sou · H6B357 · 2018-06-28 00:00:00 — Eleverna arbetar ofta med att lösa uppgifter av olika slag, men de får sällan undervisning i form av strategier för hur uppgifterna ska lösas. Brist på explicit undervisning i litteraturläsning och i skrivande är gemensam för de flesta undersökningar”(, 2007c, s. 116). Denna typ av individualisering, i bemärkelsen indivi- duellt arbete, har ett negativt samband med elevernas prestationer (, 2009). Många studier (se t.ex. , (2007) har visat betydelsen av aktiva lärare som tar sitt ansvar och har förmåga att engagera eleverna. Om det är så att elevers ensamarbete varit relativt utbredd och att den nu minskar kan det vara en faktor som positivt påverkat läsutvecklingen. Det finns inte någon ordentlig empiri som kan motsäga eller bekräftar detta. Problem med elevernas motivation har kunnat påvisas i tidigare PIRLS och studier (, 2015). Motivationen har antag- ligen både handlat om en djupare skolmotivation och en direkt prov- motivation. Det finns flera tecken på att något kan ha hänt med elevernas motivation. Däremot är det i mindre utsträckning klart om de ev. förändringarna i motivation handlar om djupare förändringar i synen på skola och utbildning eller mer direkt relaterat till att göra prov. Trots att vi inte kan tydligt leda i bevis hur eventuella förändringar i undervisning och i elevernas motivation positivt kan ha påverkat läsningen finns ändå en viss anledning att se positivt på utvecklingen. Vad det gäller de två återstående förklaringarna kan finnas anledning till mer pessimism. Hur ser det ut med läsvanorna och med lik- värdigheten? De mest aktuella data som vi har kring läsvanor och läsmotivation är ifrån PIRLS 2016. I den undersökningen var de svenska eleverna de som var minst positiva till läsningen. I en studie baserad på data från tidigare PIRLS-undersökningarna kunde man se hur ökad dator- användning lett till förändrade läsvanor som sedan kan antas ha påverkat läsförmågan negativt (, 2016). Även ifall data från SCB möjligen modifierar vår bild av elevers läsvanor något finns anledning att fundera över hur läsmotivationen kan förbättras. Om resultaten i läsning ska utvecklas och komma upp på de nivåer där svenska elever varit tidigare så är det svårt att tro att detta kan ske utan en stark motivation, ett stort intresse för läsning och ökad läsning. Här finns en tydlig utmaning inte bara för skolan utan också för föräldrar och samhället i stort. Likvärdigheten har framförallt undersökts i samband med PISA- undersökningarna. I 2009 kunde ses hur likvärdigheten för- sämrats när man tittade på elevernas läsning. I 2015 har liknande observationer kunnat göras vad det gäller elevernas kunskaper i natur- vetenskap. Resultaten i matematik skiljer sig lite från de i läsning och naturvetenskap då elevernas resultat i detta ämne verkar vara mindre beroende av hemförhållandena än de andra ämnena. En av de viktigaste lärdomarna av av PISA-undersökningar är att likvärdighet och goda resultat i övrigt tycks hänga samman ( &, 2018). Det går att skapa goda resultat med låg grad av likvärdighet, men det är svårare. Dessutom är det ju tveksamt hur mycket kvalité som man kan hävda att ett utbildningssystem har om skillnaderna är mycket stora mellan olika grupper av elever. Det är viktigt att komma ihåg att när de svenska resultaten var riktigt bra i olika internationella undersökningar var också likvärdigheten bättre i den svenska skolan än vad den har varit . finns alltså anledning att tro att de svenska elevernas läsning kan ytterligare förbättras och att den nedåtgående trenden har brutits. Men för att det verkligen långsiktigt ska lyckas krävs antagligen att elevernas läsvanor förändras och att deras inställ- ning till läsning blir mer positiv. Likaså krävs att skillnader mellan skolor och elevgrupper inte växer mer utan att dessa minskar och graden av likvärdighet ökar i den svenska skolan. (2018) Databas. Webbkälla SCB, nedladdat 180306–180309. , W.B (1992). How in the Word do Students ? on