sou · H6B370 · 2018-09-06 00:00:00 — Mot bak- grund av denna lösning anförde utskottet att det krävdes att en sär- skild bestämmelse om granskning förs in i lagen. ansåg utskottet att uttrycket kapitalförvaltningen reger- ingens lagförslag skulle ersättas av uttrycket förvaltningen, då det senare uttrycket har en något vidare innebörd. Av 16 a § lagen om Allmänna arvsfonden framgår således att Kammarkollegiet till regeringen ska lämna en redovisning för förvaltningen av Allmänna arvsfonden som avser det senast avslutade räkenskapsåret, vilken ska lämnas i samband med Kammarkollegiets årsredovisning. ska i enlighet med vad som föreskrivs i 5 § lagen om revision vid statlig verksamhet m.m. granska redovis- ningen. Av 31 § andra stycket samma lag följer att Kammarkollegiets redovisning för förvaltningen av fonden ska fogas till regeringens redo- visning till (mer om regeringens redovisning, se nedan). I lagen om Allmänna arvsfonden finns inte någon ledning om vad som avses med begreppet redovisning. I förarbetena till bestämmelsen i 16 a § anges att bestämmelserna i donationsförordningen (1998:140) om en myndighets förvaltning av egendom som tillhör en stiftelse bör kunna användas till ledning för vad redovisningen ska innehålla, vilka bl.a. anger att en samlad redovisning ska lämnas för valda placeringsformer och avkastningen. Regeringen avsåg därför att göra en ändring i den dåvarande förordningen om Allmänna arvsfonden så att det skulle framgå att donationsförordningen bör tillämpas på Kammarkollegiets redovisning för kapitalförvaltningen av Allmänna arvsfondens tillgångar (prop. 2002/03:136 s. 23 och 37 f.). Någon sådan ändring gjordes dock inte och någon motsvarande bestäm- melse fanns inte heller i den nuvarande förordningen om Allmänna arvsfonden som trädde i kraft . tillkom 11 b § förordningen om Allmänna arvsfonden (nuvarande 11 b § första stycket), som tillämpades första gången för . Förändringen innebär att redovisningen ska innefatta en balansräkning, en resultaträkning och noter upprättade ienlighet med årsredovisningslagen (1995:1554). Årsredovisnings- lagen är redovisningsmässigt och juridiskt att betrakta som en ram- lag. Detta innebär att lagen inte ensamt tillräckligt väl ger vägledning för hur en redovisning ska upprättas för att uppfylla kravet på god redovisningssed. Enligt god redovisningssed behövs ett komplette- rande regelverk till årsredovisningslagen för upprättande av balans- räkning, resultaträkning och noter. Ett sådant kompletterande regel- verk saknades i den ursprungliga lydelsen i nämnda paragraf. uppfylla årsredovisningslagens krav på balansräkning, resultaträk- ning och noter har Kammarkollegiet fram t.o.m. upprättat årsredovisning med tillämpning av Bokföringsnämn- dens uttalande BFN U 95:3 Redovisning i avkastningsstiftelser som kompletterande regelverk. Detta eftersom Kammarkollegiet har funnit att Allmänna Arvsfonden har stora likheter med en stiftelse, och då särskilt en avkastningsstiftelse (skr. 2016/17:211 s. 60). uttalade i sin revisionsrapport avseende Kammar- kollegiets redovisning för förvaltningen av Allmänna arvsfonden för följande om redovisningsreglerna för förvaltningen av Allmänna arvsfonden (beslut , dnr 3.1.2-2016-0446, s. 1). Kammarkollegiet ska enligt 11 b förordningen (2004:484) om Allmänna arvsfonden avlämna en redovisning för Allmänna arvsfonden i vilken balansräkning, resultaträkning och noter ska upprättas enligt årsredo- visningslagen. Någon närmare precisering av vilket underliggande regel- verk som ska tillämpas framgår dock inte. Då Allmänna arvsfonden är en unik associationsform skapar detta en tveksamhet vilket under- liggande regelverk som är tillämpligt. Vidare ger lagen (1994:243) om Allmänna arvsfonden inte klarhet i vad som exakt avses med ”redovis- ning”. Den redovisning som Kammarkollegiet avlämnar utgör därför inte en årsredovisning även om den i sin utformning kan påminna om en årsredovisning. I revisionsrapporten (s. 2) ifrågasatte om det