sou · H6B337 · 2018-05-30 00:00:00 — Sekretessen inom social- tjänsten och hälso- och sjukvården ska inte hindra att uppgifter som rör en enskild lämnas till en polismyndighet om det på grund av särskilda omständigheter finns risk för att den enskilde kommer att begå brott som avses i 3, 4 eller 6 kap. för vilket det inte är föreskrivet lindrigare straff än fängelse . Detta skulle gälla för brott riktade mot en närstående eller tidigare närstående person. För utlämning av uppgiften krävs att den kan antas bidra till att förhindra sådan brottslig verksamhet. En hänvisning till den nya sekretessbestämmelsen föreslogs införas i 12 kap. 10 § socialtjänst- lagen. 2.4.2Mäns våldsutövande – barns upplevelser På uppdrag av gjordes 2006 en kartläggning av verksamheter som arbetar för att få män som utövar våld att upphöra med sin våldsutövning mot kvinnor och barn samt verk- samheter som riktar sig till flickor och pojkar som lever med mäns våld mot kvinnor.6 Uppdraget omfattade också att ge förslag på 5Länsstyrelsen i (2017) Nationell telefonlinje – En utredning av förutsättningar. (2006) Mäns våldsutövande – barns upplevelser. En kartläggning av interven- tioner, kunskap och utvecklingsbehov. former och modeller för hur den samlade kunskapen i dessa verk- samheter kan utvecklas och spridas. I uppdraget ingick även att om möjligt ge förslag på former och modeller för hur kunskapen från dessa verksamheter kan samordnas med kunskapen från verksam- heter som inriktas till stöd för våldsutsatta kvinnor. Genomgången visade brister i arbetet och luckor vad gäller kunskapen på området. 2.5Den nationella strategin för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor Regeringen presenterade en skrivelse med en nationell strategi för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor, inklusive frågor om hedersrelaterat våld och förtryck samt prosti- tution och människohandel.7 Strategin, som ligger till grund för ut- redningens uppdrag, omfattar i samtliga delar HBTQ-personer. När det gäller våld i nära relationer uppmärksammar strategin bl.a. att insatser för våldsutövande män är ett eftersatt område. Strategin ger uttryck för en omorientering av samhällets insatser, från att främst hantera våldets konsekvenser till att i högre grad angripa dess orsaker. Det innebär att gå ifrån ett huvudsakligen reaktivt till ett mer proaktivt förhållningssätt för att både förhindra att våld uppstår och att det upprepas. Den huvudsakliga utgångs- punkten för strategin är således att våld ska förebyggas med fokus på våldsutövare. Det innebär att bakomliggande orsaker till mäns våld och möjligheter att undvika eller bryta våldet ska beaktas i alla insatser som görs inom ramen för strategin. Andra centrala utgångspunkter för genomförande av strategin är bl.a. att genomgående beakta den betydelse hedersnormer kan ha för såväl våldsutövare som våldsutsatta, att alltid beakta barnets rätt och barnets bästa, särskilt fokus på flickors och unga kvinnors vålds- utsatthet, möjligheten till förbättrad samverkan och styrning inom och mellan myndigheter samt utveckling av ett kunskapsbaserat arbete med välutvecklade strukturer för uppföljning, utvärdering och omvärldsbevakning. 2016/17:10 Regeringens skrivelse. Mål, makt och myndighet ‒ feministisk politik för en jämställd framtid. Den nationella strategin har fyra huvudsakliga målsättningar: •Ett utökat och verkningsfullt förebyggande arbete mot våld. •Förbättrad upptäckt av våld och starkare skydd och stöd för våldsutsatta kvinnor och barn. •Förbättrad kunskap och metodutveckling. 