Literacy (2012). on Literacy Final Report . : European Commission. European Commission (1999). Initial teaching of reading in Union. : European Commission. Fatheddine, D. (2012). Skilda synsätt på läsförståelse. Foshay, A.W., Thorndike, R.L., Hotyat, F., Pidgeon, D.A., & , D.A. (1962). Educational achievements of thirteen-year-olds in twelve countries: Results of an international research project, 1959–1961. & , M. (2013). Skolans likvärdighet i ett internationellt perspektiv. I , M., , S., Norrstad, M., , J-Å, Wingborg, M. & , B. (red.) Slaget om den likvärdiga skolan. Om ökad ojämlikhet mellan olika skolor och elever i den svenska skolan. & , K. (2012). Läsning, läsvanor och läsunder- sökningar. (1975). Svensk skola i internationell belysning II Läsning och litteratur. (2007) Visible Learning: A synthesis of over 800 meta-analyses relating to achievement. Herkner, B. (2011). Läsutveckling i årskurs 2–6 belyst genom standar- diserade test och nationella provet i svenska i årskurs 3. uppsats för filosofie licentiatexamen. Herkner, B., , M. & , Å. (2014). identification or broken promises? A comparison of literacy assess- ment performance in 112 Swedish third graders. , 29(2). (1997). Läsning, skrivning, muntlig framställ- ning. Årskurserna 5 och 9. (2005). Läsa, räkna, skriva – hur är det i årskurs 5? I Skol- verket. ämnen i ljuset av Nationella utvärderingen Nuläge och framåtblickar. (1993). Den nationella utvärderingen av , Svenska åk 2. IEA (2018). webbsida information hämtad 180103 , K.G. & , M. (2018). I , U., , K.G, & , A. (red.) under – resultat och trender. Mullis, I.V.S., , M.O. (2015) PIRLS 2016 Assessment Frame- work. Chestnut , MA: / Inter- national (). Mullis, I.V.S., , , , P., & Hooper, M. (2017). PIRLS 2016: International Results in Reading. Chestnut , MA: / Achievement (IEA). Mullis, I.V.S., , M.O., Ruddock, G.J., O’, , , A. &Eberber, E. (2005). TIMSS 2007 assessment frameworks. Chestnut , MA: / Achievement (IEA). /Statistics (1995). Literacy, Economy and Society: Results of the Adult Literacy Survey. : /Statistics . (1997). Literacy Skills for the : Further Results from the International Adult Literacy Survey. (1999). Measuring Student and Skills: A New Framework for Assessment. (2000a). Measuring Student and Skills: The 2000 Assessment of Reading, Mathematical and Scientific Literacy. (2000b) Literacy in the Information : Final Report of International Adult Literacy Survey. (2013a) 2012 Results: What Students Know and Can Do. Student in Mathematics, Reading and Science (Volume I) : . (2013b) 2012 Results: Excellence through Equity (Volume II). (2013c). Skills Outlook : First Results from the Survey of Adult Skills. (2016). 2015 Assessment and Analytical Framework: Science, Reading; Mathematic and Financially Literacy. , M., , N., , U., , KG., , M., , A., , M. och , s. (2016). 2015 – Bakgrund och metoder med exempel. (2012.) Förändringar i läsvanor och läsförmåga bland 9- till 10-åringar: från internationella studier. I , U. och , J. (red.) Läsarnas marknad, marknadens läsare – en forskningsantologi. : i samarbete med Nordicom/2012:10. , M., , J-E (2016). Is computer availability at home causally related to reading achievement in grade 4? A longitudinal difference in differences approach to IEA data from 1991 to 2006. Large-scale Assessments in Education an 2016 4:5. , M., , E & , J.E. (2004). Läskompetensen i skolår 3 och 4 – en jämförelse mellan 35 länder. Progress in Inter- national Reading Literacy Study. (PIRLS) Forskning i fokus nr 21. : Myndigheten för skolutveckling. SCB (2013). Den internationella undersökningen av vuxnas färdigheter. (2018) Databasen nedladdat (1993). Den nationella utvärderingen av 1992. Svenska, Åk 2, Huvudrapport. (1996a) Grunden för fortsatt lärande. : Skol- verket. (1996b) Bilden av skolan. (2001). 2000: Svenska femtonåringars läsförmåga och kunnande i matematik och naturvetenskap i ett internationellt perspektiv. (2003). Barns läskompetens i och världen: PIRLS 2001. (2004a). 