är lämp- ligt att redovisa i enlighet med uttalandet BFN U 95:3 som om All- männa arvsfonden vore en avkastningsstiftelse. anförde i rapporten att revisonen till Kammarkollegiet har framfört syn- punkten att tillämpat redovisningsregelverk inte tycks vara det mest lämpliga för att ge en så korrekt och rättvisande bild som möjligt av Allmänna arvsfondens verksamhet samt att Allmänna arvsfonden uppvisar större likheter med en insamlingsstiftelse, varför det vore mer rimligt att Kammarkollegiet tillämpar regelverk för insamlings- stiftelser. Mot bakgrund av den då förevarande osäkerheten i norm- givningen för Kammarkollegiets redovisning av förvaltningen av Allmänna arvsfonden är det dock enligt svårt att säga att det med nuvarande redovisning inte går att i huvudsak följa för- valtningens resultat och ställning. uttalade sig därför inte med reservation i revisionsberättelsen för redovisningen av för- valtningen av Allmänna arvsfonden för utan endast med en upplysning av särskild betydelse. I revisionsberättelsen för Kammarkollegiets redovisning för för- valtningen av Allmänna arvsfonden (beslut , dnr 3.1.2-2016-0446, s. 1) uttalade , förutom den nämnda upplysningen, att Kammarkollegiet i alla väsentliga avse- enden har: •upprättat redovisningen för Allmänna arvsfonden enligt årsredo- visningslagen med tillämpning av BFN U 95:3 Redovisning i avkastningsstiftelser. •gett en rättvisande bild av Kammarkollegiets redovisning för förvaltningen av Allmänna arvsfondens ekonomiska resultat, finansiering och finansiella ställning per . •lämnat en redovisning för förvaltningen som är förenlig med och stödjer en rättvisande bild i redovisningen som helhet. infördes en ny bestämmelse i förordningen av Allmänna arvsfonden, av vilken det följer att vid upprättandet av balansräkning, resultaträkning och noter ska Allmänna arvsfonden betraktas som en sådan stiftelse som tillgodoser sitt syfte genom att ur avkastningen lämna bidrag, dvs. en avkastningsstiftelse (11 b § andra stycket nämnda förordning). På grund av denna regeländring och uttalanden finns det skäl att här beröra de olika stiftelseformerna avkastnings- stiftelse och insamlingsstiftelse och de redovisningsregler som gäller för de olika stiftelseformerna. kan enligt kännetecknas enligt följande.1 tillgodoser sitt syfte genom att ur den löpande avkastningen dela ut kontanta bidrag. Stiftelsens förmögenhet består oftast av värdepapper eller banktillgodohavanden. Förmögenheten ska vara godtagbart placerad och stiftelsen får i princip inte förbruka medel för annat än till förmån för det syfte och den destinatärskrets som stiftaren bestämt. å sin sida kännetecknas av att den bildas genom att en eller flera stiftare förordnar att pengar, som inflyter efter ett upprop av dem, ska som en självständig förmögenhet främja ett bestämt och varaktigt ändamål och någon åtar sig att ta emot 1https:///rattsligvagledning/edition/2018.7/1735.html pengarna för förvaltning i enlighet med förordnandet (11 kap. 1 § stiftelselagen [1994:1220]). ska som regel om tre sammanhängande räkenskapsår använda minst tre fjärdedelar av sina intäkter för stiftelsens ändamål (11 kap. 2 a § samma lag). som uppfyller förutsättningarna för en insamlings- stiftelse enligt 11 kap. 1 § stiftelselagen är bokföringsskyldig oavsett värdet på dess tillgångar (2 kap. 3 § bokföringslagen [1999:1078]). är enligt samma bestämmelse bokförings- skyldig om värdet av tillgångarna överstiger en och . som är bokföringsskyldig enligt 2 kap. 3 § bokför- ingslagen ska alltid avsluta den löpande bokföringen för räkenskaps- året med en årsredovisning (6 kap. 1 § 5 samma lag). För räkenskapsår som påbörjas efter ska årsredovisningen i en stiftelse upprättas enligt ett s.k. . , , har arbetat med att ta fram samlade regelverk2 för årsbokslut och årsredovisning, det så kallade . Ett innehåller regler om hur en årsredovis- ning eller ett årsbokslut ska utformas och hur tillgångar, skulder, intäkter och kostnader ska värderas. Ett ska