sou · H6B329 · 2018-04-10 00:00:00 — På så sätt kan vägen till utökad behörighet i fler undervisnings- ämnen eller speciallärarexamen förkortas för deltagarna. Validering och tillgodoräknande av tidigare utbildning eller kunskaper och färdig- heter som förvärvats i yrkesverksamhet har gjorts möjligt genom 25Vidareutbildning av lärare (2017) Validering av ämnesdidaktik inklusive metodik. 2013/14:1 Utgiftsområde 16, s. 57. 27Utbildning inom Lärarlyftet regleras i förordningen (2007:223) om uppdragsutbildning för fortbildning av lärare och viss annan personal. Erkännande av tidigare lärande att det i den särskilda förordningen för Lärarlyftet hänvisas till hög- skoleförordningens bestämmelser om tillgodoräknande. – ett digitalt ansöknings- och administrationssystem I det inledande skedet av det särskilda utvecklingsprojektet – 2015 konstaterade projektgruppen att det på många lärosäten råder osäkerhet om både administrativa och akademiska processer. Vali- dering beskrevs som en svår och resurskrävande process, och vikten av ekonomiska incitament framhölls av flertalet lärosäten. I projektet utgick man från hypotesen att ekonomiska incitament säkerligen är viktigt, men inte tillräckligt för att skapa goda förutsättningar för validering. Projektet tog fasta på känslan av osäkerhet inför vali- deringsuppdraget och formulerade målsättningen att projektet skulle utveckla och erbjuda ett stöd som var systematiskt och konkret och som skulle få legitimitet på lärosätena.28 Inom valideringsprojektet utvecklades ett processtöd för arbetet med validering inom Lärarlyftet, det digitala verktyget (Valide- ring – digitalt ansöknings- och administrationssystem). Systemet utvecklades för att de lärosäten som deltar i Lärarlyftet enkelt ska kunna använda det på egen hand. Genom att ansluta en administratör till systemet kan ett lärosäte som deltar i Lärarlyftet ta emot ansök- ningar om validering i och systemet stödjer sedan den fort- satta processen i form av kartläggning och bedömning och vidare till beslut. tillhandahåller även ett omfattande processtöd i form av såväl processbeskrivningar som manualer och tekniskt och annat stöd. Avslutade ärenden finns sparade i en databank. bedömningar är alltså sökbara för lärosäten kopplade till , vilket bidrar till att effektivisera bedömningsarbetet och säkerställa att likartade meriter bedöms på ett likvärdigt sätt. Den manual för validering för tillgodoräknande som utarbetats inom Lärarlyftet diskuteras vidare i avsnitt 5.4.4. Systemet administreras av Universitets- och hög- skolerådet. Systemet är utformat med tanke på att kunna vidare- utvecklas och breddas för användning också inom reguljär högskole- 28 (2016) Validering inom Lärarlyftet II, s. 10. Erkännande av tidigare lärande utbildning och för andra utbildningsområden. Vidareutveckling av för breddad användning ingår i Universitets- och högskole- rådets pilotverksamhet för bedömning av reell kompetens (se av- snitt 3.7.1). 3.7Omtag för utveckling av metoder och strukturer Ett omfattande utvecklingsarbete avseende validering och bedöm- ning av reell kompetens pågår på lärosätena . En förstärk- ning med för åren 2016–2018 har avsatts för att stödja lärosätenas arbete med att utveckla processer och var- aktiga strukturer för bedömning av reell kompetens. Universitets- och högskolerådet (UHR) har fått i uppdrag att bidra till och stödja lärosätenas utvecklingsarbete. Dessutom har UHR fått i uppdrag att med stöd av validering bedöma utländsk avslutad efter- gymnasial utbildning som är bristfälligt dokumenterad samt att utveckla en process för att bedöma oavslutade men dokumenterade utländska utbildningar. Denna försöksverksamhet pågår . 