sou · H6B378 · 2018-10-31 00:00:00 — Även om en lång rad myndigheter och organisationer är relevanta för universitets och högskolors internationalisering är det i en mindre samling myndigheter som dessa frågor utgör en proportionerligt större andel av verksamheten. Av den anledningen kan engagemanget och relevansen på ledningsnivå förväntas vara störst i dessa myndigheter. Utredningen bedömer att bland statliga myndigheter utgör , , Universitets- och högskole- rådet, och myndigheter som har störst relevans för internationaliseringsarbetet vid universitet och högskolor. Dessa myndigheter bör därför ges i särskilt uppdrag att inrätta plattformen för internationalisering1. Bedömningen är vidare att regeringen bör utse myndighetscheferna för dessa myndigheter att utgöra en styrgrupp för plattformen för internationalisering tillsam- mans med två representanter för universitet och högskolor och en representant för övriga statliga forskningsfinansiärer.2 Studenternas lagstadgade rätt att vara representerade när beslut fattas eller beredning sker som har betydelse för utbildningen eller studenternas situation vid statliga universitet och högskolor kan vara gällande även i detta nationella sammanhang (2 kap. 7 § högskole- lagen [1992:1434]). Utredningen menar dock att styrgruppens ansvars- fält är bredare än bara utbildningsfrågor och studenternas situation. Studentinflytandet bör kunna tillgodoses inom relevanta arbets- grupper. Utredningen har övervägt möjligheten att en större krets myn- digheter och organisationer skulle kunna ingå i styrgruppen. Detta skulle underlätta samordning över större områden. Utredningen anser emellertid att styrgruppen åtminstone initialt endast bör omfatta en mindre krets myndigheter. Risken med en större krets myndigheter är att samordningen blir för otymplig och frågorna alltför spretiga. Särskilt har utredningen övervägt om STINT borde ingå i styrgrup- pen eftersom organisationen har en central roll för universitets och högskolors strategiska internationalisering. Utredningen bedömer emellertid att eftersom STINT är en stiftelse finns inte samma mö- jligheter för regeringen att ge STINT uppdrag och i övrigt styra organisationen. Därför bör STINT inte ingå i styrgruppen . Däremot bör STINT och andra myndigheter och organisationer vara representerade i samarbetet i plattformen och medverka i arbets- grupper. 1Övriga statliga forskningsfinansiärer är Formas, Forte, Rymdstyrelsen och Energimyndig- heten. För att inte styrgruppen ska bli alltför stor bör en representant för dessa forsknings- finansiärer ingå i styrgruppen. 2Jämför regeringens beslut om Inrättande av Miljömålsråd och förordnande av rådets leda- möter M2015/213/Mm. Utredningen har också övervägt hur samordningen mellan plattfor- men och bör organiseras. Målsättningen med utredningens förslag i detta kapitel är att aktörer som påverkar läro- sätenas internationalisering ska samordna sig för en mer effektiv verk- samhet. har såväl en strategisk styrande roll som en mer operativ roll i internationella frågor. bedri- ver verksamhet som också skulle kunna behöva samordnas med andra aktörers. Regeringens och roll är emellertid också att styra de statliga myndigheterna. Detta gör frågan om medverkan i samordningsorgan komplicerad. Ut- redningen anser inte att bör vara representerat i styrgruppen på permanent basis på grund av den otydlighet i styr- ningen från regeringen som därmed kan uppstå. Däremot bör repre- sentanter från kunna bjudas in till möten för ömsesidigt informationsutbyte. Att skapa strukturer för strukture- rad och löpande dialog mellan företrädare för och plattformen för internationalisering är av stor vikt och behöver prioriteras. Särskilt betydelsefullt är det att upprätthålla en löpande dialog mellan och plattformen för internationalisering angående innovations- och forskningskontorens verksamhet. Utred- ningen pekar i kapitel 3 på att behovet av dialog och samordning mellan , plattformen för inter- nationalisering samt universitet och högskolor är stort. Innovations- och forskningskontorens placering i gör dock samordningen komplicerad och förutsättningarna för nära sam- arbete blir begränsade. Utredningen ser detta som ett starkt skäl till att efter en utvärdering överväga frågan om huvudmannaskapet för i förhållande till behovet av nära samarbete med