tillämpas i sin helhet. Det innebär att andra allmänna råd, rekommendationer eller specifika uttalanden inte för tillämpas vid upprättandet av års- redovisning, årsbokslut eller koncernredovisning, om det inte spe- cifikt anges i . Stiftelser som tidigare redovisat enligt äldre regelverk måste välja antingen regelverken K2 eller K3 för räkenskapsår som inleds efter den 31 december 2016.3 Vilket regelverk som ska väljas beror på stiftelsens storlek. ska tillämpa BFN:s allmänna råd BFNAR 2012:1 Års- redovisning och koncernredovisning (K3) när den ska upprätta sin årsredovisning (BFNAR 2012:1 punkt 1.3) om stiftelsen är ett större 2De regler som BFN publicerar i BFNAR utgör allmänna råd. Formellt är allmänna råd inte bindande föreskrifter. I bokföringslagen ges BFN ansvaret för utvecklandet av god redo- visningssed. Enligt regeringens förordning med instruktion för BFN ska myndigheten ut- arbeta allmänna råd inom dess ansvarsområde. Myndighetens allmänna råd får därför normalt anses ge uttryck för vad som är den goda sed som enligt bokföringslagen och årsredovis- ningslagen ska följas. Ett företag kan därför bara undantagsvis avvika från de allmänna råden, utan att bryta mot lag. 3För räkenskapsår som har påbörjats före kan stiftelsen välja mellan att tillämpa K3 och BFN:s äldre normgivning inklusive BFN:s uttalande BFN U 95:3 Redovis- ning i avkastningsstiftelser. företag enligt 1 kap. 3 § årsredovisningslagen eller är ett moderföretag i en större koncern. Med större företag avses företag enligt 1 kap. 3 § årsredovisningslagen som uppfyller mer än ett av följande villkor under vart och ett av : •Företaget har fler än 50 anställda i medeltal. •Företaget har mer än i balansomslutning. Med balansomslutning avses värdet av företagets tillgångar enligt balansräkningen (allmänna råd [BFNAR 2006:11] om gränsvärden punkt 5b). •Företaget har mer än i nettoomsättning. Nettoomsättningen omfattar intäkter från försålda varor och utförda tjänster som ingår i företagets normala verksamhet (1 kap. 3 § första stycket 3 årsredovisningslagen). Bokförings- skyldiga ideella föreningar, registrerade trossamfund, stiftelser m.fl. ska lägga bidrag, gåvor, medlemsavgifter och andra liknande intäkter till nettoomsättningen (BFNAR 2006:11 punkt 11a). Av kommentaren till punkt 11a framgår att andra liknande intäkter kan vara anslag från stat och kommun, förvärv på grund av testa- mente och avgifter som medlemmar i t.ex. en samfällighets- förening betalar till föreningen. Det är endast stiftelser som är ett mindre företag, dvs som inte uppfyller kraven på ett större företag enligt 1 kap. 3 § årsredovis- ningslagen, och som inte är ett moderföretag i en mindre koncern som upprättar koncernredovisning, som får tillämpa Bokförings- nämndens allmänna råd BFNAR 2016:10 Årsredovisning i mindre företag (K2) i stället för när de ska upprätta sin års- redovisning. av Allmänna arvsfondens storlek uppfyller kraven på ett större företag eftersom balansomslutningen och nettoomsätt- ningen har överstigit de gränsvärden som anges i 1 kap. 3 § årsredovisningslagen.4 En sådan stiftelse ska tillämpa vid upprättandet av årsredovisning, oavsett om stiftelsen är en insamlingsstiftelse eller en avkastningsstiftelse. 4Allmänna arvsfondens tillgångar uppgick för till i bokfört värde. Till fonden inflöt netto och . I Allmänna arvsfondens nettoomsättning får sägas ingå de medel som influtit i fonden från dödsbon som saknar annan arvinge än fonden (se BFNAR 2006:11 punkt 11a). innehåller 37 kapitel, varav de 34 första innehåller allmänna regler som gäller för alla som ska tillämpa regelverket. kap. 36 är ett särskilt kapitel för stiftelser och företag som drivs under stiftelseliknande former. Samma regler ska således tillämpas för en insamlingsstiftelse som för en avkastningsstiftelse. I kap. 36 finns dock några särskilda regler för just avkastningsstiftelser. Här redogörs översiktligt för dessa regler. En gåva ska som huvudregel redovisas som intäkt när den erhålls (p. I