3.7.1Universitets- och högskolerådets pilotverksamhet Varaktiga strukturer för bedömning av reell kompetens fattade regeringen beslut om att ge Universitets- och högskolerådet (UHR) i uppdrag att skapa en långsiktigt hållbar struktur för lärosätenas arbete med bedömning av reell kompetens. Regeringen framhöll att universitet och högskolor har i uppgift att bedöma reell kompetens för behörighet vid ansökan eller för till- godoräknande men att det är oklart i vilken omfattning bedömning av reell kompetens utförs vid lärosätena. Enligt regeringen fanns det indikationer på att omfattningen är låg. Det hade även framkommit att universitet och högskolor såg bedömningen av reell kompetens som svår och tids- och resurskrävande. Med uppdraget gavs UHR ett samordningsansvar för att i sam- arbete med lärosätena starta en pilotverksamhet för att skapa varaktiga strukturer till stöd för lärosätenas arbete med reell kompetens för behörighet och tillgodoräknande. Pilotverksamheten, som inleddes Erkännande av tidigare lärande 2016 och pågår , ska också skapa och stödja sam- arbeten mellan lärosäten och bygga nationella strukturer för bedöm- ning av reell kompetens. ska den struktur som utvecklas inom pilotverksamheten kunna användas av universitet och högskolor till stöd för bedömning av reell kompetens. Regeringen avsatte 30 miljoner för utvecklingsarbetet med bedömning av reell kompetens. Eftersom Universitets- och högskole- rådets (UHR) pilotverksamhet ännu inte kommit igång fördelades direkt till lärosätena. Resterande gick till UHR. Högskolorna fick också ett åter- rapporteringskrav i regleringsbrevet att redogöra för hur arbetet med bedömning av reell kompetens utvecklats. Utredningens genomgång av lärosätenas återrapportering i års- redovisningarna visar på en splittrad bild av hur utveck- lingsarbetet kom igång under detta första år. Fem årsredovisningar saknade helt återrapportering om arbetet med bedömning av reell kompetens. Alla lärosäten som redovisade sitt arbete uppgav att de deltagit i de träffar som UHR bjudit in samtliga lärosäten till och att de engagerat sig i det valideringsnätverk som initierats och sam- ordnats av , och Linnéuniversitet . På 14 lärosäten hade ett arbete påbörjats att inventera och se över de egna processerna och metoderna för validering, och sex lärosäten rapporterade att de hade identifierat behov av, och börjat förbättra, informationen på bland annat sina webbplatser till studenter och sökande om möjligheter till bedömning av reell kompetens. Bemanning och rekrytering av projektledare hade tagit tid och försenat starten av utvecklingsarbetet, uppgav ett flertal lärosäten. Några lärosäten menade att de helt saknade kompetens på området. De avsåg därför att fortsätta följa UHR:s information och delta i seminarier och liknande, men i övrigt avvakta tills strukturer och metoder utvecklats innan de ansåg sig ha förutsättningar att arbeta med bedömning av reell kompetens. I några årsredovisningar fanns även uppgifter om hur många vali- deringar som genomförts – sju lärosäten redovisade upp- gifter om antalet bedömningar av reell kompetens för behörighet Erkännande av tidigare lärande och tre lärosäten hade uppgifter även om antalet bedömningar för tillgodoräknande. Antalet bedömningar var genomgående lågt. Utveckling inom fyra olika områden kunde lärosätena ansöka om medel hos UHR för utvecklingsprojekt med syfte att utveckla bedömning av reell kom- petens. Medel fördelades till 19 olika utvecklingsprojekt som pågår 2017–2018. UHR har delat in i projekten i fyra olika områden, så kallade kluster: Information och IT-stöd, samverkan mellan läro- säten, riktlinjer, organisation och roller, samt validering av slutförd utländsk utbildning där dokumentation saknas. Totalt 30 lärosäten deltar i projekten i de olika klustren. Flera projekt är gemensamma och många lärosäten är delaktiga i projekt i mer än ett kluster. Området består av två delprojekt. Den ena delen syftar till lättill- gänglig och tydlig information för presumtiva sökande. Där görs en kartläggning av informationen om hur man ansöker och om pro- cesserna för bedömning av reell kompetens som finns på lärosätenas och Universitets- och högskolerådets informationssidor och studera.nu. Huvudansvaret för delprojektet ligger på UHR och lärosätena