sou · H6B378 · 2018-10-31 00:00:00 — I 16 kap. 9 § inkomstskattelagen (1999:1229) anges att utgifter för forskning och utveckling som har eller kan antas få bety- delse för den huvudsakliga näringsverksamheten eller verksamheten i övrigt ska dras av. Detta gäller även utgifter för att få information om sådan forskning och utveckling. Enligt avses med forskning och utveckling såväl målinriktad forskning som grundforskning och utvecklingsarbete. Avdrag förutsätter att givaren får en motprestation. Praxis beträf- fande avdragsrätten är dock generös, och det räcker att givaren har ett ”rimligt intresse” av den bedrivna forskningen. Detta gäller till exempel för bidrag till grundforskning, där en direkt motprestation sällan kan erhållas. Motprestationen måste således inte nödvändigt- vis riktas direkt mot bidragsgivaren. Avdragsrätt för bidrag till en institution som bedriver både forskning och utbildning förutsätter att bidragen villkoras att endast användas för forskning som har ett samband med bidragsgivarens verksamhet (, 2018). Någon motsvarande avdragsrätt saknas när det gäller bidrag till utbildning. Utredningen menar därför att regeringen bör utreda hur en avdragsrätt för utgifter till utbildning som har koppling till ett företags kärnverksamhet kan utformas, i syfte att möjliggöra för dona- tioner för stipendier för studieavgiftsskyldiga studenter. På så vis kan också näringslivets möjligheter att bidra till att lösa kompetensför- sörjningsbehov främjas. En annan fråga som har bäring på företags möjligheter att betala stipendier till studenter är om stipendiet är att betrakta som en sorts lön och därmed skulle behöva beskattas som inkomst. Det har hänt att studenter blivit skattskyldiga då de mottagit stipendier från före- tag. Avgörande är den nytta som utbildningen kan ha för företaget och hur nära relation studenten och företaget har. univer- har i en promemoria (univer- , 2016) beskrivit problematiken och pekat Stipendier och annan finansiering av tredjelandsstudenter på att det inte behöver finnas ett anställningsförhållande mellan sti- pendiegivaren och studenten för att stipendiet ska betraktas som in- komst och därmed beskattas. För att stipendiet ska betraktas som skattefritt får det inte finnas någon koppling mellan studenten och det givande företaget. Utredningen har inte haft möjlighet att utreda denna fråga men anser att detta utgör en försvårande omständighet när det gäller sam- spelet mellan företag och lärosäten i arbetet med att rekrytera stu- denter och kompetenta anställda. Utredningen vill också peka på den finansiering som alumner ibland kan bidra med. För vissa lärosäten med upparbetade alumnkontakter är detta en allt viktigare finansieringskälla för stipendier och annan verksamhet. Utredningen har också erfarit att vissa lärosäten upparbetar sti- pendiemedel inom systemet för studieavgifter. En del av avgiftsintäk- terna används då för att sätta ned avgiften genom lokala stipendier. Även om det kan vara en möjlig lösning för lärosäten med stora voly- mer studieavgiftsbetalande studenter ger det mycket små effekter för flertalet lärosäten. Lärosätena skulle behöva spara för att kunna fördela några stipendier alternativt öka studieavgiftens storlek avsevärt. Ett sådant tillvägagångssätt leder till relativt små belopp och tar mycket att bygga upp. Utredningen har därför valt att inte föreslå en sådan väg som en generell lösning. 