexamina. De gymnasiegemen- samma ämnena läser alla som går en gymnasieutbildning. Dock ingår olika mycket matematik, historia och samhällskunskap på de olika högskoleförberedande programmen.8 Sedan tillkommer program- gemensamma ämnen. Det är kurser som alla inom det nationella pro- grammet läser på gymnasieskolan och som ger programmen dess prä- gel. (Inom Ekonomiprogrammet handlar det till exempel om Företags- ekonomi, Privatjuridik, Moderna språk och Psykologi.) Dessa kurser utgör på så sätt en grund som alla elever på programmet utgår ifrån. Dessutom väljer eleverna inom gymnasieskolan inriktning på valt program. (På barn- och fritidsprogrammet finns till exempel inrikt- ningarna – Fritid och hälsa, Pedagogiskt arbete och Socialt arbete där eleverna läser 300 poäng inom vald inriktning.) Innehållet i inrikt- ningen är mycket specifikt kopplat till programmet. Därefter väljer eleverna programfördjupningar. Programfördjup- ningarna kan vara kurser på grundnivå eller fortsättningskurser. Tanken är att kurserna ska komplettera och fördjupa kunskaperna eleverna fått genom de programgemensamma ämnena och inrikt- ningen på det specifika programmet. På de flesta program finns över hundra sådana kurser att välja mellan. Dessa kurser överlappar ofta varandra från olika program. (Entreprenörskap går till exempel att läsa inom såväl Ekonomiprogrammet som Estetiska programmet, El- och energi och Samhällsvetenskapsprogrammet och Psykologi finns som fördjupningskurs inom alla högskoleförberedande program för att ta två exempel). En del kurser inom programfördjupningen hänger mycket tydligt ihop med det nationella programmet. (Inom samhällsvetenskapspro- grammet kan en elev till exempel välja att läsa Humanistisk och sam- hällsvetenskaplig specialisering, Ledarskap och organisation och Politik och hållbar utveckling.) Som programfördjupningskurser finns dock även kurser som inte har en lika tydlig koppling till programmet. (På samhällsvetenskapsprogrammet finns till exempel även Manus för film och tv, Fotografisk bild 1, 2 och 3 och Animation 1 och 2). 7Där läser eleverna istället fysik, kemi osv. som programgemensamma ämnen. 8Se Bilaga 3 till skollagen för exakt antal gymnasiepoäng för olika nationella program. En mer flexibel högskoleförberedande examen här är intressant eftersom en gymnasieexamen från komvux går att utfärda även om den endast innehåller dessa programfördjupnings- kurser utöver de gymnasiegemensamma ämnena. Detta förklaras mer ingående i följande stycke. 7.3.2Gymnasieexamen från komvux och koppling till gymnasieskolans programstruktur En gymnasieexamen från komvux omfattar 2 400 poäng, att jämföra med gymnasieskolans 2 500 poäng. Detta eftersom Idrott och hälsa 1 (100 poäng) inte får ingå i en högskoleförberedande examen eller yrkesexamen från komvux. En gymnasieexamen från komvux ska innehålla gymnasiegemensamma ämnen samt gymnasiearbetet. Med gymnasiearbete vid komvux avses en uppgift som eleverna genomför inom ramen för examensmålen för det program inom gymnasiesko- lan som utbildningen huvudsakligen motsvarar.9 Resterande poäng ska till över hälften utgöras av det som inom komvux kallas program- specifika kurser. Programspecifika kurser är kurser som får ingå i ett och samma nationella program i gymnasieskolan. I begreppet programspecifika samlas samtliga de delar som beskrivits ovan – programgemensamma ämnen, inriktningar samt programfördjupningar. Dock behöver en gymnasieexamen från komvux inte innehålla kurser från samtliga dessa delar. Den del av en högskoleförberedande examen från kom- vux som ska utgöras av programspecifika kurser behöver således inte innehålla en enda programspecifik kurs eller kurs kopplad till en inriktning på ett nationellt program. De programspecifika kurserna skulle kunna utgöras endast av programfördjupningar. De skulle också kunna utgöras av valfria andelar av kurser från en inriktning, pro- gramfördjupningar och programgemensamma kurser. Hur många gymnasiepoäng gymnasiegemensamma ämnen som ingår i de högskoleförberedande programmen skiljer sig åt mellan pro- grammen. De olika nationella programmen innehåller olika mycket matematik, historia och naturkunskap.10 Beroende på nationellt pro- gram finns, då dessa gymnasiegemensamma kurser räknats samman, 94 kap. 14–15 §§ förordningen (2011:1108) om vuxenutbildning. 