organisationens avnämare. Utredningen redo- gör för detta i avsnitt 3.6.2. Utlandsmyndigheterna är å ena sidan egna operativa enheter utomlands och har en mycket viktig roll i lärosätenas internationali- sering. Å andra sidan är de en del av och vilket komplicerar frågan om deras medverkan i det här sammanhanget. Utredningen konstaterar att det är viktigt att det skapas tydliga former för dialog mellan utlandsmyndigheterna och den struktur för samordning som föreslås här. Det bör kunna underlättas genom att är en del av plattformen. Styrgruppens övergripande uppdrag bör vara att utforma och leda plattformen för internationalisering för att målen i internationa- liseringsstrategin ska nås och att koordinera myndighetsstödet till universitets och högskolors internationalisering. Detta innefattar såväl strategisk långsiktig verksamhet som mer operativa aktiviteter inom de områden som beskrivs i avsnitt 4.3. Styrgruppen bör besluta om en verksamhetsplan samt arbets- former baserat på en aktuell omvärldsanalys. Styrgruppen bör också ges i uppdrag av regeringen att rapportera vilket arbete som bedrivits i plattformen för internationalisering och hur detta arbete bidragit till att uppnå de strategiska målen i den natio- nella internationaliseringsstrategin. Denna rapport ska syfta till att visa vilka åtgärder som myndigheterna i plattformen avser att vidta enskilt och i samverkan för att nå målen i internationaliserings- strategin. Styrgruppen bör löpande föra en dialog med lärosäten, övriga myndigheter och organisationer i plattformen samt andra berörda aktörer. Åtgärder som berör myndigheter utanför styrgruppen ska för- ankras med dessa. Eventuella förslag som har statsfinansiella konse- kvenser eller andra konsekvenser för myndigheternas resurser och verksamhet ska även lämnas av de deltagande myndigheterna i ordi- narie budgetunderlag. Styrgruppen bör kunna utforma samordningsverksamheten inom plattformen för internationalisering efter egen bedömning och i sam- råd med plattformens övriga aktörer. En viktig uppgift för styrgrup- pen är att kontinuerligt överväga hur lärosätenas samlade behov av information, analys och främjandeåtgärder ska fångas upp och kunna omsättas i verksamheten. Utredningen vill också särskilt nämna vikten av att inbjuds att delta i relevanta arbetsgrupper. Utredningen föreslår i kapitel 3 att två utlandskontor skapas inom ramen för ett pilotprojekt. En av myndigheterna inom plattformen för internationalisering utses till huvudman. skapas vid sidan av de som admi- nistreras av (). Utredningen anser att dessa pilotkontor, såväl som innovations- och forsknings- kontoren, kräver god förankring i form av styrning och administra- tion från . Styrgruppen för plattformen för internationalisering bör bidra till utlandskontorens strategiska inriktning genom att ha en dialog med såväl utsända personer som med huvudmännen. När plattformen för internationalisering etablerats och verkat under bör funktionen utvärderas i samband med halvtids- uppföljningen av internationaliseringsstrategin. Därefter bör reger- ingen överväga att låta uppdraget att ingå i styrgruppen för platt- formen för internationalisering framgå i varje deltagande myndig- hets instruktion eller i förekommande fall i regleringsbrev. Vidare bör regeringen överväga om antalet myndigheter och organisationer som ingår i styrgruppen bör förändras. Plattformens/styrgruppens sekretariat och resurser En rad frågor inom plattformens verksamhetsområde kräver mer dedikerade sekretariatsresurser. Utredningen anser att de myndig- heter som ingår i styrgruppen bör kunna avsätta vissa resurser till ett sekretariat inom ramen för befintligt uppdrag, men att det krävs ett visst tillskott av resurser för att ett sekretariat ska fungera optimalt. Rent administrativt bör sekretariatet inordnas inom Univer- sitets- och högskolerådet, för exempelvis diarieföring och ekonomi- administration. Sekretariatet skulle dock kunna bedrivas virtuellt efter- som det är en fördel om de personer som arbetar med samordningen är väl förankrade i respektive myndighet. Eventuellt kan formella överenskommelser behövas mellan myndigheterna för att klargöra sakområdes- och finansieringsansvar, utöver vad regeringen före- skriver. Utredningen anser att myndigheterna bör tillföras för sekretariatsuppgiften. Universitets- och högskolerådet bör fördela medlen enligt överenskommelse inom styrgruppen. 