2.6Andra utredningar av betydelse för arbetet 2.6.1Stärkt barnrättsperspektiv för barn i skyddat boende Utredningens uppdrag har varit att föreslå åtgärder för att stärka barnrättsperspektivet för barn som vistas i skyddat boende tillsam- mans med en vårdnadshavare, med utgångspunkt i barnets grund- läggande mänskliga fri- och rättigheter och barnets bästa enligt FN:s konvention om barnets rättigheter.8 I uppdraget har ingått att: •Lämna förslag till en juridisk definition av skyddat boende samt att föreslå när tillståndsplikt ska gälla. •Föreslå åtgärder som bidrar till att förtydliga det ansvar som samhället och enskilda aktörer har för barn i skyddat boende. •Föreslå hur barnet ska synliggöras och göras mer delaktigt i frå- gor som rör det i skyddat boende. •Föreslå hur barnets rätt till skolgång, hälso- och sjukvård, tand- vård och stöd och behandling ska säkerställas. •Föreslå hur beslut som rör insatsen skyddat boende ska kunna ingå i den officiella statistiken. Utredningen överlämnade sitt betänkande till regeringen med förslag på ändrade regler i enlighet med uppdraget. 8SOU 2017:112 Ett fönster av möjligheter – stärkt barnrättsperspektiv för barn i skyddat boende. lade fram sin rapport den 31 mars 2017.9 Utredningen föreslår att: •Intagna i fängelse som vill sluta begå brott erbjuds att delta i ett inslussningsprogram som de står under övervakning efter villkorlig frigivning. •Programmet är ett samordnat stöd från Kriminalvården och lokala samhällsaktörer på den intagnes hemort (inslussnings- grupp). Det innebär bl.a. att frigivningen planeras gemensamt, noga och , insatser från anstaltstiden fullföljs och följs upp, någon form av sysselsättning garanteras, skuldrådgivning och tillgång till en stödperson från det civila samhället erbjuds. Programmet hålls samman av en tjänsteman (inslussningssam- ordnare). •Inslussningsarbetet prövas i en försöksverksamhet, som utvärde- ras. Frivilliga kommuner, varav ett antal med s.k. socialt utsatta områden, deltar. I försöksverksamheten prövas olika möjligheter t.ex. för inslussningssamordnarrollen, användningen av plane- ringsverktyget Samordnad individuell plan (SIP) samt hur syste- met kan användas för att underlätta byten av bostadsort. •Kriminalvården får i uppdrag av regeringen att i nära samverkan med bl.a. deltagande kommuner och (Brå) förbereda en försöksverksamhet som kan inledas . Brå får i uppdrag att utvärdera verksamheten. Regeringen fattade beslut om att ge Kriminalvården i uppdrag att förbereda och inrätta försöksverksamhet med insluss- ningsprogram. Försöksverksamheten ska kunna inledas senast den och pågå t.o.m. . 9JU 2017:E Inslussning – en idéskiss. 2.6.3Utredningen om framtidens socialtjänst En särskild utredare ser över socialtjänstlagen och vissa av social- tjänstens uppgifter.10 Uppdraget omfattar att föreslå åtgärder som kan bidra till en bland annat rättssäker tillgång till . Översynen ska leda till en lagstiftning som bland annat underlättar effektiva insatser baserade på kunskap och ha god kvalitet. Lagstift- ningen ska ta tillvara medarbetarnas kompetens och fokusera på kärnverksamheten. Utredarens förslag ska höja kvaliteten utan att leda till ökade kostnader. Utredaren ska bland annat se över och lämna förslag på: •socialtjänstens struktur och konstruktion, •tillgången till en jämlik, jämställd och likvärdig socialtjänst, •en hållbar socialtjänst som främjar långsiktigt strukturellt före- byggande arbete och bidrar till hållbarhet samt minskar behovet av individuella insatser, •socialtjänstens indelning i olika grupper, •en kompetens- och kunskapsbaserad socialtjänst, •möjlighet för kommuner att tillgängliggöra insatser som en jämlik, likvärdig och rättssäker socialtjänst säkerställs, •möjligheten att förenkla handläggningen utan att rättssäkerheten och kvaliteten i vården och omsorgen riskeras samt analysera konsekvenserna av en förenkling och redogöra för fördelar och nackdelar av en ändring. Uppdraget ska redovisas . En parlamentariskt sammansatt kommitté har fått i uppdrag att utarbeta en strategi för att stärka kommunernas kapacitet att full- göra sina uppgifter inför att de kommer att ställas inför en rad utmaningar, bl.a. till följd av den demografiska utvecklingen 10Framtidens socialtjänst (S 2017:03). och den snabba urbaniseringstakten.11 Kommittén ska utifrån kom- munernas varierande förutsättningar dels identifiera och analysera de utmaningar som väntas