en avkastningsstiftelse får en gåva som inte får förbrukas för stiftelsens ändamål inte redovisas som intäkt. En sådan gåva ska redovisas direkt mot eget kapital när gåvan erhålls (p. Med lämnade bidrag avses en transaktion i vilken en stiftelse lämnar en tillgång utan att få tillbaka motsvarande värde i utbyte (p. Ett lämnat bidrag ska i normalfallet redovisas som skuld när beslut om bidraget har fattats (p. I en avkastningsstiftelse ska dock ett lämnat bidrag redovisas som en minskning av eget kapital (p. I juridisk person ska en stiftelse, om inte stiftelse- förordnandet anger något annat, dela in eget kapital i bundet respek- tive fritt eget kapital. Som bundet eget kapital ska man redovisa sådant kapital som inte får förbrukas för stiftelseändamålet (p. ska i juridisk person redovisa lämnade bidrag mot fritt eget kapital (p. Reglerna innebär att ett bidrag som lämnas av en stiftelse ska redovisas som kostnad och skuld när ett beslut om bidraget har fattats. I en avkastningsstiftelse ska bidraget bokas mot fritt eget kapital, dvs. det fria kapitalet ska minskas i motsvarande mån. I övriga stiftelser ska dock lämnade bidrag bokas som en kostnad när det har utbetalts. Kammarkollegiets redovisning av förvaltningen av Allmänna arvs- fonden för har upprättats i enlighet med K3- regelverket som kompletterande regelverk. Det är första året som detta regelverk har kunnat tillämpas för redovisning av förvaltningen av fonden i enlighet med vad som följer av om tillämp- ningen av . har inte lämnat någon revi- sionsrapport i fråga om Kammarkollegiets redovisning av förvalt- ningen av Allmänna arvsfonden för . I revisions- berättelsen för Kammarkollegiets redovisning för förvaltningen av Allmänna arvsfonden (beslut , dnr 3.1.2-2017-0511, s. 1) har dock uttalat att Kammarkollegiet i alla väsent- liga avseenden har: •upprättat redovisningen för Allmänna arvsfonden enligt årsredo- visningslagen med tillämpning av BFNAR 2012:1 Årsredovisning och koncernredovisning (K3). •gett en rättvisande bild av Kammarkollegiets redovisning för för- valtningen av Allmänna arvsfondens ekonomiska resultat, finansi- ering och finansiella ställning per . •lämnat en redovisning för förvaltningen som är förenlig med och stödjer en rättvisande bild i redovisningen som helhet. Något särskilt uttalande angående redovisningen av förvaltningen av fonden gjordes inte i denna revisionsberättelse, till skillnad från det föregående årets revisionsberättelse. Kammarkollegiet är värdmyndighet för Arvsfondsdele- gationen och utför administrativa och handläggande uppgifter åt Arvsfondsdelegationen (2 a § förordningen om Allmänna arvsfon- den). Kammarkollegiet förser således Arvsfondsdelegationen med bl.a. ett kanslistöd för detta ändamål. Av myndighetsförordningen (2007:515) följer att Kammarkollegiet ansvarar inför regeringen för de administrativa eller handläggande uppgifter som kollegiet ska sköta åt Arvsfondsdelegationen (18 § första stycket). I Kammarkollegiets årsredovisning redovisas kollegiets uppgifter att bevaka Allmänna arvsfondens rätt, förvalta fondens kapital samt erbjuda kanslistöd till Arvsfondsdelegationen. Samtliga uppgifter finansieras av medel ur fonden. Medel ur Allmänna arvsfonden täcker alltså Kammarkollegiets kostnader för bl.a. förvaltning och administra- tion av dödsboavveckling, hanteringen av återkravsärenden, fondför- valtning och utbetalningar av projektmedel. Medel ur fonden täcker på samma sätt kostnaderna för handläggning av projektansökningar och projektredovisningar inkomna till Arvsfondsdelegationen samt för controller-, kommunikations- och utvärderingsverksamhet. Arvsfondsdelegationens kostnader för fördelning av stöd ur All- männa arvsfonden och Kammarkollegiets kostnader för att förvalta och företräda fonden ska betalas med högst de belopp som reger- ingen bestämmer . Beloppen fastställs efter en bedömning av vad som är rimliga administrativa kostnader i förhållande till Allmänna arvsfondens medel (20 a § första stycket