bidrar med medarbetare med framför allt vägledar- och kommunikatörskompetens. IT-stöd syftar till att ta fram ett systemstöd för både sökande och olika personalkategorier vid högskolorna som hand- lägger ärenden om bedömning av reell kompetens. Det gemensamma IT-stödet ska bidra till att lärosätena tillämpar samma process. På så sätt blir det både tydligare för den sökande och ger lärosätena möjlighet att ta del av och lära av varandras bedömningar. Det ökar också möjligheten till att följa upp antalet ansökningar om bedöm- ning. I delprojektet beskriver de deltagande lärosätena hur deras respektive processer kommer att se ut och lämnar förslag på hur systemstödet bör utformas för att bäst stödja bedömningsprocesserna. Detta kommer att ligga till grund för vidareutvecklingen av det digitala systemstödet (se avsnitt 3.6.2). Erkännande av tidigare lärande Riktlinjer, organisation och roller I detta kluster tar arbetet sin utgångspunkt i universitets- och högskoleförbunds rekommendationer för lärosätenas arbete med validering av reell kompetens och lärosätenas egna riktlinjer. Av- sikten är att utifrån frågeställningar om vilka som är involverade i processen och hur den är strukturerad utarbeta mer detaljerade och konkreta riktlinjer än de nuvarande och att dessa ska vara gemen- samma för högskolorna i arbetet med bedömning av reell kompetens för behörighet och tillgodoräknande. I projektet ingår även utbild- ningsinsatser och kompetensutveckling. I delprojektet organisation och roller fokuseras den organisa- toriska strukturens betydelse i kvalitetssäkringen av bedömningar av reell kompetens. Syftet är att dessa ska uppfattas som legitima och rättssäkra. Ansvarsfördelning för information, vägledning, be- dömningsprocesser och beslutsfattande ses över. 15 lärosäten deltar i projekt i detta kluster. Bland projekten finns gemensamma projekt där flera lärosäten samarbetar i syfte att skapa sammanhållna struk- turer för bedömning av reell kompetens för både behörighet och tillgodoräknande. Utvecklingsarbetet i detta kluster syftar till att inventera och sam- manställa användbara metoder för validering, lägga grunden till natio- nella bedömargrupper alternativt vidareutveckla det samarbete som finns mellan lärosätenas antagningsenheter samt utforma ett stöd för bedömning. Goda exempel på metoder för bedömning ska spridas för att öka likvärdigheten i bedömningarna och tydligheten för en- skilda sökande om hur bedömning av reell kompetens görs vid läro- sätena. I projektet ska de deltagande lärosätena i samverkan med övriga lärosäten ta fram gemensamma riktlinjer för enhetliga och likvärdiga bedömningar av reell kompetens. En effektivare resursanvändning och mer kvalitativa bedömningar kan uppnås om färre bedömare hanterar fler ärenden inom ramen för ett ökat samarbete mellan lärosätena. I projektet ska även en stöd- organisation utvecklas avsedd att användas av både enskilda läro- säten och de nationella bedömargrupperna. Erkännande av tidigare lärande Tre projekt ingår i klustret. Universiteten i , och samarbetar för att utarbeta metoder för bedömning av reell kompetens för tillträde till apotekarutbildning. Projektet syftar till att skapa samsyn kring processerna mellan lärosätena, utveckla och systematisera bedömningarna och göra dem transparenta för sökande till utbildningarna. Ett projekt med som koordinerande lärosäte syftar till att lägga grunden till en sam- ordnad bedömning av reell kompetens för särskild behörighet till läkarutbildning för att effektivisera bedömningsprocesserna och göra dem tydliga för presumtiva sökande. Det tredje projektet koordineras av KTH och avser bedömning av reell kompetens för tillgodo- räknande inom ingenjörsutbildning. Projektet har sin upprinnelse i varsel 2016 då KTH tillsammans med , och fick i uppdrag att utveckla metoder för validering inom ingenjörsutbildning. Det övergripande målet är att genom lokal och nationell samverkan lägga grunden till en gemensam och hållbar modell