2003: Svenska femtonåringars kunskaper och attityder ett internationellt perspektiv. (2004b) Nationella utvärderingen av 2003: Sammanfattande huvudrapport. (2004c) Nationella utvärderingen av 2003. Huvudrapport – svenska/svenska som andraspråk, engelska, mate- matik och undersökningen i årskurs 5. (2005a) ämnen i ljuset av Nationella utvärde- ringen 2003: Nuläget och framåtblickar. (2005b). Nationella utvärderingen av 2003: Svenska och svenska som andraspråk årskurs 9. : Skol- verket. (2006). Med fokus på läsförståelse: En analys av skillnader och likheter mellan internationella jämförande studier och nationella kursplaner. (2007a). PIRLS 2006: Läsförmågan hos elever i årskurs 4. (2007b). 2006: 15-åringars förmåga att förstå, tolka och reflektera naturvetenskap, matematik och läsförståelse. (2007c) Vad påverkar resultaten i svensk grundskola? Kun- skapsöversikt om betydelsen av olika faktorer. : Skol- verket. (2009) Vad händer med läsningen? En kunskapsöversikt om läsundervisningen i –2007. (2010a). att möta framtiden? 2009 om 15- åringars läsförståelse, och kunskaper i matematik och natur- vetenskap. (2010b). att möta framtiden? 2009 om 15- åringars läsförståelse och kunskaper i matematik och naturvetenskap. Resultaten i koncentrat. (2011). Eleverna och nätet. 2009 om 15-åringars förmåga att söka, läsa och värdera digital information. (2012). PIRLS 2011: Läsförmågan hos svenska elever i årskurs 4 i ett internationellt perspektiv. (2013). 2012: 15-åringars kunskaper i matematik, läsförståelse och naturvetenskap. (2016). 2015: 15-åringars kunskaper i naturvetenskap, läsförståelse och matematik : . (2015) Att svara eller inte svara. Svenska elevers motivation att genomföra provet. (2017a) PIRLS 2016: Läsförmåga hos svenska elever i årskurs 4 i ett internationellt perspektiv. (2017b) Resultat på nationella prov i årskurs 3, 6 och 9, /17. Stanovich, K. (2000). Progress in Understanding Reading. SOU 2016:25 (2016). Likvärdigt, rätts- säkert och effektivt – ett nytt nationellt system för kunskaps- bedömning. Betänkande av Utredningen om nationella prov. (2016). På goda grunder – en åtgärdsgaranti för läsning, skrivning och matematik. Betänkande av utredningen om en läsa-skriva-räkna garanti. (2016). Kommittédirektiv: Läsfrämjande insatser i och utanför skolan. (1993). Reading Comprehension among Swedish Students: a comparative analysis of IEA studies from 1970 and 1991. , 37, 1, 89–97. (1995). Hur i all världen läser svenska elever? En jämförande undersökning av barns läsning i 31 länder. nr 78, : . & Skarlind, A. (1997) Svenska. Läsförmåga, läsvanor och attityder till läsning hos elever i årskurs 2. Thorndike, R., L. (1973). Reading Comprehension Education in Fifteen Countries. : IEA / . /SILC (2018) Databas. Webbkälla SCB, nedladdat 180306–180309 (2006). Literacy for life: EFA Global monitoring report 2006. Barns och ungas reflektioner kring läsning Man måste läsa, annars får man inget jobb, inga pengar, inget hem. elev, årskurs 5 I samtal med barn och unga framkommer många klokheter. Det är lätt att som vuxen tro att ”man vet bäst”, men har barnen och ungdomarna själva de bästa lösningarna. Detta underlag utgår från de fokusgruppssamtal med elever i års- kurs 1–8, som vi genomförde i , samt en mindre enkätundersökning bland elever i samma årskurser. De frågor vi ställde var bland annat vad eleverna gillade att läsa, om de läste böcker digitalt eller på papper, om de tipsade varandra om bra böcker, läste tillsammans, hur de läste i skolan och om de kunde komma på något tips till andra barn och unga som inte läser så mycket eller som inte gillar läsning om hur man kan komma igång med sin läsning. Vi kan konstatera att bland de elever vi har frågat har många kunskap om varför det är viktigt att läsa, både de som inte läser så mycket och de som är storläsare. Läsningen sker framförallt i skolan, men när de väl läser läser de på en bekväm plats – i sängen och i soffan – eller på vägen till och från skolan. De läser även på loven när de kommer från de