sou · H6B318 · 2018-03-14 00:00:00 — Inom ramen för dessa uppdrag kan SST verka för att möta trossamfundens utbildnings- behov. Det kan innebära att SST, utöver att anordna utbildningar, också kan samordna utbildningsinsatser som riktar sig till ett eller flera trossamfund. Erfarenhet visar att det finns ett värde i att ut- bildningar sker i ett interreligiöst sammanhang. Det ger trossamfun- den möjligheter till att utbyta erfarenheter och lära av varandra. 11 Formella villkor för statligt stöd För att ett trossamfund ska vara berättigat till statsbidrag måste det uppfylla de villkor som anges i 3 § lagen (1999:932) om stöd till trossamfund. Det ska bidra till att upprätthålla och stärka de grund- läggande värderingar som samhället vilar på, och vara stabilt och ha egen livskraft. Dessa villkor brukar benämnas demokratikriteriet, stabilitetskravet och kravet på egen livskraft. Samma villkor gäller för att ett trossamfund ska ha rätt till statlig avgiftshjälp. Ytterligare ett villkor för att få tillgång till avgiftshjälpen är att trossamfundet är ett registrerat trossamfund och det måste därmed möta de krav som ställs för registrering i lagen (1998:1593) om trossamfund. Enligt kommittédirektivet ska utredningen föreslå eventuella för- ändringar av statens nuvarande stöd till trossamfund, liksom hur målgruppen för stödet bör avgränsas. Stödet ska utformas så kon- fessionsneutralt som möjligt. Utgångspunkten bör vara att stödet ska vara inkluderande, dvs. att huvudregeln bör vara att trossamfund som uppfyller uppställda kriterier bör vara berättigade till stöd på likartade grunder. Utredningen kommer i detta kapitel att behandla hur begreppet trossamfund bör definieras samt analysera de villkor som ställs på ett trossamfund avseende stabilitet och egen livskraft. Frågan om ett förtydligat demokratikriterium tas upp i kapitel 12. Formella villkor för statligt stöd 11.2Nuvarande villkor för stöd 11.2.1Statsbidrag beviljas endast till trossamfund och statlig avgiftshjälp endast till registrerade trossamfund För att kunna beviljas statlig avgiftshjälp krävs att trossamfun- det är ett registrerat trossamfund. Det innebär att trossamfundet måste uppfylla de krav för registrering som anges i lagen om trossam- fund. I lagen definieras begreppet trossamfund, som tidigare nämnts, som en gemenskap för religiös verksamhet, i vilken det ingår att an- ordna gudstjänst. Definitionen motsvarar i huvudsak den definition som fanns i religionsfrihetslagen (1951:680), men begreppet samman- slutning har ersatts av begreppet gemenskap. Enligt förarbetena ska begreppet gudstjänst förstås i vid bemärkelse så att exempelvis sam- mankomster för gemensam bön och meditation normalt innefattas (prop. 1997/98:116 s. 20). Registrering är inte ett krav för statsbidrag, men organisationen ska anses vara ett trossamfund. Den definition av begreppet trossam- fund som ges i lagen om trossamfund är vägledande vid regeringens beslut om bidragsberättigande. Enligt 2 § förordningen (1999:974) om statsbidrag till trossamfund definieras ett trossamfund som en sam- manslutning för religiös verksamhet i vilken det ingår att anordna gudstjänst, eller en grupp av samverkande församlingar eller tros- samfund (samverkansorgan). Till skillnad från lagen om trossamfund har således inte begreppet sammanslutning ersatts med begreppet gemenskap, vilket torde bero på ett förbiseende. Anledningen till att det inte ställs något krav på registrering för statsbidrag är att även samverk- ansorgan ska kunna vara bidragsberättigade (prop. 1998/99:124 s. 65). På så sätt riktar sig statsbidraget till en vidare krets än den statliga avgiftshjälpen, vilket även är anledningen till den vidare trossam- fundsdefinitionen i förordningen. Enligt förordningen är samverkans- organen , Ortodoxa och österländska kyrkors ekonomiska råd och buddhistiska samarbetsråd bidragsbe- rättigade. Utredningen har i avsnitt 4.4 redogjort för allmänna bestämmel- ser som rör trossamfund och förutsättningarna