ha särskilt stor påverkan på deras förmåga att klara av sina uppgifter, dels analysera i vilken utsträckning som samverkan, kommunsammanläggningar, förändrade upp- gifter, en asymmetrisk ansvarsfördelning och andra tänkbara åtgär- der kan bidra till att stärka deras förmåga att möta samhällsutveck- lingen. Kommittén ska mot bakgrund av denna analys föreslå vilka åtgärder som bör vidtas och hur en genomförandeprocess kan ut- formas. De åtgärder som föreslås ska kunna genomföras inom dagens system för finansiering av den kommunala sektorn och ska inte innebära en ökning av statens utgifter. Eventuella förslag om kommunsammanläggningar ska bygga på frivillighet. Kommittén ges även i uppdrag att utreda förutsättningarna för att ge kommu- nerna generella möjligheter till avtalssamverkan. Den del av uppdraget som avser avtalssamverkan redovisades den Uppdraget ska i övrigt redovisas senast den 15 okto- ber 2019. 2.6.5Villkorlig frigivning – förstärkta åtgärder mot återfall i brott Utredningen överlämnade sitt betänkande till regeringen och har haft i uppdrag att överväga förstärkta återfallsförebyggande åtgärder efter villkorlig frigivning och utredningen föreslår bland annat12: •Skärpta regler om övervakning för dömda som avtjänar straff över- stigande . •Vissa förändringar när det gäller de särskilda föreskrifterna som kan meddelas den frigivne, till exempel ökade möjligheter att föreskriva drogtester. •En möjlighet att kontrollera efterlevnaden av meddelade före- skrifter genom elektroniska hjälpmedel. •Ökade möjligheter att förverka villkorligt medgiven frihet om den frigivne inte sköter sig under övervakningen. 11Kommunutredningen (Fi 2017:02). 12SOU 2017:61 Villkorlig frigivning – förstärkta åtgärder mot återfall i brott. Utredningen har också haft i uppdrag att ta ställning till om risk för återfall i allvarlig brottslighet ska beaktas som skäl mot villkorlig frigivning, och oavsett ställningstagandet, föreslå hur en ordning där en sådan risk beaktas bör vara utformad. Utredningen anser att nack- delarna med en ordning som innebär att det ska vara möjligt att skjuta upp den villkorliga frigivningen på grund av risk för återfall i brott väger tyngre än de skyddsaspekter som talar för en sådan ord- ning. I enhetlighet med sitt uppdrag lämnar utredningen ändå förslag som innebär att den villkorliga frigivningen i vissa fall ska kunna skjutas upp på grund av risken för att den dömde begår nya brott. 3Våld, utsatthet och dess konsekvenser Utredningens uppdrag och fokus är att undersöka och lämna förslag på hur män som utsätter närstående för våld på olika sätt kan påverkas för att upphöra med sitt våldsbeteende. Detta kapitel be- skriver det grundläggande problemet med att män utsätter närstå- ende för våld, nämligen att människor drabbas hårt av våldet. Be- skrivningar av det våld mot närstående som förekommer i samhället bör naturligtvis ta sin utgångspunkt i de utsattas situation, men behöver sedan också breddas och fördjupas till att omfatta även den grupp individer som är orsaken till att våldet uppstår och fortgår. Utsattheten för våld mot närstående kan se olika ut för olika grupper vilket också det måste beaktas för att samhället ska sätta in rätt insatser för att i slutänden kunna stödja och hjälpa de våldsutsatta på rätt sätt. Våld från en närstående drabbar män- niskor i alla samhällsskikt och på många olika sätt. Det finns sam- tidigt tydliga faktorer som ökar risken för att utsättas för våld av detta slag. En förutsättning för att insatser och behandling ska nå målgruppen är att även arbetet med upptäckt av våldsutövare ut- vecklas och intensifieras. 