8.4.7Stipendier för studenter från biståndsländer Utredningens förslag: Stipendierna som riktas mot studenter från biståndsländer bör kunna vara föremål för utvidgning. Tillkom- mande medel bör främst avse utbytesprogram. Genom införandet av studieavgifter skapades ytterligare en tröskel för studenter från biståndsländer att studera i . Dessa stu- denter hade redan innan införandet av studieavgifter svårigheter att Stipendier och annan finansiering av tredjelandsstudenter studera i eftersom det är relativt dyrt att leva här. Genom införandet av studieavgifter blev kostnaderna betydligt högre. Där- för infördes, så som beskrivs i avsnitt 8.2 ovan, stipendieprogram finansierade av biståndsmedel för studenter från biståndsländer: dels mottagarländer enligt /DAC:s klassificering och dels långsiktiga samarbetsländer. Stipendierna, ”Study Scholarships”, fördelas av och omfattar totalt . Stipendierna syftar till att ge stipendiaterna en ökad kapacitet och förmåga att minska fattigdom i låg- och medelinkomstländer. Genom den ökade kapaciteten antas stipendierna vidare bidra till att stipen- diaterna aktivt arbetar för en hållbar utveckling i låg- och medel- inkomstländer. Studenter kan genom dessa stipendier få bidrag till såväl studieavgift som levnadsomkostnader, motsvarande studiemedel. I och med att stipendierna även täcker levnadsomkostnader ökade faktiskt förutsättningarna för vissa studenter från biståndsländer att studera i trots att avgifter infördes. Inom ramen för budgeten för internationellt utvecklingssamarbete görs insatser för högre utbildning även bland annat inom utbytes- programmet . Programmet syftar till att stärka svenska lärosätens samarbete med universitet i utvecklingsländer, finansieras med biståndsmedel och administreras av Universitets- och hög- skolerådet. Programmet riktar sig till både lärare och studenter på grundnivå och avancerad nivå och infördes . Antalet studenter från samarbetsländer inom biståndet minskade betydligt efter införandet av studieavgifter, trots införan- det av förhållandevis generösa stipendieprogram. För att bidra till utvecklingen i fattiga länder och det ömsesidiga samarbetet mellan och mottagarlandet finns det anledning att även fortsätt- ningsvis och i större utsträckning än särskilt stödja denna kate- gori av studenter. Stipendierna till studenter från biståndsländer bör kunna utökas Utredningen pekade redan i sitt delbetänkande på att genom sitt system för högre utbildning har förmåga att stödja social, ekono- misk och miljömässig hållbar utveckling i biståndsländer. Ett av del- målen inom Agenda 2030 är att till 2020 väsentligen öka antalet Stipendier och annan finansiering av tredjelandsstudenter stipendier i världen som kan sökas av personer från utvecklings- länder, i synnerhet de minst utvecklade länderna, små önationer under utveckling och , för studier inom högre utbildning, inklusive yrkesutbildning samt informations- och kommunikations- tekniska, tekniska, ingenjörsvetenskapliga och naturvetenskapliga program, i utvecklade länder och andra utvecklingsländer. har i sitt budgetunderlag –2021 lyft fram att höginkomstländer genom Agenda 2030 har åtagit sig att i ökad utsträckning bidra till mål 4 ”Säkerställa en inkluderande och jämlik utbildning av god kvalitet och främja livslångt lärande för alla” genom att öka antalet stipendier som kan sökas av personer från utvecklingsländer. Med hänvisning till detta har myndigheten före- slagit att anslaget för stipendier vid ökar med . Stipendieprogram inriktade mot låg- och medelinkomstländer är viktiga för såväl stipendiaterna och deras hemländer som för svenska lärosäten. Utredningen anser att det finns flera anledningar att lyfta fram student- och lärarutbyten som värdefulla komplement till renodlade stipendier. Ett ökat utbyte av studenter och lärare med biståndsländer har många fördelar. För studenter sker utbyte och utan studieavgifter. Kurser som genomgåtts i destinationslandet kan ingå i utbildningen på hemmalärosätet. Risken för att studenter från biståndsländer stannar i höginkomstländer är relativt liten eftersom utbytet sker och studenten måste åter- vända till sitt ursprungslärosäte för att slutföra sin utbildning. Ut- bytesprogram är också reciproka, det vill säga att svenska studenter också behöver gå utbildningar vid partnerlärosätet. Detta ökar svenska studenters mobilitet, som är relativt låg. Dessutom bidrar svenska studenters studier i biståndsländer till att fler får erfarenhet av verksamhet i dessa länder. förmåga att bedriva bistånds- åtgärder ökar