för registrering som trossamfund. För registrering krävs bl.a. att trossamfundet har stad- gar där det finns bestämmelser om trossamfundets ändamål och om hur beslut fattas i trossamfundets angelägenheter, samt en styrelse Formella villkor för statligt stöd eller motsvarande organ. Kraven för registrering överensstämmer i allt väsentligt med vad som enligt rättspraxis krävs för att bilda en ideell förening. Beslut om registrering fattas av Kammarkollegiet efter begäran av ett trossamfund. Eftersom ett trossamfund ska utgöras av en gemenskap kräver Kammarkollegiet att trossamfundet har åtminstone två medlemmar. En person måste stå som ansvarig för trossamfundet. Även självständiga organisatoriska delar av ett tros- samfund som har registrerats kan registrera sig. var registrer- ingsavgiften och det tillkommer en årlig registeravgift om . Ett registrerat trossamfund har rättskapacitet och kan således för- värva rättigheter och ta på sig skyldigheter (se avsnitt 4.4.2). I övrigt innebär en registrering inte i sig några direkta förmåner annat än att trossamfundets namn blir skyddat. Även icke-registrerade trossam- fund kan ha rättskapacitet, t.ex. om de uppfyller kraven för att vara en ideell förening, och kan utöva en religiös verksamhet. Ett tros- samfund kan således verka även utan att vara registrerat. 11.2.2Kravet på stabilitet och egen livskraft Ett villkor för statligt stöd är att trossamfundet är stabilt och har egen livskraft. I detta ligger att den tid samfundet kontinuerligt be- drivit verksamhet i inte bör understiga . I undantags- fall kan bidrag beviljas trots att samfundet inte bedrivit en kontinu- erlig verksamhet . Det kan gälla när en församling som huvudsakligen betjänar invandrade trosbekännare behöver stöd för att bygga upp central eller lokal verksamhet (Ds 1999:12 s. 45 och prop. 1998/99:124 s. 64 f.; se även 4 § SST:s Tillämpningsföreskrif- ter för statsbidrag till trossamfund). I kraven ligger även att trossamfundet bör ha en fast och tydlig organisatorisk struktur, bl.a. genom att utgöra en juridisk person. För statsbidrag bör trossamfundet vara ett registrerat trossamfund eller en ideell förening. Andra associationsformer kan endast undan- tagsvis komma ifråga. Om samfundet saknar organisation på nationell nivå bör det finnas någon form av ledningsorgan för samfundet eller ett organ som hanterar vissa för samfundet gemensamma funktioner. Kravet gäller även i ekonomiskt hänseende. Trossamfundet bör disponera, dvs. äga eller hyra, de lokaler det använder för sin verk- Formella villkor för statligt stöd Verksamheten bör vidare i huvudsak finansieras av dem som är medlemmar eller betjänas av samfundet och är bosatta i landet. Med betjänad avses medlem eller registrerad deltagare i verksamhet som organiseras av ett trossamfund eller en församling. För att ett trossamfund ska kunna få stöd bör det vidare betjäna minst 3 000 personer i . Storlekskravet på 3 000 personer har varit gällande sedan bidraget inrättades. Om ett samfund betjänar färre än 3 000 personer bör det ändå anses ha egen livskraft om det utgör en del av ett internationellt verksamt trossamfund av bety- dande omfattning, eller om det tillsammans med andra samfund inom samma samfundsfamilj bildar ett organ för samverkan om för- delning av statsbidrag. I kraven ligger även att trossamfundet bör be- driva verksamhet på flera platser i landet. 11.3Förslag om ändrade villkor för stödet till trossamfund 11.3.1Nödvändigt att förtydliga definitionen av begreppet trossamfund Utredningens bedömning: Utredningen anser att definitionen av begreppet trossamfund bör förtydligas och göras konfessions- neutral. Definitionen av begreppet trossamfund är varken tydlig eller konfessionsneutral Ett trossamfund definieras i lagen om trossamfund som en gemen- skap för religiös verksamhet, i vilken det ingår att anordna gudstjänst. Den nuvarande definitionen grundar sig, såsom ovan framgått, på den definition av begreppet trossamfund som fanns i religionsfrihetslagen . Även definitionen av begreppet trossamfund i förordningen om statsbidrag till trossamfund grundar sig på religionsfrihets- lagens definition. Utredningen anser att det finns skäl att se över definitionen av begreppet trossamfund. Definitionen är sprungen ur ett kristet språk- bruk och kan inte anses som konfessionsneutral. Formella villkor för statligt stöd anordnandet av gudstjänst och även om detta begrepp enligt för- arbetena ska förstås i vid bemärkelse och innefatta sammankomster för gemensam bön och meditation, så visar detta på att trossam- fundsdefinitionen bygger på en i huvudsak västerländsk och förståelse av religion. I övrigt är definitionen mycket allmänt hållen, vilket gör att det inte i alla avseenden är klart vilka organisationer som kan klassificeras som trossamfund. Vad som utgör en religiös verksamhet är inte heller närmare beskrivet i förarbetena till lagen om trossamfund. Det ska tilläggas att i samband med införandet av lagen så kritiserades trossamfundsdefinitionen av remissinsatser som ansåg att den var för vag. Begreppet religion är vidare varken definierat i regeringsformen eller nationell rätt i övrigt (se avsnitt 12.4.1). Bristen på en tydlig definition av begreppet religion måste ses utifrån att det allmänt sett är svårt att ge en tydlig definition av vad religion är. Olika reli- gioner skiljer sig kraftigt ifrån varandra i tro och utövande. En definition av begreppet religion riskerar antingen att fånga in för mycket eller för lite av vad som avses. Dessutom kan en definition bli påverkad av den kultur och föreställningsvärld som dominerar i det samhälle som fastställer den. Svårigheten med att fastställa vad religion och religiös verksamhet är gör att det i sin tur är svårt att definiera vad ett trossamfund är. är det nödvändigt att ha någon slags insikt om vad religion är för att det ska vara möjligt att definiera begreppet trossamfund liksom att fånga in den verksamhet och de handlingar som skyddas inom ramen för religionsfriheten. Avsaknaden av tydlighet i den nuvarande definitionen av begreppet trossamfund kan vara ett problem. Kammarkollegiet är ansvarig myndighet för att pröva ansökningar om registrering av trossam- fund liksom ansökningar om tillstånd att förrätta vigsel, vilket också förutsätter att det är frågan om ett trossamfund. Myndigheten har avslagit ett flertal ansökningar eftersom den verksamhet som be- drivits inte ansetts som religiös. är Kammarkollegiets pröv- ning av en ansökan om registrering i princip av rent formell karaktär och ett samfund som i sina stadgar anger att det anordnar gudstjänst blir i regel registrerat. Formella villkor för statligt stöd samfundet som fick avslag på sin ansökan eftersom det inte anordnade ”gudstjänst ens i vid bemärkelse”. En registrer- ingsansökan godkändes däremot efter att Det missionerande kopimistsamfundet ändrat sina stadgar och skrivit in att det anord- nar gudstjänst. Flera andra organisationer har dock fått avslag trots att de hävdat att de anordnar ceremonier som liknar gudstjänst, bön eller meditation. Det gäller t.ex. Humanisterna som ansökt om vigselrätt, liksom the United church of bacon. Även vid regeringens prövningar av ansökningar om statsbidrag har frågan om vilka organisationer som kan anses vara trossamfund aktualiserats. Humanisterna har fått avslag på sin ansökan eftersom regeringen inte ansåg att organisationen bedrev en religiös verk- samhet och därför inte kunde betraktas som ett trossamfund i en- lighet med lagen om trossamfund. Regeringen godkände däremot som bidragsberättigat trossamfund efter ett remissutlåtande av Myndigheten för stöd till trossamfund (SST). I sitt utlåtande skriver SST att det är ”tydligt att Alevitiska riksför- bundet, utifrån sin ansökan, inte uteslutande är en trosgemenskap och att de själva inte drar en skarp gräns mellan religion, tro och identitet” (S2104/6486/PBB). En jämförelse kan göras med diskussionen om vad som kan an- ses vara religiösa inslag i undervisningen i