3.2Vad är våld? Den juridiska, straffrättsliga definitionen av våld återfinns framför allt i tredje kapitel som handlar om brott mot person, jämte fjärde kapitlet som handlar om brott mot frihet och frid samt sjätte kapitlet som handlar om sexualbrott. Bland brotten mot per- son finns de klassiska våldsbrotten som mord och misshandel, dvs. Våld, utsatthet och dess konsekvenser Psykiskt våld finns bland brotten mot frihet och frid, såsom olaga hot. I juridisk mening är skadegörelse, som definieras som materiellt våld enligt definitionen ovan, inte att betrakta som ett våldsbrott. De brott som knyter an till en bredare definition av våld är grov kvinnofridskränkning och grov fridskränkning. För de brotten döms till ansvar för flera slags gärningar, som olaga hot, överträdelse av kontaktförbud, misshandel etc., som utgjort led i en upprepad kränk- ning av personens integritet och som varit ägnade att allvarligt skada personens självkänsla. Även brottet olaga förföljelse fångar ett bre- dare beteende som ofta betecknas stalkning. Världshälsoorgganisationen (WHO) definierar våld som the in- tentional use of physical force or power, threatened or actual, against oneself, another person, or against a group or community, that either results in or has a high likelihood of resulting in injury, death, psycho- logical harm, maldevelopment or deprivation. Detta kan på svenska sammanfattas i fyra olika våldstyper: fysiskt, sexuellt och psykolo- giskt våld samt försummelse (omsorgssvikt).1 FN:s deklaration om avskaffande av allt våld mot kvinnor anger tre kategorier av våld mot kvinnor. Den första är våld som begås av staten, t. ex. sådant våld som begås mot kvinnor i förvar och som ett led i krigföring. Den andra kategorin är våld som begås i samhället, d.v.s. allt från våldtäkt och människohandel till ofredande på arbetsplatsen. Den tredje kategorin är våld inom familjen och i hemmet, vilket inkluderar incest och selektiva aborter. Den omfattar såväl fysiskt, sexuellt och psykologiskt våld liksom både våld i sam- hället och i hemmet. Många som arbetar med våld, såväl vissa mansmottagningar, so- cialtjänster som kvinnojourer, använder Per Isdals våldsdefinition. Per Isdal grundade den norska organisationen , som presenteras närmare i kapitlet om internationella exempel. En- ligt denna definition är våld varje handling riktad mot en annan person, som genom att denna handling skadar, smärtar, skrämmer eller krän- ker, får denna person att göra något mot sin vilja eller avstå från att göra något den vill.2 Det finns enligt detta synsätt sex olika typer av våld: 1NCK (2014) Våld och hälsa – en befolkningsundersökning om kvinnors och mäns våldsutsatthet samt kopplingen till hälsa. 2Isdal, Per (2001), Meningen med våld. Våld, utsatthet och dess konsekvenser fysiskt, psykiskt, sexuellt, materiellt, latent och ekonomiskt, som beskrivs enligt följande. •Fysiskt våld: Våld som innebär fysisk kontakt (sparkar, slag, knuf- far, stryptag, örfilar). •Psykiskt våld: Våld i form av kränkningar, hot och liknande, som skrämmer och skadar den andre. Direkt hot, indirekt hot, kränkning, kontroll, utagerande svartsjuka, isolering, emotionellt våld. •Sexuellt våld: Våld som innehåller sexuella handlingar eller när- manden (sexuella trakasserier, våldtäkt). Det sexuella våldet kan också innebära att mot sin vilja utföra handlingar som man inte vill göra. •Materiellt våld: våld mot materiella ting och ägodelar (slå i dörrar och väggar, förstöra ägodelar av särskild betydelse för den andre). •Ekonomiskt våld: Våld i form av kontroll över ekonomi och materiella tillgångar vilket i sin tur ökar isolering och utsatthet. •Latent våld: Våld som skrämmer och hotar i kraft av sin möjlig- het. Den som utsätts för våld i en nära relation lever i ständig beredskap för risken om nytt våld. Den som är utsatt skapar ett strategiskt och anpassat beteende för att undvika våld. I utredningen i nära relationer – en folkhälsofråga konstateras att våld i nära relationer är ett samhällsproblem som inte är lätt att beskriva vad gäller omfattning, struktur och utveckling över tiden. En grundläggande svårighet är att de olika typer av data som finns för att beskriva våldsbrottslighet var och en för sig inte förmår fånga in alla delar av våldet eller alla utsatta grupper. Brottsofferstudier anses till exempel främst fånga in mindre grovt