miljöer de normalt sett befinner sig i och då de inte har andra aktiviteter som pockar på deras uppmärksamhet. Förutom själva platsen är även omgivande ljudnivå viktig för dem; det ska antingen vara helt tyst, lite ljud omkring eller avskärmat med hjälp av musik i hörlurar. Eleverna läser pappersböcker, serier, tidningar och digitala böcker eller annat på internet. Vissa läser enbart digitalt, andra läser enbart på papper och vissa blandar. Läsappar är vanliga, framför allt bland yngre barn. del lyssnar på ljudböcker, vissa som stöd vid textläsning andra lyssnar bara. För att ge en bild av vad som framkom under mötena med eleverna har vi gjort en kortare sammanställning av elevernas tankar och syn- punkter och samlat detta under fyra rubriker: •Vad lockar till läsning? •Vad känner du när du läser? •Barns och ungas tips till andra barn och unga som har svårt att komma igång med läsningen. •Barns och ungas tankar om hur vuxna kan stötta deras läsning. Vad lockar till läsning? •När man kommer in i boken, då ser man egna bilder och kommer in i en egen värld. •Man lär sig nya ord. •Att det läskiga i böcker kan bli läskigt på riktigt (man kan vara rädd att någon är i badrummet). •Att försvinna in i annan värld. •Ibland mår jag inte så bra, tycker den [boken] är bra och förklarar mycket. •[om en bok-serie] de innehåller allt jag vill ha i en bok (humor, sarkasm, vänskap, action med mera) och jag känner mig alltid hemma när jag kommer tillbaka för att läsa om dem. Vad känner du när du läser? •Det beror på om boken är bra eller inte, men för det mesta känner jag mig smart. •Att man vill bara komma till slutet för att det är så långtråkigt. •I början kan det vara spännande, men till slut tröttnar jag. •Att jag blir tvingad till det. •Det beror på. Om jag läser en bra bok får jag inlevelse och jag vill bara läsa mer men om jag läser en dålig bok slutar jag bara läsa. •Avslappnad och lugn. •Jag brukar känna mig uppslukad, avslappnad och glädje för att man kommer in i boken och då känns det som att man är med där på plats där det utspelar sig. Eller att man är den personen som det handlar om. •Jag känner mig trött för det är inte roligt att läsa. •Att jag lär mig kunskap. •Allt blir lugnt. •Om det är en bra bok, glad och exalterad, annars trött, uttråkad och har svårt att koncentrera mig. •Det är tråkigt och jobbigt. •Jag känner mig lugn. Jag fokuserar inte på saker som gör mig stressad. •Känner ofta det jag läser. Om det är en ledsen bok känner jag mig ledsen. •Som om jag försvinner från verkligheten. •Lugn och ro och glädje. Jag kan koppla bort från omvärlden. Man connectar till världen och personerna. •Trötthet, rastlöshet. •Att jag är helt borta från världen och tappar bort tiden. •Jag känner att jag ibland lär mig någonting om jag läser en bok som tar plats i andra länder. Barns och ungas tips till andra barn och unga som har svårt att komma igång med läsningen •Ta bort distraktioner och läs . Det behöver inte vara . •Läs regelbundet så kommer du ihåg vad du läste senast och då blir det roligare. •Våga lägga tid på att hitta den rätta boken, och att lägga ifrån dig all elektronik! •Läs samma bok i ett tjejgäng. Det blir roligare när man kan prata om den. •Döm inte boken efter de första sidorna utan läs några kapitel så du hinner förstå boken och få känsla för den. •Läs det som intresserar dig. I mobilen kan du ladda ner appar som har en ”massa” böcker. •Testa många olika sorters böcker. •Var tålmodig och ha en positiv inställning. •Har du problem med läsningen? Se filmen först och läs boken sen. •Allt handlar om att hitta den specifika boken som gör att allt ”klickar”. Så det är bara att försöka leta i genrer man tycker om och förhoppningsvis hittat man något som gör att man vill fortsätta. •Skapa ett eget belöningssystem, när du läst en bit, ta en kaka. •Hitta en bok som verkar intressant. •Fråga någon som känner dig om boktips. •Läs första sidan i flera böcker tills du hittar den rätta. •Ha alltid en bok/serie i gång. •Tränar du på att läsa