därmed genom att den svenska resursbasen för utveck- lingssamarbete förbättras. När utbytet avser lärare skapas stora fördelar för såväl de delta- gande lärarna som för de studenter som får träffa läraren. Stipendier och annan finansiering av tredjelandsstudenter studenter som inte är mobila får genom ett sådant utbyte ta del av internationalisering och erfarenheter och kunskaper från ett annat land. Härigenom skapas mervärde för en lång rad studenter och lärare. Utredningens förslag till ökning av stipendier utanför bistånds- budgeten, som beskrivs tidigare i detta kapitel, innebär en betydande ökning av de tillgängliga stipendierna för studieavgiftsskyldiga studen- ter. Utredningen anser mot den bakgrunden att en eventuell ökning av mobilitetsstöd för utländska studenter inom budgeten för inter- nationellt utvecklingssamarbete bör vara av en annan karaktär. Exem- pelvis finns ett stort behov av att öka möjligheterna för studenter från biståndsländer att komma till inom ramen för utbytespro- gram. Inom utbytesprogram utgår ingen studieavgift. Däremot har studenter som kommer till från biståndsländer ofta svårig- heter att finansiera sina levnadsomkostnader här. Det innebär att utbyten mellan svenska lärosäten och lärosäten i biståndsländer är relativt få och omfattar ett litet antal personer från och från biståndslandet. Det bör dock noteras att även svårigheter att rekry- tera utresande svenska studenter begränsar lärosätenas möjlighet att utnyttja programmet (Universitets- och högskole- rådet, 2018b). Ökningar av stipendiemedel bör riktas mot utbytesprogram Utredningen anser att det finns starka skäl att öka förutsättningarna för studenter från biståndsländer att komma till inom utbytes- program. Därför bör eventuella ökningar av medel från budgeten för internationellt utvecklingssamarbete främst riktas mot sådana pro- gram och att dessa också kan täcka levnadsomkostnader. Utredningen anser att Svenska institutets stipendier, genom de studenter som får möjlighet att komma till , utgör ett viktigt och betydande bidrag till mångfalden och kvaliteten vid svenska lärosäten. De bidrar också på så sätt påtagligt till att skapa långsiktiga band mellan och låginkomstländer. Utredningen menar där- för att regeringen bör se positivt på förslaget om ökning av medlen för stipendier till studenter från biståndsländer Mot bakgrund av ovan redovisade fördelar med utbyten bör denna medelsökning främst riktas mot utbytesprogram, exempelvis genom en förstärkning av . Stipendier och annan finansiering av tredjelandsstudenter Uppföljning av stipendiater inom SI Study Scholarships gjorde 2017 en uppföljning av de första stipendiat- kullarna inom SISS. Uppföljningen visade att programmet i sin nu- varande form inte självklart leder till den hållbara utveckling i låg- och medelinkomstländer som programmet syftar till. Ett skäl till detta är att de utbildningar som stipendiater går, inte alltid går att knyta till specifika utvecklingsmål för landet. Det ställs heller inga krav eller för- väntningar på att stipendiaterna efter färdig utbildning ska återvända. I samband med uppföljningen infördes ett krav på tvåårig arbets- livserfarenhet för att stärka återvändandegraden och för att knyta utbildningsinsatsen till ett sammanhang i hemlandet. Genom rele- vant utbildning i relation till arbetsposition kan sambandet till ut- veckling stärkas. Utredningens syn på vidareutveckling av biståndsfinansierade stipendier Utredningen vill peka på några aspekter som är relevanta i utform- ning eller förändring av ett stipendiesystem som ska uppfylla både syften inom biståndspolitiken och inom högre utbildning. Vilka utbildningsinriktningar som är relevanta för hållbar utveck- ling i biståndsländer kan vara mycket vanskligt att ange. Risken finns att ett försök att i förväg definiera vilka utbildningar som är relevanta för hållbar utveckling blir alltför snäv i förhållande till Agenda 2030. Det finns därför en risk att sådana utbildningar utesluts som