för validering av tidigare lärande inom ingenjörsutbildningar i . Validering av slutförd akademisk utbildning där dokumentation saknas I detta kluster är avsikten att lägga grunden till en varaktig struktur för validering av slutförd akademisk utbildning där en fullständig dokumentation över utbildningen saknas. Målgruppen är personer med utländsk avslutad men ofullständigt dokumenterad akademisk utbildning från tredje land. I ett första steg utfärdar UHR en beskriv- ning av utbildningen, en bedömning utan dokumentation. De läro- säten som deltar i projektet ska med denna bedömning som grund genomföra en validering som ska kunna ligga till grund för tillgodo- räknande eller tillträde till fortsatta studier eller ett utlåtande över utländsk akademisk utbildning från UHR. Sammanlagt 13 lärosäten deltar i dessa utvecklingsprojekt. De utbildningar som omfattas är bland annat utbildningar till socionom, sjuksköterska, lärare, ingenjör, ekonom och arkitekt. Bland projekten i klustret finns Lunds universitets projekt där metoder för vali- dering ska tas fram dels för tillträde till socionomutbildning, dels för tillgodoräknande inom huvudområdet socialt arbete. Ett annat projekt, med som koordinator, syftar till att Erkännande av tidigare lärande utveckla metoder för bedömning av odokumenterade tvååriga lärar- utbildningar från och inom ramen för satsningen utländska lärares vidareutbildning (). fick Universitets- och högskolerådet (UHR) i uppdrag att utreda hur en försöksverksamhet avsedd att underlätta valideringen av utländska utbildningar ska kunna organiseras.29 För- söksverksamheten, som ska pågå , ska främst rikta sig mot individer som saknar fullständig dokumentation över avslutade gymnasiala eller eftergymnasiala utbildningar men även mot personer med dokumenterade men oavslutade eftergym- nasiala utbildningar.30 Syftet med uppdraget är att öka tillgängligheten till validering för tillträde till eller för tillgodoräknande av utbildning samt möjlig- heten till ett utlåtande från UHR över slutförd utländsk utbildning där dokumentation saknas. Målet är att fler ska få sina kvalifikationer erkända för att snabbare komma in i vidareutbildning eller etablera sig på arbetsmarknaden. Målgruppen för försöksverksamheten inkluderar nyanlända per- soner som deltar i Arbetsförmedlingens etableringsprogram. Den modell som utvecklas inom ramen för uppdraget ska dock kunna användas av alla som behöver få utbildning eller annan kompetens bedömd. Vidare ska UHR föreslå hur det kan säkerställas att valide- ringens resultat accepteras av lärosätena och andra myndigheter och aktörer. Rådet ska också lämna förslag på finansiering och föreslå författningsändringar. Den del av uppdraget som gäller validering av avslutade utbild- ningar utan dokumentation har Universitets- och högskolerådet inkluderat som ett av de fyra klustren inom pilotverksamheten (se föregående avsnitt). Den andra delen av uppdraget, som avser att utveckla en process för att personer som har en dokumenterad men oavslutad högskoleutbildning ska kunna få sin utbildning bedömd, 29Ändring av regleringsbrevet för , U2015/05484/UH. 30Universitets- och högskolerådet (2016) En särskild valideringsinsats – avrapportering av regeringsuppdrag. Erkännande av tidigare lärande har ännu inte påbörjats. Utredningen återkommer till den sistnämnda uppgiften i kapitel 7 Förhandsbesked om tillgodoräknande. I kapitlet beskrivs inledningsvis att högskolornas arbete med valide- ring är av stor betydelse för att möta behoven på arbetsmarknaden av livslångt lärande. En genomgång görs av utvecklingen av policy och praktik vad gäller erkännande av tidigare lärande inom högskolan. Beskrivningen visar hur den utveck- ling som inleddes i början av perioden avstannade för att sedan återupptas 2015/2016. Undantaget är validering inom lärarutbildningsområdet där särskilda utbildningssatsningar med validering för behörighet och tillträde till utbildning och för till- godoräknande inom utbildningen har