förordningen om Allmänna arvsfonden). ska ett kostnadsförslag för kom- mande års verksamhet lämnas in till regeringen. lämnade både Kammarkollegiet och Arvsfondsdelegationen in var sitt underlag till regeringen . ska dock Kammarkollegiet senast lämna ett kostnadsförslag för det kommande årets verksamhet. När det gäller kostnader för för- delning av stöd ur Allmänna arvsfonden ska Kammarkollegiet sam- råda med Arvsfondsdelegationen innan kostnadsförslaget lämnas. I fråga om kostnader för att förvalta Allmänna arvsfondens kapital ska dock förslaget lämnas av fonddelegationen inom Kammarkollegiet senast (20 a § andra stycket förordningen om All- männa arvsfonden). Arvsfondsdelegationen är en egen myndighet direkt under reger- ingen och tillhör gruppen nämndmyndigheter. Kammarkollegiet är som nämnts ovan värdmyndighet för Arvsfondsdelegationen. Delega- tionen har således varken egen personal eller egen ekonomi. Bestämmelserna i förordningen om årsredovisning och budget- underlag är inte tillämpliga för Arvsfondsdelegationen (7 § förord- ningen om Allmänna arvsfonden). Sådana undantag kan göras för nämnder och liknande myndigheter som inte har någon egen ekonomi att redovisa. Arvsfondsdelegationens verksamhet styrs inte av något årligt regleringsbrev. I detta sammanhang kan det nämnas att Arvsfonds- delegationens verksamhet inte heller berörs i regleringsbrevet för Kammarkollegiet.5 I stället styrs Arvsfondsdelegationens verksam- het av ändamålsbestämmelsen i lagen om Allmänna arvsfonden samt 5I det årliga regleringsbrevet avseende Kammarkollegiet nämns dock Allmänna arvsfonden och verksamheten på kanslifunktionen. I regleringsbrevet för anges att Kammarkollegiet, utöver redovisning av kostnader för bevakning av Allmänna arvsfondens rätt, förvaltning av fonden samt administrativa och handläggande uppgifter åt Arvsfonds- delegationen, ska redovisa åtgärder för att bibehålla kvaliteten i handläggningen och för att effektivisera verksamheten. regeringens prioriteringar för som anges i reger- ingens skrivelse till . arvsfondsutredning (SOU 2002:19 s. 86) övervägde frågan om Arvsfondsdelegationen skulle åläggas att lämna årsredovisning. Utredningen fann dock att undantaget från kravet att lämna årsredo- visning skulle bestå och anförde att det är onödigt betungande att kräva att Arvsfondsdelegationen, som saknar egen personal och ekonomi, ska lämna en fullständig årsredovisning. Utredningen före- slog i stället att Arvsfondsdelegationen skulle lämna en årlig redogö- relse i form av en verksamhetsberättelse till regeringen som ett under- lag för den sammanhållna redovisningen till . Utredningen konstaterade vidare att Arvsfondsdelegationens verksamhet kom- mer att omfattas av granskning och förutsatte att de revisorer som kommer att ha ansvar för Arvsfondsdelegationen även granskar den årliga verksamhetsberättelsen med stödredovisningen. Regeringen delade i efterföljande proposition (prop. 2002/03:136 s. 25) utredningens bedömning att Arvsfondsdelegationen även fortsättningsvis bör undantas från kravet att lämna årsredovisning, och att delegationen i stället ska överlämna en årlig verksamhets- berättelse till regeringen. Regeringen uttalade att verksamhetsberät- telsen bör utgöra en samlad redovisning som bl.a. omfattar stöd- fördelningen. Regeringen poängterade att verksamhetsberättelsen bör innehålla alla myndigheters arbete med stödgivning med medel ur Allmänna arvsfonden, dvs. inte bara Arvsfondsdelegationens stöd- givning utan en samlad bild av allt stöd som utgått , dvs. även det stöd som beviljats av andra myndigheter ur Allmänna arvs- fonden. Vidare menade regeringen att verksamhetsberättelsen kan utgöra regeringens underlag för den årliga skrivelsen till samt underlag för revision av Arvsfondsdelegationens verksamhet. I fråga om revision av Arvsfondsdelegationens verksamhet ut- talade regeringen följande (prop. 2002/03:136 s. 25). Det finns inga hinder för vare sig eller Riksrevi- sionen att granska Arvsfondsdelegationen. Det