inte uppenbart på förhand har relevans för hållbar utveckling men som på lång sikt eller i framtida, ännu okända applikationer, har stor vikt i ett sådant sammanhang. Olika utbildningsprograms relevans för hållbar utveckling är beroende på hur situationen i hemlandet ser ut och hur utbildningens innehåll utnyttjas för att angripa olika behov. Det väsentliga är att utbildningarna motsvarar kvalificerade studenters intresse och val. Om efterfrågan från studenter gäller utbildningar som ännu inte ges på engelska, bör sådan information delges lärosätena. Stipendier och annan finansiering av tredjelandsstudenter Det är av principiellt mycket stor vikt att utbildningsprogrammens inriktning och innehåll bestäms av lärosätena och inte av stipendie- programmets logik eller styrinstrument. Om det finns behov av sär- skilda utbildningsinsatser inriktade mot specifika områden som är särskilt relevanta inom biståndssektorn finns möjligheter att i stället utnyttja uppdragsutbildningsformen. 9Internationella studenters rättsliga ställning och möjlighet till inflytande Utredningen har i uppdrag att för lärosätenas egna överväganden analysera och vid behov föreslå åtgärder för att stärka studentinfly- tandet för inresande studenter. Utredningen har valt att fördjupa sig i kårernas erfarenheter av att inkludera inresande studenter i sin verksamhet och hur kårerna ser på möjligheter och utmaningar inom området. Som en följd av detta arbete lämnas rekommendationer. Utredningen har även sett över studentbegreppet och föreslår en utvidgning av vilka kategorier som omfattas av begreppet i högskole- förordningen (1993:100). Därigenom kan ställningen för studenter inom beställd utbildning och utbytesstudenter stärkas. För att åstad- komma detta, och för att kunna hindra att studenter som inte betalar studieavgiften inte registreras på kommande kurser, föreslår utred- ningen att registrering inför studiestart ska regleras i högskoleför- ordningen. 9.1Betydelsen av studentinflytande för internationella studenter 9.1.1Rätten att utöva inflytande Rätten för studenter att utöva inflytande vid svenska universitet och högskolor tar sin utgångspunkt i 1 kap. 4 a § högskolelagen (1992:1434). Där anges att studenterna ska ha rätt att utöva inflytande över utbild- ningen vid högskolorna och att högskolorna ska verka för att studen- terna tar en aktiv del i arbetet med att vidareutveckla utbildningen. Internationella studenters rättsliga ställning och möjlighet till inflytande Bestämmelsen har sitt ursprung i propositionen Studentinflytande och kvalitetsutveckling i högskolan (prop. 1999/2000:28). Reger- ingen betonade i propositionen att ”Studenterna bör ses som med- aktörer i skapandet av kunskap. En ökad medverkan i arbetet både av enskilda studenter och studentorganisationer eftersträvas” (s. 5). Regeringen menade också att: ”… det är viktigt att universitet och högskolor uppmuntrar studenterna att engagera sig aktivt i under- visningen och i högskolans arbete i allmänhet. Det är högskolans ansvar att på ett tidigt stadium påtala för studenterna att högskole- utbildning kräver studenternas aktiva medverkan för att bli fram- gångsrik” (s. 23). 9.1.2Starkt för svensk högskola Studentinflytande och studentcentrerat lärande är ett starkt för svensk högskola och förhållningssätt till dessa frågor har varit ett föredöme i många andra länder. I grund och botten handlar det om att stärka kvaliteten på utbildningen men det innebär också att de studenter som engagerar sig i studentkårerna utvecklar sin för- ståelse för demokratiska processer. För studenter från icke-demo- kratiska stater utgör studentkårernas arbete ett nära och konkret exempel på en demokratisk styrningsmodell och det tydliggör vilka värderingar som är vägledande i . Möjligheten att delta i studentkårers verksamhet ger studenter praktisk erfarenhet av demo- kratiskt arbetssätt som kan vara av stort värde för studentens vidare karriär och liv oavsett om det är i eller i ett annat land. Möjligheten att påverka utbildningen och kunna föra en dialog med sina lärare kan bidra till att göra till en attraktiv studie- destination. Svenska institutets användarundersökning har visat att den icke-hierarkiska miljön i lockar till att välja som studiedestination (, 2016). 