4.5Lärosätenas samordning och samverkan Så som utredningen påpekade i delbetänkandet är som land relativt välkänt. rankades exempelvis högst på en lista över länder med gott renommé 2018 (, 2018). Efter- som lärosätena dock i de flesta fall inte är lika välkända behöver de arbeta för att bli mer synliga. Utredningen menar att de svenska läro- sätena skulle ha stor nytta av att i högre grad och i betydligt mer fasta former än samarbeta för att bli mer välkända utomlands. arbetar delvis i denna riktning men betydligt mer kan göras i form av samordning och gemensamma aktiviteter i kontakter utomlands. Genom att kunna agera mer samlat kan lärosätena framstå som en tydligare part även på nationell nivå i förhållande till exempelvis och andra organisationer inom Sverigefrämjandet. För sådana orga- nisationer kan det verka oklart vilka behov och intressen universi- teten och högskolorna har, och kontaktytorna kan framstå som otydliga. Även i förhållande till plattformen för internationalisering, där lärosätena föreslås ingå med två representanter, är det angeläget att det finns en samordnande funktion lärosätena emellan som stöd till dessa representanter. I takt med att lärosätenas verksamhet blir mer internationell kan det förväntas att samordningsbehoven blir allt tydligare. Utredningen anser att gemensamma projekt för strategisk internationalisering, till exempel MIRAI och SACF som har fått stöd av STINT, visar att det finns stor potential i ett närmare sam- arbete mellan svenska lärosäten. Därför bör lärosätena överväga att avsätta gemensamma resurser av mer permanent slag för strategisk och operativ samordning av internationaliseringsverksamhet. Goda exempel på sådan samordning för internationalisering finns i flera andra länder såsom , , med flera. 5Att komma som avgiftsskyldig student till svenska universitet och högskolor Enligt direktiven ska utredningen lämna ett sammanhängande för- slag till ett välfungerande system för anmälnings- och studieavgifter, rekrytering, antagning samt prövning av uppehållstillstånd för och mottagande av avgiftsskyldiga studenter. I det följande behandlas pro- cessen att som student komma till , från anmälan som sökande till en studieplats fram till registrering på en utbildning. Andra myn- dighetskontakter som studenten kan behöva ta i såsom förlängning av uppehållstillstånd, återbetalning av studie- avgift med mera hanteras separat i andra kapitel. Att som anställd komma till liknar i vissa delar processen som gäller för studenter. Utredningen behandlade frågor om mobili- tetshinder för inresande personal inklusive doktorander i delbetänkan- det. Många av de utmaningar som finns för studenter kan också vara krävande för anställda. Därför berör vissa av de frågeställningar som behandlas i detta kapitel även anställda. Det gäller exempelvis person- nummer och svårigheten att hitta en bostad. Även migrationsrelate- rade frågor kan beröra såväl studenter som anställda. Att komma som avgiftsskyldig student till svenska universitet och högskolor Det finns omkring 5 miljoner studenter i världen som studerar utanför sitt land, det vill säga är mobila (, 2018). var motsvarande siffra 3,1 miljoner. Sedan studieavgifter för tredjelands- studenter1 infördes har antalet studenter från tredjeland i först minskat kraftigt för att numera överstiga det antal som kom till före studieavgifternas införande.2 Men även om det totala antalet utländska studenter som studerar i har ökat har antalet mobila studenter i världen ökat mycket mer. tog emot en procent av världens mobila stu- denter. Det har sjunkit till (, 2018). Konkurrensen om internationellt mobila studenter är hård. Så som utredningen beskrev i delbetänkandet gör många länder och lärosäten stora ansträngningar att attrahera dem. En viktig aspekt för studenten är hur hen uppfattar processen att ta sig genom de steg som ansökan och flytt till ett nytt land innebär. Många lärosäten i världen konkurrerar bland annat genom att knyta till sig studenter tidigt i deras utbildning till exempel genom att erbjuda utbildning på grundnivå (bachelor). Det blir också allt vanligare att ännu tidigare i studentens utveckling erbjuda olika former av förberedande utbild- ningar. Tanken är att ju tidigare ett lärosäte