pågått . Genomgången visar också att både vad gäller modernisering av regelverket och lärosätenas utveckling av metoder och arbetssätt så har huvudfokus främst legat på bedömning av reell kompetens för behörighet. I de propositioner, promemorior, rapporter och andra arbeten som de senaste två decennierna tagit upp bedömning av reell kom- petens – eller erkännande av tidigare lärande – inom högskolan åter- kommer ett antal utmaningar och rekommendationer om hur dessa kan åtgärdas. En av dessa utmaningar är att lärosätena saknar strukturer och arbetssätt i arbetet med validering. Det behövs gemensamma och heltäckande lösningar för att bedöma reell kompetens och läro- sätena bör därför samarbeta för att utveckla metoder, bedömnings- kriterier och arbetssätt. Att åtgärda detta problem är ett tydligt fokus i den pågående pilotverksamheten för bedömning av reell kom- petens. En annan utmaning som har lyfts lika ofta är den om de ekono- miska incitamenten för arbetet med bedömning av reell kompetens för behörighet och tillgodoräknande. I SUHF:s rapport pekades resursfrågan ut som det enskilt största hindret för ett varak- tigt arbete med validering och erkännande av tidigare lärande. I upp- följningsrapporten uttryckte arbetsgruppen att föränd- ringar i resurstilldelningssystemet borde övervägas för att lägga grunden till ett välfungerande och långsiktigt arbete. Erkännande av tidigare lärande har senare i olika sammanhang framfört att validering, inte minst för tillgodoräknande, är en kostsam verksamhet. Även frågor om regelverket som styr arbetet med bedömning av tidigare lärande har återkommande tagits upp till diskussion. I SUHF:s rapport framhölls att olika delar av högskoleförordningen tillkommit och att de därför upplevdes som motstridiga och svåra att tolka. Bestämmelserna som avser bedöm- ning av reell kompetens för behörighet till högskolestudier har ändrats men däremot inte bestämmelserna som avser erkännande av tidigare lärande för tillgodoräknande. Ytterligare en fråga som har lyfts regelbundet är den om hög- skolornas möjlighet att lämna förhandsbesked om behörighet respek- tive tillgodoräknande grundat på tidigare lärande och om hur sådana kan göras nationellt giltiga. I utredningens efterföljande kapitel fokuseras frågor som gäller bedömning av tidigare lärande för erkännande i form av tillgodo- räknande i en utbildning. I kapitel 5 lämnar Valideringsdelegationen förslag och bedömningar avseende bland annat regelverket för till- godoräknande inom högskoleutbildning, strukturer och arbetssätt, ekonomiska incitament och uppföljning och kvalitetsgranskning av lärosätenas arbete med bedömning av tidigare lärande för tillgodo- räknande. I kapitel 6 lämnas förslag som avser tillgodoräknande inom uppdragsutbildning vid universitet och högskolor. Förhands- besked om tillgodoräknande behandlas i kapitel 7. I detta kapitel presenteras , , och som alla har relativt utvecklade system för validering av tidigare infor- mellt och icke-formellt lärande för tillgodoräknande inom högre ut- bildning. Kapitlet avslutas med en sammanfattning av erfarenheter som är av betydelse för utredningens förslag och bedömningar i efterföljande kapitel. Bolognaprocessen och EU-samarbetet inom högre utbildning ut- gjorde utgångspunkten för utvecklingen av processer för erkännande av tidigare lärande i Finland.1 Man tog fasta på tre faktorer i det internationella samarbetet: att möjliggöra ökad rörlighet för arbets- kraft och studerande mellan länder, ett kompetensbaserat synsätt med definierade lärandemål (learning outcomes) på olika nivåer i utbildningssystemen samt utvecklingen av europeiska och nationella referensramar för kvalifikationer. Erkännande av tidigare lärande sågs som en viktig del i det kompetensbaserade synsättet och centralt för att främja såväl livslångt lärande som utbildningens internationali- sering. Redan tidigt i utvecklingen identifierades behovet av en tydlig definition av erkännande i syfte att få till stånd en enhetlig tillämp- ning av begreppet på nationell nivå och vid samtliga lärosäten. I används begreppet erkännande av tidigare förvärvat kunnande (Aiemmin Hankitun Osaamisen Tunnustaminen, AHOT). 