9.2Undersökning av förutsättningar att delta i studentinflytandet I ning och analys av studentinflytandets förutsättningar efter kårobliga- avskaffande (, 2017c, s. 69) nämns Internationella studenters rättsliga ställning och möjlighet till inflytande att studentkårerna har särskilda aktiviteter som är riktade till inter- nationella studenter. För att få en fördjupad bild av kårernas verk- samhet och samla in synpunkter på förutsättningarna för inresande studenter att delta i studentinflytandet skickade utredningen ut en enkät till samtliga studentkårer vid statliga universitet och högskolor samt till en majoritet av kårerna vid de enskilda utbildningsanord- narna. Av de 77 kårer som enkäten skickats till har 42 svar inkommit till utredningen, varav 38 från kårer, 3 från doktorandsammanslut- ningar samt ett svar från en samarbetsorganisation. I detta avsnitt redogörs för studentkårernas svar. 9.2.1Lärosätenas och studentkårernas verksamhet Kårernas inställning till ökat deltagande av inresande studenter Studentkårerna ställer sig mycket positiva till att inkludera inresande studenter i sitt arbete. 30 kårer uppger att viljan att inkludera inres- ande studenter i arbetet är hög eller mycket hög och denna inställ- ning präglar svaren. 20 kårer uppger att de arbetar aktivt med att öka representationen av inresande studenter på studentrepre- sentantsuppdrag. Rättighetsperspektivet och att alla studenter ska ha lika möjligheter att kunna påverka sin utbildning förefaller vara den starkaste drivkraften att inkludera inresande studenter men även många andra anledningar lyfts fram. En högre grad av inkludering av inresande studenter bedöms kunna ge många fördelar för kårens verksamhet, men ses framför allt som en viktig del i åtagandet att inkludera alla studenters behov och perspektiv i kårernas arbete. Inresande studenters potentiella bidrag med nya perspektiv och erfarenheter som kan komma studentkårerna till del i dess arbete lyfts fram som ett eftersträvansvärt mål. Även de möjligheter till lärande för inhemska studenter som mötet och samarbetet med inresande studenter ger lyfts fram. Flera kårer pekar också på att det finns en stor potentiell engagemangsbas bland de inresande studenterna som inte fullt ut omsätts i engagemang . Som argument för det lyfts att inresande studenter ofta vill hitta ett sammanhang att vara aktiva i för att skapa sig en social plattform. Studentkårerna erbjuder goda möjligheter att etablera ett socialt Internationella studenters rättsliga ställning och möjlighet till inflytande nätverk genom sociala sammanslutningar och aktiviteter. Möjlighe- terna kan dock utvecklas och synliggöras ytterligare till allas fördel och göras mer tillgängliga för inresande studenter. Studentkårernas inställning är alltså klart positiv till att öka inre- sande studenters möjligheter till inkludering och delaktighet, men några påpekanden görs från kårerna gällande proportionalitet och möjlighet. Flera studentkårer påtalar att det är svårt att ha ett fun- gerande och inkluderande studentinflytande överhuvudtaget med de knappa resurser som de har, vilket kan göra det svårare att göra stora satsningar på en specifik grupp studenter. Relaterat till det lyfter några kårer även att det inte är möjligt eller önskvärt att ställa om till att endast använda engelska i kårens arbete, även om det skulle vara möjligt i kontakten med lärosätet, då det skapar barriärer för del- tagande bland grupper av de inhemska studenterna. Det lyfts även farhågor gällande att kvaliteten i påverkansarbetet kan bli lidande om färre studenter har arbetsspråket som modersmål och djupet i diskussioner och texter kan påverkas negativt. Så länge svenska är det språk som