skolan. Enligt kan en skolavslutning ske i kyrkan om den utformas så att tonvik- ten ligger på traditioner, högtidlighet och den gemensamma sam- varon och det inte förekommer några religiösa inslag såsom bön, välsignelse eller trosbekännelse (2012). Dessa exempel visar att gränsdragningen mellan religion, kultur och sekulär livsåskådning inte i alla avseenden är tydlig. På samma sätt kan det vara svårt att skilja på sällskap för religiösa, kulturella eller filosofiska sammankomster. När det gäller registreringen av trossamfund behöver inte avsaknaden av en tydlig definition vara ett stort problem eftersom registreringen inte får särskilt långt- gående effekter. För statens stöd till trossamfunden är det dock av stor betydelse att det finns en tydlig definition eftersom begreppet avgränsar den stödberättigade målgruppen. Utredningen anser i kapitel 10 att det huvudsakliga motivet för stödet till trossamfund är religionsfriheten. Stödet fördelas enligt en särskild ordning eftersom trossamfunden anses särskilt skydds- värda. Det är därför av betydelse att villkoren för stöd är utformade Formella villkor för statligt stöd på ett sätt som gör det tydligt att stödberättigade trossamfund en- bart är sådana vars verksamhet åtnjuter ett skydd enligt bestämmel- sen om religionsfrihet i artikel 9.1 i . Svårigheter med att definiera begreppet religion Som ett socialt fenomen har religion varit närvarande i alla sam- hällen genom historien. Ändå är det svårt att klart och tydligt defi- niera vad religion är. Svårigheten kan delvis förklaras med att vad som uppfattats som religiösa uttryck har förändrats genom tiderna och i olika samhällen. Religion har olika funktion och betydelse för olika människor. Ofta är det religiösa sammanflätat med sociokul- turella traditioner. Dessutom finns det stora skillnader mellan olika skrifter och läror som utgår ifrån religiösa föreställningar. Vissa forskare anser att det helt enkelt är omöjligt att med en och samma definition fånga så olika religioner som buddhism, hinduism, islam och kristendom (Geister 2013). De definitioner av religion som används inom forskningen brukar antingen ta fasta på en religions innehåll, en substantiell definition, eller på en religions funktion, en funktionell definition (Lövheim och 2015). Det som en religion i regel innehåller är en tro på någon form av gudaväsen eller makter och krafter som upplevs bortom jaget och det världsliga. Flera forskare har därför definierat religion utifrån en distinktion mellan övernaturliga och profana fenomen (Schilbrack 2014). En vanlig definition av religion är att det handlar om ”en tro på andliga väsen” (Gilhus och 2003). är det inte alla religioner som utövar en tro på något gudaväsen eller som särskiljer det världsliga från det övernaturliga. Andra definitioner av religion tar fasta på den praxis och det be- teende som utgår från religiösa föreställningar, snarare än på själva trosinnehållet (McGuire 2008). En religion innehåller oftast olika riter, sedvänjor och lärosatser som en grupp utövar och lever efter. Dessa är ofta kopplade till trosinnehållet; det gudomliga eller and- liga. Det kan vara fråga om ett regelbundet deltagande i gudstjänst eller bön, firande av vissa högtider, bärande av vissa kläder eller att upprätthålla en särskild kosthållning. Det kan också vara fråga om vissa etiska principer eller levnadsregler som har särskild betydelse. Formella villkor för statligt stöd Religion kan också definieras utifrån den funktion som religiösa föreställningar och praktiker har för enskilda individer och för sam- hället i stort. En grundläggande funktion som alla religioner delar är att de bidrar till en upplevelse av mening för individen. Religio- nerna erbjuder svar på existentiella frågorna såsom ”vilka är vi?”, ”vad har livet för mening?” och ”vad finns bortom detta liv?”