1 Avsnittet bygger på möten med , vice rektor vid uni- versitet och ordförande i styrgruppen för implementeringsprojekten för erkännande av tidigare förvärvat kunnande i högre utbildning och , vid . 4.1.1Utveckling av gemensamma principer och processer I konstaterades att processer för erkännande av tidigare lärande behöver vara en del i lärosätenas kvalitetssäkringssystem efter- som högskolorna har ansvaret för kvaliteten i sina examina. För att möjliggöra ökad rörlighet krävdes dock gemensamma principer och förhållningssätt till validering och erkännande. Det fanns också behov att utveckla en gemensam syn mellan högskolorna både avse- ende kvaliteten i lärandemålen och likvärdiga och transparenta admi- nistrativa erkännandeprocesser. En nationell arbetsgrupp2 fick därför i uppdrag från att ta fram gemen- samma principer för lärosätenas arbete med erkännande av tidigare lärande. Före utvecklingsarbetet saknades enhetlig praxis vid lärosätena. Erkännanden bedömdes fungera ganska bra mellan läroanstalter inom samma sektor och vad gäller utbildning från utländska högskolor till . Mellan forskningsuniversitet och yrkeshögskolor fanns dock problem, och erkännande av kunnande som förvärvats genom icke-formellt eller informellt lärande var nytt för högskolorna. Det saknades också erfarenhet inom lärosätena att använda förväntade läranderesultat (learning outcomes) som utgångspunkt för planering av kurser och utbildningar och för bedömning av tidigare lärande. Flera reformer hade genomförts i som underlättade utvecklingen och implementeringen av arbetet med validering och erkännande av tidigare lärande. Dels hade översynen av kurs- och utbildningsplaner i samband med genomförandet av Bologna- processen (2003–2005) bidragit till ett tydligt kompetensbaserat syn- sätt. Dels introducerades systemet med individualiserad utbildnings- planering för alla studenter . Dessutom utgjorde mekanismer för erkännande av tidigare lärande en del i den översyn av läro- sätenas kvalitetssäkringsprocesser som hade inletts . 2 Arbetsgruppen bestod av representanter för olika lärosäten, Utbildningsstyrelsen (som ansvarar för nationell kvalitetssäkring av utbildning), nationella , studentrepre- sentanter och . Rekommendationer om principer för validering Arbetsgruppen slog fast att det är individens kunnande som är viktigt, inte var och hur kunskaperna har utvecklats. Kunnande kan uppstå såväl i formella sammanhang som informellt i arbetet eller i vardagen. Målsättningen med validering uttrycktes som att synlig- göra individens faktiska kunnande. För erkännande av individens kunnande behöver detta kunna styrkas med faktiska bevis på ett sätt som högskolan tydligt har definierat. Erkännande av kunnande från icke-formellt och informellt lärande ska vara möjligt både för tillträde till studier och för tillgodoräk- nanden inom en utbildning. Det ska finnas möjlighet att ansöka om en studieplats vid en högskola om högskolan konstaterat att den sökande har tillräckliga kunskaper och färdigheter för att klara studierna. En studerande ska också ha rätt att få kunnande från tidi- gare lärande erkänt, om han eller hon redan har kunskaper och färdig- heter som motsvarar studieplanens målsättningar. Valideringen inleds på den sökandes eller den studerandes initiativ. Högskolorna har ansvaret för kvaliteten i examina. Bedömning- en av en students kunnande måste därför sätta resultaten av det tidi- gare lärandet i centrum. Kvaliteten i bedömningsprocesserna är central när valideringen ska kunna resultera i ett erkännande i form av ett tillgodoräknande, dvs. registreras som likvärdig med en studie- prestation. Bedömningskriterierna behöver vara likvärdiga och trans- parenta och bedömningen bör stödja både fortsatt inlärning och erkännande av tidigare förvärvat kunnande.