krävs för påverkansarbete gentemot och i samarbete med aktörer utanför lärosätet såsom kommuner, myndig- heter, regering och media, så behövs det även personer som kan göra det på svenska. Det finns alltså ett motstånd mot att övergå till att helt bedriva sin verksamhet på engelska bland flertalet kårer. Kårernas upplevelse av lärosätenas inställning På frågan om hur kårerna upplever lärosätets vilja att inkludera inresande studenter i studentinflytandet , varierar svaren kraf- tigt. På en femgradig skala uppger 11 kårer att de upplever att läro- sätenas vilja är låg eller mycket låg, 13 att viljan är hög eller mycket hög och resterande 13 placerar sig i mitten. Detta återspeglas i en- kätens kommentarer. Där lyfts det fram att det finns dels en ovilja hos lärosätena att i olika sammanhang exempelvis hålla möten på engelska eller tillhandahålla dokument på engelska, dels en oför- ståelse för de kostnader som kårerna får när de ställer om till en mer inkluderande verksamhet. beskriver kårer exempel på god kontakt med lärosätena, och där finns det exempel på tydliga avtal och överenskommelser samt gemensamma forum och arbetsgrupper för att utveckla arbetet med de inresande studenterna. Internationella studenters rättsliga ställning och möjlighet till inflytande 9.2.2Utmaningar och hinder för inkludering Svenska som myndighetsspråk och arbetsspråk Språklagen (2009:600) gör gällande att det svenska språket ska vär- nas och vara huvudspråk i . Språket i myndigheter och andra organ som fullgör uppgifter i offentlig verksamhet ska vara svenska (4 § och 10 § första stycket språklagen). Konsekvensen av detta är att studenter och anställda som inte kan svenska har svårt att med- verka i berednings- och beslutsprocesser inom lärosätet. Vid många utbildnings- och forskningsmiljöer vid svenska läro- säten är arbets- och umgängesspråket i praktiken engelska. Forsk- ningsresultat publiceras på engelska, seminarieverksamhet och under- visning sker på engelska med mera. Användningen av svenska i sådana administrativa sammanhang där svenska krävs, blir i dessa miljöer något av ett undantag. Språket det största hindret Enligt enkäten till kårerna är kravet på svenska som myndighets- språk det genomgående största upplevda hindret för att kunna inklu- dera inresande studenter i utbildningsbevakning och som student- representanter, men ger även utslag i kårernas övriga verksamheter. Inresande studenter har sällan tiden och möjligheten att lära sig svenska på en nivå som räcker till. Denna språkliga barriär för infly- tande ställer höga krav på både lärosäten och kårer för att möjliggöra delaktighet på engelska. Stiftelsen tillsam- mans med studentkår utgör här undantag då de som enskild utbildningsanordnare haft möjlighet att välja engelska som arbetsspråk och således ställt om sin verksamhet till det. Vid statliga universitet och högskolor förekommer det att inresande student- representanter som förstår svenska, kan delta genom att tala engelska vid sammanträdena. Detta innebär att alla handlingar, liksom föredrag- ningar och diskussioner är på svenska, förutom studentrepresentantens inlägg. Internationella studenters rättsliga ställning och möjlighet till inflytande Kårernas arbete för att övervinna språkbarriärerna Utredningen har särskilt frågat kårerna om vilka eventuella föränd- ringar de gjort i sina språkval för att öka inklude- ringen av inresande studenter, och svaren visar på en stor utveckling. 30 av kårerna har tagit betydande steg mot att använda mer engelska i sin externa kommunikation och många av kårerna har också ökat användandet av engelska i sin interna kommunikation. Graden av förändringar varierar mycket mellan lärosätena men är svår att härleda till specifika orsaker. Enkäten visar inte på några tydliga kopplingar till olika finansiella förutsättningar eller antalet inresande studenter. Möjligen kan den kopplas till den prioritet frågan getts av kåren och lärosätets egna ambitioner gällande internationalisering.