kan däremot endast bli fråga om effektivitetsrevision – dvs. att ändamål och åtaganden uppfyllts på ett effektivt sätt – eftersom Arvsfondsdelegationen är undantagen från kravet att lämna årsredovisning. Regeringen anser dock att det inte finns skäl att ställa krav på att Arvsfondsdelegationen skall avge en årsredovisning. Som tidigare nämnts saknas det motiv för detta. De förslag som lämnas och de bedömningar som görs i denna proposition är i stället ämnade att öppna insynen i all den verksamhet som bedrivs med medel ur Allmänna arvsfonden. Förslagen ger även sammantaget förutsättningar för en samlad revision. Mot den redovisade bakgrunden följer det således av 8 § förord- ningen om Allmänna arvsfonden att Arvsfondsdelegationen före mars månads utgång ska lämna en verksamhetsberättelse till regeringen med en samlad redovisning av myndigheters stödgivning ur Allmänna arvsfonden som avser det senast avslutade räken- skapsåret. Arvsfondsdelegationens verksamhetsberättelse ska alltså redo- visa stödgivningen ur fonden. I detta sammanhang kan nämnas att det inte har förekommit att någon annan myndighet beslutar om stöd ur fonden, varför berättelsen i prakti- ken omfattar stödgivningen beslutad av delegationen. I verksam- hetsberättelsen redogör Arvsfondsdelegationen för olika områden i myndighetens verksamhet. I verksamhetsberättelsen beskrivs bl.a. fördelningen av stöd utifrån antal stödbeslut i fråga om projekt- respektive lokalstöd; i denna redogörelse ingår bl.a. bifallsfrekvens, fördelningen av stödbeslut mellan fondens målgrupper och mellan olika projektändamålen inom varje målgrupp samt regional fördel- ning av stöd. Redogörelsen om fattar även projekt inom de tolv områden regeringen angivit som prioriterade i sin skrivelse till riks- dagen samt antal bifallsbeslut fördelat på olika kategorier av orga- nisationer. Vidare redogörs för arbetet med uppföljning, kontroll och utvärdering av beviljat stöd och den kommunikationsverksamhet som bedrivs. Verksamhetsberättelsen innehåller även en redogörelse av förvaltningen av Allmänna arvsfonden och fondens värdeutveckling över det aktuella året samt de driftskostnader som belastar fonden. Regeringen ska enligt 31 § första stycket lagen om Allmänna arvs- fonden före juni månads utgång lämna en redovisning till för hur Allmänna arvsfonden har förvaltats och hur stöd från fonden har fördelats under föregående räkenskapsår samt ange den kommande inriktningen av stödet. Kammarkollegiets redovisning för förvaltningen av fonden ska bifogas denna redovisning (31 § andra stycket samma lag). Arvsfondsdelegationens verksamhets- berättelse är ett viktigt underlag för regeringens redovisning av stöd- givningen under det föregående räkenskapsåret. Allmänna arvsfondens förmögenhet redovisades tidigare bland statens tillgångar i årsredovisningen för staten, men finns inte med i denna redovisning. Regeringen menade (prop. 2002/03:136 s. 23) att det kan uppstå betydande pedagogiska problem kring Allmänna arvsfondens rättsliga ställning om fonden tas med bland statens medel i årsredovisningen för staten. Som skäl för detta angavs att Allmänna arvsfonden är en egen juridisk person och en legal arvinge med egen arvsrätt. Därtill kommer att den i likhet med stiftelser är självägande. Regeringen fann således att fonden inte skulle tas med vare sig tas i statens nettoförmögenhet eller bland fonder med särskilda ändamål, i syfte att undvika att fondförmögen- heten kopplas samman med statens tillgångar. ESV gör en sammanställning av tillgångar och skulder för verksamheter som staten har ett väsentligt inflytande över. I denna sammanställning ingår tillgångarna och skulderna i AP-fonderna, , samt Allmänna arvsfon- den (22 § förordningen om underlag för årsredovisning för staten). ingick sammanställningen i årsredovisningen för staten men publiceras den separat på ESV:s hemsida. Bedömning: Arvsfondsdelegationen ska även fortsättningsvis vara undantagen kravet att lämna årsredovisning.