. En religion kan förse individen med ett mål för livet, levnadsregler och etiska principer. Därutöver kan en religion genom dess ritualer, sedvänjor och lärosatser förse individen med en struktur och en ordning i tillvaron. Den har därför en betydelse för identitetsbild- ningen och den sociala gemenskapen i samhället (Lövheim och a.a.; och 2013). Religion är dessutom en kollektiv företeelse och de flesta religiösa uttryck förutsätter en gemenskap och en kollektivt förmedlad tradition (2016). En svårighet med definitioner av religion är att det också finns meningsgivande gemenskaper som har religionsliknande uttryck, t.ex. en politisk, ideologisk eller nationalistisk rörelse eller en sup- porterkultur runt en idrott. Flera olika sekulära meningsgivande gemenskaper kan både till sitt innehåll och till sin funktion vara mycket lika religiösa gemenskaper. Religiösa gemenskaper är också ofta nära sammankopplade med andra sociokulturella gemenskaper, vilket gör det närmast omöjligt att göra en tydlig avgränsning mellan det religiösa och det kulturella. Sammantaget är religion ett mångdimensionellt fenomen som både innehåller en tro på övernaturliga fenomen och en särskild praxis, såsom riter och sedvänjor, liksom en meningsskapande funk- tion. Denna sammansättning av innehåll och funktion kommer tyd- ligt till uttryck i de passage- eller övergångsriter som förekommer i alla större religioner, dvs. riter som markerar en persons övergång från ett stadium i livet till ett annat. Det gäller t.ex. vigsel och be- gravning som är händelser i livet där existentiella frågor kommer till uttryck och då det uppstår ett behov av ett förhållningssätt som har en andlig eller högtidlig inramning. Det är vid sådana händelser som många människor söker sig till ett trossamfund eller genomför riter som har ett religiöst innehåll. Sammanfattningsvis går det inte att ge en helt tydlig och allom- fattande definition av vad religion är och därmed inte heller vad ett trossamfund är. Det finns däremot ett antal gemensamma fenomen Formella villkor för statligt stöd som på olika sätt återfinns inom de flesta religioner. Det är i syn- nerhet vid det praktiska utövandet som de religiösa gemenskaperna särskiljer sig i förhållande till andra gemenskaper genom att de bl.a. håller någon form av andliga sammankomster, såsom gudstjänst, bön, meditation eller motsvarande, liksom utövar ritualer, främst olika passageriter. Definitioner av begreppet trossamfund internationellt Vid utformandet av en definition av begreppet trossamfund är det intressant att se hur begrepp som trossamfund, religion och religions- utövning definieras internationellt. Om man börjar med Europa- konventionen, som ger ett starkt skydd för religionsfriheten, så saknas en närmare definition av vad religion är (se avsnitt 12.4.3). Avsaknaden av definition kan, på samma sätt som nämnts ovan, ses mot bakgrund av svårigheterna att utforma en tydlig och allom- fattande definition, men också en önskan att behålla ett manöver- utrymme . I artikel 9.1 i be- skrivs religionsfriheten som en frihet att byta religion eller tro och frihet att ensam eller i gemenskap med andra, offentligt eller en- skilt, utöva sin religion eller tro genom gudstjänst, undervisning, sedvänjor och ritualer. Artikeln fokuserar således inte på trosinne- hållet, utan i stället på formerna för religionsutövning. I flera länder kan trossamfund registrera sig och därigenom få tillgång till särskilda privilegier såsom skattelättnader eller statligt stöd. Vad som är ett trossamfund är därmed ofta definierat i författ- ning. Nordiska länder med en liknande rättstradition som i lämpar sig bäst för en jämförelse. Det är enbart som be- skriver vad ett trossamfunds syfte ska vara, vilket måste uppfyllas för registrering som religionssamfund. Ett registrerat religionssamfund ska enligt 2 kap. 7 § den finska religionsfrihetslagen (/453) ha till syfte att ordna och stödja verksamhet ”som hör till bekän- nandet och utövandet av religion och som baserar sig på tros- bekännelse, skrifter som betraktas som heliga eller på andra sådana särskilt angivna inarbetade grunder för verksamheten som