så blir det lättare att läsa. •Lyssna på boken som du läser den. •Ladda ner appen Tachiyomi (gratis manga). •Läs i grupp! •Börja med lätt bok och välj sedan allt svårare böcker. •Man ska ha en bok man gillar och ta pauser ibland när man läser så det inte blir långtråkigt. •Läsa om saker man tycker är roliga, det blir lättare. •Skriv en egen bok! •Läs roliga böcker! •Testa läsa olika böcker för att se vad du tycker om. •Försöka hitta en spännande och intressant bok, det gör det lättare att tycka att det är kul. •Liksom börja med 20 sidor per dag och sen bara försök med mer. •Fråga efter boktips och börja med kanske en lagom tjock bok, Det viktigaste: bli inte tvingad, Gör det om du känner för det. •Läs bra böcker och läs ofta! •Hatar man något har man gjort det för lite – hitta din stil! •Försök att visualisera det du läser. •Hitta en bekväm plats att sitta på. •Inte tvinga sig till att läsa, men ge boken tid. •Det handlar om rutiner. Har man rutiner för läsning kommer man in i det. •Man kanske kan börja läsa . Det är bra och du blir smart. •Bestäm dig att det är spännande fast det inte är det. Barns och ungas tankar om hur vuxna kan stötta deras läsning •Börja läsa tidigt med små barn, läs för dem och gå med dem till . •Det måste finnas kravlös läsning i skolan. Det känns nu som enda motivationen för att läsa i skolan är att få bra betyg, allt i skolan bedöms. •Det är bättre att någon annan/skolbibliotekarie håller i boksamtal (eleverna upplever att de blir bedömda på allt de säger och säger vad som förväntas av dem, de vågar inte vara spontana). •Fortsätta läsa även på högstadiet, nu läser man bara i skolan på låg- och mellanstadiet. •Locka till läsning med tävlingar och pris. •Skapa fler tysta rum i biblioteken så man kan plugga där. •Ha fler författarbesök. •Hitta böcker som barnen/ungdomarna tycker är intressanta. 1.Ett reklamlandskap i förändring –konsumentskydd och tillsyn i en digitaliserad värld. för blåljusverksamhet och andra samhällsnyttiga funktioner. 5.Vissa processuella frågor på socialförsäkringsområdet. 6.Grovt upphovsrättsbrott och grovt varumärkesbrott. 7.Försvarsmaktens långsiktiga materielbehov. 8.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2018. Beslut under osäkerhet. 9.Ökad trygghet för studerande som blir sjuka. 10.Myndighetsgemensam indelning – samverkan på regional nivå. Myndighetsgemensam indelning – författningsändringar till följd av ny landstingsbeteckning. –för unga som varken arbetar eller studerar. 12.Uppdrag: Samverkan 2018. Många utmaningar återstår. 13.Finansiering av infrastruktur med skatt eller avgift? 14.Bidragsbrott och underrättelseskyl- dighet vid felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen – en utvärdering. 15.Mindre aktörer i energilandskapet –genomgång av nuläget. 16.Vägen till självkörande fordon – introduktion. Del 1 + 2. icentrum – ett ramverk för lärares och rektorers professionella utveckling. 18.Statens stöd till trossamfund i ett mångreligiöst . 19.Forska tillsammans – samverkan för lärande och förbättring. 22.Ett ordnat mottagande – gemensamt ansvar för snabb etablering eller återvändande. 23.Konstnär – oavsett villkor? 24.Tid för utveckling. 25.Juridik som stöd för förvaltningens digitalisering. 26.Några frågor i skyddslagstiftningen. 27.Ekonomiska sanktioner mot terrorism. –för snabba, säkra och effektiva hjälpinsatser. 29.Validering i högskolan – för tillgodoräknande och livslångt lärande. 30.Förenklat förfarande vid vissa beslut om hemlig avlyssning. 31.En lag om operativt militärt stöd mellan och . 32.Ju förr desto bättre – vägar till en förebyggande socialtjänst. 34.Vägar till hållbara vattentjänster. 35.Ett gemensamt bostadsförsörjningsansvar. 36.Rätt att forska. Långsiktig reglering av forskningsdatabaser. 37.Att bryta ett våldsamt beteende för män som utsätter närstående för våld. 38.Styra och leda med tillit. Forskning och praktik. 39.God och nära vård. –för elever och barn i en bättre skola. 42.Tryggad tillgång till kontanter. –mer service på fler platser. 