våld som mest drabbar väletablerade grupper i samhället. De personer som befinner sig i samhällets utkanter – missbrukare, hemlösa, papperslösa m.fl. – ingår till stora delar inte i den typen av undersökningar. Även personer som talar minoritetsspråk eller lever isolerat faller ofta Våld, utsatthet och dess konsekvenser Kriminalstatistiken fångar å sin sida in en större andel grova brott och som begås mot socioekonomiskt mer utsatta grupper i samhället. Forskare förespråkar därför användandet av flera olika typer av datakällor för att beskriva våldet.3 3.3.2Många fall av våld mot närstående anmäls aldrig Även om anmälningsbenägenheten anses ha ökat bland personer som har blivit utsatta för våld av en närstående, är mörkertalet fort- farande stort enligt Brås kartläggning av brott i nära relationer. Flera studier visar att det är mindre vanligt att man anmäler brott där gärningspersonen är en närstående än vid brott där gärnings- personen är okänd.4 Enligt siffror från de nationella trygghetsun- dersökningarna (NTU) uppskattas att ungefär en tredjedel av brot- ten mot närstående polisanmäls, men denna siffra varierar mellan olika typer av brott.5 Det är dock troligt att detta är en överskattning eftersom majoriteten av de personer som inte vill berätta att de varit utsatta i denna typ av studie troligtvis inte heller har polisanmält det de varit utsatta för enligt Brå. Det är också möjligt att de personer som väljer att berätta om sin utsatthet uppger att de polisanmält händelsen om de känner att det är socialt önskvärt att man ska ha gjort en polisanmälan, även om de egentligen inte har gjort någon sådan. Enligt en fördjupningsstudie av NTU 2012 är den självrapporter- ade utsattheten stabil , som polisanmälningar av misshandel inom nära relationer ökar. Detta tyder på att benäg- enheten att polisanmäla våld i nära relationer har ökat. Enligt samma studie ser man att de vanligaste skälen till att kvinnor inte anmäler brott i en nära relation är att de känner gärningspersonen och att de inte vågar anmäla.6 Enligt en annan rapport är det i särklass vanligaste skälet till att händelsen inte anmäls att man anser att det har varit fråga om en småsak och att man har rett ut det på egen hand.7 3SOU 2014:49 Våld i nära relationer. 4Brå (2013) NTU 2012 Om utsatthet, trygghet och förtroende. 5Brå (2014) Brott i nära relationer. En nationell kartläggning. 6Brå (2013) Om utsatthet, trygghet och förtroende. 7Brå (2014) Brott i nära relationer. En nationell kartläggning. Våld, utsatthet och dess konsekvenser anmäldes omkring 12 400 misshandelsbrott i där gärningspersonen var i en nära relation med offret. I den nationella trygghetsundersökningen uppgav av de som utsatts för misshandel att gärningspersonen var en närstående. Det är stora skillnader mellan könen: av kvinnorna och 3 pro- cent av männen uppgav att gärningspersonen som utsatt dem för misshandel var en närstående.8 uppskattar att runt 6 000 vuxna och barn vistas i skyddat boende . Brå presenterade 2014 resultaten av en nationell kartläggning av brott i nära relation som genomförts inom ramen för NTU. Totalt uppgav att de utsatts för brott i en nära relation . Andelen kvinnor som utsatts var i princip jämnstor med an- delen män, respektive . Även om utsattheten verkar vara jämnt fördelad mellan kvinnor och män, är det vanligare att kvinnor utsätts för grövre våld och har betydligt större behov av hjälp och stödinsatser, framför allt sjukvård. Bland de personer som blev utsatta för grov misshandel uppgav av kvinnorna och av männen att de uppsökte, eller hade behövt uppsöka, läkare, sjuksköterska eller tandläkare. De bak- grundsfaktorer som enligt Brås kartläggning verkar ha starkast rele- vans är ålder, familjerelation, utbildning, boendeform och ekonom- iska förutsättningar. Utsattheten är högst bland personer i åldrarna 16–, ensamstående föräldrar, personer med högst gymnasial utbildning och personer boende i flerfamiljshus. Utsatta kvinnor har ofta sämre ekonomiska förutsättningar än kvinnor som inte har blivit utsatta.9 Drygt var femte person i befolkningen har i sitt liv utsatts för brott i en nära relation enligt Brås kartläggning. Det är vanligare att kvinnor har blivit utsatta; drygt var fjärde kvinna och var sjätte man har utsatts i sitt liv. Det är vanligare att ha blivit utsatt för psykiskt våld (kränkningar, försök att inskränka friheten, hot och trakasserier) än fysiskt våld (misshandel/grov misshandel och sexualbrott/grovt sexualbrott). Kartläggningen visar på hur av kvinnorna och av männen 8Brå (2017) Kriminalstatistik 2016. 