10Matematik läser Ekonomi- och samhällsvetenskapsprogrammet, (100 poäng) och Natur- vetenskaps- och teknikprogrammet, (200 poäng) mer än övriga elever. På Estetiskt program läser eleverna 100 poäng mer historia än övriga och på Naturvetenskapligt – och tekniskt pro- gram läser eleverna inte naturkunskap. En mer flexibel högskoleförberedande examen ett utrymme kvar på mellan 1 150 och 1 300 poäng. Övervägande del av dessa ska utgöras av programspecifika kurser. Det vill säga att mellan 576 och 651 poäng beroende på program ska vara programs- pecifika kurser medan resterande poäng är helt valbara. Dessa om- kring 600 poäng som ska vara programspecifika motsvarar cirka 30 veckors heltidsstudier enligt gymnasieskolans mått. En elev får som huvudregel en gymnasieexamen efter avslutade studier inom vuxenutbildning på gymnasial nivå. Om en elev har ett eller flera betyg satta före , varav ett eller flera inte kan omvandlas eller vilkas omvandling skulle innebära en nackdel för eleven, får rektorn dock besluta att slutbetyg från gymnasial vuxen- utbildning får utfärdas om eleven uppfyller villkoren för ett sådant slutbetyg.11 tog 4 346 personer ut slutbetyg enligt tidi- gare bestämmelser.12 Enligt förordningen om vuxenutbildning (2002:1012) har en person rätt till slutbetyg från gymnasial vuxenutbildning om den har betyg i samtliga kärnämneskurser13 (600 poäng) och ytter- ligare 1 750 poäng i kurser på gymnasial nivå. Ett slutbetyg omfattar således 2 350 gymnasiepoäng, det vill säga 50 poäng mindre än en gym- nasieexamen från komvux. Kurserna utöver kärnämnen kan kombi- neras efter eget val av kurser, delkurser och projektarbete. Poäng från kurserna Estetisk verksamhet, Idrott och hälsa A, Specialidrott, Spe- cialarbete eller Gymnasiearbete får dock inte räknas med. Slutbetyget ställer höga krav på att studie- och yrkesvägledaren har kännedom om flera gamla system då ett betyg som har satts före slutbetyget får tas in i slutbetyget endast om rektorn på grund av särskilda skäl medger det.14 Det här innebär att ett slutbetyg kan innehålla betyg på kurser från tre olika system (från 1992:394, 2002:1012 och 2011:1108) där vissa kurser kan överlappa 11Enligt övergångsbestämmelser till förordningen (2011:1108) om vuxenutbildning. Komvux studieresultat riksnivå. 13Svenska A, Svenska som andraspråk A eller Svenska 1, Svenska som andraspråk 1, Svenska B, Svenska som andraspråk B eller Svenska 2, Svenska som andraspråk 2, Matematik A eller Matematik 1a/b/c, Engelska A eller Engelska 5, Samhällskunskap A eller Samhällskunskap 1b, Naturkunskap A eller Naturkunskap 1a1, Religion A eller Religion 1. 144 kap. 9–14 §§ förordningen (2002:1012) om vuxenutbildning. En mer flexibel högskoleförberedande examen varandra i kunskapsinnehåll. Det här skiljer sig från en gymnasie- examen där man bara får räkna likvärdigt kunskapsinnehåll en gång.15 Kurserna kan även vara från olika betygssystem med andra kun- skapskrav än kunskapskraven för GY11 och VUX12.16 Det finns inget krav på hur många poäng utöver kärnämneskur- serna som behöver vara godkända för att få räknas in i slutbetyget. En person som har uppnått ett slutbetyg har således inte nödvändigtvis uppnått grundläggande behörighet. För grundläggande behörighet krävs godkänt i minst 2 250 gymnasiepoäng. 154 kap 21 § förordningen (2011:08) om vuxenutbildning. 16Enligt punkten 4 i övergångsbestämmelser till förordningen (2011:1108) om vuxenutbildning. En mer flexibel högskoleförberedande examen 7.4Regler kring att ta ut flera examina För en elev som har en högskoleförberedande examen kan inte en ny högskoleförberedande examen utfärdas, däremot en yrkesexamen. För en elev som redan har en yrkesexamen kan inte en ny examen med samma innehåll utfärdas. En elev som har en yrkesexamen kan dock få en ny yrkesexamen utfärdad om innehållet är ett annat än i den tidigare examen.17 Den som har ett slutbetyg från ett fullständigt eller utökat natio- nellt program i gymnasieskolan eller motsvarande får inte därefter ta ut en gymnasieexamen.18 7.5Sveriges referensram för kvalifikationer (SEQF) och nivån på en gymnasieexamen I utredningens direktiv står att utredningen ska undersöka om bestäm- melserna om högskoleförberedande examen inom komvux bör för- enklas, exempelvis på så sätt att kopplingen till högskoleförberedande program i gymnasieskolan tas bort.