betrak- tas som heliga”. I har det tidigare inte funnits någon definition av be- greppet trossamfund angiven i författning. Efter en översyn av den Formella villkor för statligt stöd rättsliga regleringen för andra trossamfund än folkkyrkan infördes en definition av begreppet trossamfund i 1 kap. 1 § lov om trossamfund uden for (se även En samlet lov- regulering om andre trossamfund end , Betänkande 1 564 s. 75 f.). Ett trossamfund är enligt lagen en gemenskap vars med- lemmar samlas runt en tro på makter som står över människor och naturlagar, efter utformade lärosatser och ritualer. Inte heller i har begreppet trossamfund varit definierat i någon författning, men regeringen har lämnat ett förslag på en definition av begreppen tros- och livssynssamfund. Av det norska förslaget framgår både vilka sammanslutningar som ska definieras som tros- och livssynssamfund och vilka som inte ska göra det. Förslaget har följande lydelse (Forslag til ny lov om tros- og livssyns- samfunn, Høringsnotat 25. ). Med tros- og livssynssamfunn menes i denne loven sammenslutninger for felles utøvelse av en religiøs tro eller et sekulært livssyn. Som tros- eller livssynssamfunn regnes ikke sammenslutninger som a)primært framstår som virtuelle fellesskap, b)har politisk, humanitær, kulturell eller forretningsmessig virksomhet som hovedformål, c)har helse eller selvutvikling som hovedformål, d)har bekjempelse av religion eller livssyn som hovedformål, e)har et rent filosofisk formål. och har följaktligen valt trossamfundsdefinitioner som är betydligt mer detaljerade än de som föreslagits i och gäller i . De har satt fokus på trosinnehållet, såsom tro på makter som står över människor, snarare än som i fokusera på den religiösa verksamheten. skiljer sig från de övriga län- derna genom att också föreslå bestämmelser om vad ett tros- och livssynssamfund inte är. Formella villkor för statligt stöd 11.3.2Förslag på ny definition av begreppet trossamfund Utredningens förslag: avses en gemenskap som utövar religiös verksamhet genom gudstjänst, bön, medi- tation eller ritualer. Utredningen har ovan beskrivit att den nuvarande definitionen av begreppet trossamfund inte är tydlig och konfessionsneutral. Det är svårt att utifrån dagens definition göra en förutsägbar bedöm- ning av vad som är en religiös verksamhet och vad som inte är det. Mot denna bakgrund finns det skäl att utveckla och bredda defini- tionen av begreppet trossamfund. En definition måste dock vila på en noggrann avvägning mellan tydlighet och anpasslighet. En allt- för snäv definition skulle kunna innebära att vissa religiösa verk- samheter faller utanför definitionen. En definition måste dessutom ta hänsyn till att religion betraktas olika av olika individer beroende på kulturell eller religiös bakgrund. Vidare kan uppfattningen om vad som är religion förändras . Utredningen anser att en definition av begreppet trossamfund inte bör fokusera på trosinnehållet, utan på vilken form av verk- samhet som utövas. I de bedömningar som har gjort av skyddet för religionsfriheten har fokus varit på om tros- samfund eller enskilda har varit förhindrade att utföra religiöst motiverade handlingar och domstolen har inte närmare värderat det idémässiga innehållet (och 2015). Utredningen anser på samma sätt att det inte är lämpligt att en myndighet närmare värderar en tro eller en lära. Staten är skyldig att förhålla sig neutral och opartisk till olika trosuppfattningar (se avsnitt 12.4.3). Myndigheten bör dock pröva om det är frågan om en religiös verksamhet i vid bemärkelse (jfr CDL-AD [2014]023, punkt 26). Även den nuvarande definitionen av begreppet trossamfund lägger fokus på en religiös verksamhet, i vilken det ska ingå att anordna gudstjänst eller liknande, och inte på trosinnehållet som sådant. Det finns enligt utredningen ett värde i att använda den nuvarande kon- struktionen, liksom de begrepp som används i lagen om tros- samfund och lagens förarbeten för att definiera vad ett trossamfund är.