9Brå (2014) Brott i nära relationer. En nationell kartläggning. Våld, utsatthet och dess konsekvenser har blivit utsatta för psykiskt våld i sitt liv, medan an- delen utsatta för fysiskt våld uppgår till för kvinnor och för män. Ungefär en tredjedel av de utsatta kvinnorna och en fjärdedel av de utsatta männen i kartläggningen uppger att de har barn boende i sitt hushåll. Uppräknat på befolkningsnivå mot- svarar detta nästan 83 000 kvinnor och 67 000 män.10 Det dödliga våldet mot kvinnor i nära relationer har minskat , från i genomsnitt 17 kvinnor till i snitt 13 kvinnor –2013.11 3.3.4Utsatthet bland barn och unga anmäldes 23 700 misshandelsbrott mot barn i åldern 0–, varav 4 300 mot barn i åldern 0–6 år.12 Det är svårt att ta reda på den egentliga omfattningen av barnmisshandel eftersom våldet ofta inte polisanmäls när det gäller små barn. Om det bor ett barn i vart och ett av de hushåll där våld förekommer enligt statistiken, innebär det att 150 000 barn lever i hushåll där det förekommit någon form av våld enligt statistik.13 Officiell statistik sak- nas, men uppskattar att runt 3 000 barn vistas i skyddat boende . Barn som följer med en vård- nadshavare till skyddat boende är i regel kända av . Den generella svårigheten att upptäcka våld mot barn i nära relationer gäller alltså inte för denna grupp.14 Stiftelsen gjorde 2016 en undersökning av våld mot barn genom en elevundersökning som besvarades av drygt 4 000 personer. av deltagarna uppgav att de blivit utsatta för fysiskt våld och för psykiskt våld av en vuxen person. uppgav att de hade upplevt våld mellan vuxna i familjen och att hade blivit försummade, an- tingen fysiskt eller emotionellt. , av flickorna och av pojkarna, uppgav att de blivit utsatta för sexuella övergrepp av en vuxen person. 10Brå (2014) Brott i nära relationer. En nationell kartläggning. 11Regeringens skrivelse 2016/17:10. Makt, mål och myndighet – en feministisk politik för en jämställd framtid. 12www.bra.se/brott-och-statistik/statistik-utifran-brottstyper/barnmisshandel.html 13Brå (2017) Kriminalstatistik 2016. 14SOU 2017:112 Ett fönster av möjligheter – stärkt barnrättsperspektiv för barn i skyddat boende. Våld, utsatthet och dess konsekvenser Totalt av eleverna har enligt undersökningen varit utsatta för någon typ av misshandel av en vuxen inom eller utanför familjen. hade utsatts för någon typ av misshandel av föräldrar, inklusive styvföräldrar och familjehemsföräldrar. De olika formerna av misshandel överlappade varandra i stor utsträckning. Pojkar rapporterade i högre grad än flickor fysisk misshandel av vuxna som inte är en förälder, medan flickor i signifikant större ut- sträckning än pojkar rapporterade att de utsatts av en förälder.15 Omfattningen av våld i ungas nära relationer är svår att bedöma. Amerikanska studier visar på att mellan av unga kvinnor och mellan av unga män har varit utsatta för våld i nära relation. De stora skillnaderna beror på olika sätt att mäta och definiera våldet.16 I en större undersökning från danska jämställdhetsministeriet uppgav av kvinnorna och 2 pro- cent av männen att de hade varit utsatta för fysiskt våld i en nära relation under det senaste kalenderåret.17 I en genomgång av arbete och forskning kring våld i ungas nära rela- tioner i , och konstateras att det i inte har bedrivits forskning på detta område i någon större ut- sträckning, men att det har påbörjats studier vid t.ex. .