44.Möjligt, tillåtet och tillgängligt –förslag till enklare och flexiblare upphandlingsregler och vissa regler om överprövningsmål. 45.Behandling av personuppgifter vid Myndigheten för arbetsmiljökunskap. 46.En utvecklad översiktsplanering. Del 1: Att underlätta efterföljande planering. Del 2: reglering av upplåtelseformen. 47.Med tillit växer handlingsutrymmet. –tillitsbaserad styrning och ledning av välfärdssektorn. 48.En lärande tillsyn. Statlig granskning som bidrar till verksamhetsutveckling i vård, skola och omsorg. –några särskilt utpekade frågor. 50.Ett oberoende public service för alla –nya möjligheter och ökat ansvar. 51.Resurseffektiv användning av byggmaterial. 52.Behandling av personuppgifter vid Myndigheten för vård- och omsorgsanalys. 53.Översyn av maskinell dos, extempore, prövningsläkemedel m.m. S. 54.En effektivare räddnings- tjänst. 55.Styrning och vårdkonsumtion ur ett jämlikhetsperspektiv. Kartläggning av socioekonomiska skillnader i vårdutnyttjande och utgångspunkter för bättre styrning. 56.Bättre kommunikation för fler investeringar. 57.Barns och ungas läsning – ett ansvar för hela samhället. Uppdrag: Samverkan 2018. Många utmaningar återstår. [12] Flexibel rehabilitering. Ett ordnat mottagande – gemensamt ansvar för snabb etablering eller återvändande. Tid för utveckling. [24] Vissa fredspliktsfrågor. Behandling av personuppgifter vid Myndigheten för arbetsmiljökunskap. Ett reklamlandskap i förändring –konsumentskydd och tillsyn i en digitaliserad värld. Myndighetsgemensam indelning – sam- verkan på regional nivå. Myndighetsgemensam indelning – författningsändringar till följd av ny landstingsbeteckning. Finansiering av infrastruktur med skatt eller avgift? Bidragsbrott och underrättelseskyldig- het vid felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen – en utvärdering. Juridik som stöd för förvaltningens digitalisering. Styra och leda med tillit. Forskning och praktik. Tryggad tillgång till kontanter. – mer service på fler platser. [43] Möjligt, tillåtet och tillgängligt –förslag till enklare och flexiblare upphandlingsregler och vissa regler om överprövningsmål. Med tillit växer handlingsutrymmet. –tillitsbaserad styrning och ledning av välfärdssektorn. En lärande tillsyn. Statlig granskning som bidrar till verksamhetsutveckling i vård, skola och omsorg. – några särskilt utpekade frågor. Försvarsmaktens långsiktiga materielbehov. Några frågor i skyddslagstiftningen. En lag om operativt militärt stöd mellan och . för blåljusverksamhet och andra samhällsnyttiga funktioner. Grovt upphovsrättsbrott och grovt varumärkesbrott. –för snabba, säkra och effektiva hjälpinsatser. Förenklat förfarande vid vissa beslut om hemlig avlyssning. Aggressionsbrottet och ändringar i Romstadgan. Statens stöd till trossamfund i ett mångreligiöst . Konstnär – oavsett villkor? [23] Ett oberoende public service för alla –nya möjligheter och ökat ansvar. Barns och ungas läsning – ett ansvar för hela samhället. Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2018. Beslut under osäkerhet. Mindre aktörer i energilandskapet –genomgång av nuläget. [15] Vägar till hållbara vattentjänster. Vägen till självkörande fordon – introduktion. Del 1 + 2. Ett gemensamt bostadsförsörjningsansvar. En utvecklad översiktsplanering. Del 1: Att underlätta efterföljande Del 2: reglering av upplåtelseformen. Resurseffektiv användning av byggmaterial. Vissa processuella frågor på social- försäkringsområdet. Ju förr desto bättre – vägar till en förebyggande socialtjänst. [32] Att bryta ett våldsamt beteende –återfallsförebyggande insatser för män som utsätter närstående för våld. God och nära vård. Behandling av personuppgifter vid Myndigheten för vård- och omsorgsanalys. Översyn av maskinell dos, extempore, prövningsläkemedel m.m. [53] Styrning och vårdkonsumtion ur ett jämlikhetsperspektiv. Kartläggning av socioekonomiska skillnader i vårdutnyttjande och utgångspunkter för bättre styrning. Ökad trygghet för studerande som blir sjuka.