kan forma en relation med studenten desto större sannolikhet är det att studenten också fullföljer hela sin utbildning vid lärosätet. Att erbjuda tidiga besked om antagning och snabb handläggning av uppehållstillståndsansök- ningar är också konkurrensmedel. Det finns många skäl till varför svenska lärosäten kan ha svårt att konkurrera med väletablerade studiedestinationer som har lärosäten med starka varumärken och många internationella studenter. Bland annat handlar det om bristande kännedom om , svenska läro- säten och om undervisningsspråket. geografiska placering spelar också in. Dessutom erbjuder svenska lärosäten sällan utbild- ning på grundnivå på engelska och möjligheterna till förberedande utbildning är relativt små. Svenska lärosäten har alltså flera konkur- rensnackdelar i kampen om att attrahera studenter. Det är därför av 1Studenter som inte är medborgare i eller i länder inom Europeiska ekonomiska sam- arbetsområdet (EES) eller i . 2En översikt av utvecklingen i avseende antalet tredjelandsstudenter lämnas i kapitel 7 (avgifter för studier). Att komma som avgiftsskyldig student till svenska universitet och högskolor stor vikt att processen att ansöka till och påbörja utbildning i upplevs som enkel och lättöverskådlig. 5.1.1Lärosätet avgör vilken nivå som är lämplig Flera lärosäten har utvecklat sina insatser gentemot av- giftsbetalande studenter. Studentmottagandet har börjat profes- sionaliseras. När man tar emot dessa studenter ingår ofta flera andra åtaganden än bara själva undervisningen i studieavgiften. Marknads- föringen har förbättrats och i viss mån koordinerats. Trots det är det färre lärosäten än före avgiftsreformen som har tredjelandsstudenter i någon större mängd. Det är också en skillnad jämfört med före avgifts- reformen från vilka länder studenterna kommer. /2017 kom det omkring 3 400 nya betalande studenter. Majoriteten av stu- denterna läser på masterutbildningar. Som antyds ovan finns en skillnad mellan lärosätena när det gäller rekrytering av tredjelandsstudenter. Detta beror delvis på vilket utbildningsutbud och vilken inriktning lärosätena har, men också vilka ställningstaganden lärosätena har gjort när det gäller att rekry- tera studieavgiftsskyldiga studenter. Utredningen har inga synpunk- ter på att det skiljer sig mellan lärosätena, utan anser att det är upp till dessa att avgöra vilken typ av studenter man vill rekrytera. Utred- ningens uppdrag är att lämna förslag som kan underlätta för läro- sätena. Oavsett hur många tredjelandsstudenter som rekryteras, anser emellertid utredningen att lärosätena måste fundera på sin student- sammansättning så att den verkligen befrämjar en internationaliser- ing i ordets rätta bemärkelse så att inte vissa undervisningsgrupper enbart har en utländsk nationalitet. Utredningen föreslår således inte några mål för antalet betalande tredjelandsstudenter i eftersom varje lärosäte själv bör bedöma vad som är en eftersträvansvärd nivå på antalet tredjelands- studenter utifrån vad som bäst främjar kvaliteten på verksamheten vid det lärosätet. Att komma som avgiftsskyldig student till svenska universitet och högskolor 5.1.2Processen att söka och komma till behöver vara smidig Hur en sökande upplever processen att söka sig till för att studera är betydelsefull för studentens slutliga val av studiedestina- tion. Det är därför viktigt att processen i fungerar väl och uppfattas som enkel, modern och tillmötesgående, och avspeglar den bild av som vi vill förmedla i övrigt med betoning på trans- parens, rättssäkerhet, jämställdhet, digitalisering och innovation. Det ger också ett viktigt intryck även till den majoritet av de sökande som i slutändan inte kommer till för att studera. Att komma till för att studera som tredjelandsstudent förutsätter oftast en lång och relativt komplicerad process med kon- takter med flera olika svenska myndigheter, företag och organisa- tioner utöver kontakter med lärosätet. För studenter som ansöker om studier vid lärosäten i flera olika länder tillkommer motsvarande kontakter med lärosäten, myndigheter och organisationer i andra länder parallellt, vilket givetvis ytterligare komplicerar processen för dem. Den svenska processen kan i jämförelse vara både mer kom- plicerad och enklare. Mer komplicerad eftersom flera olika myndig- heter måste kontaktas, enklare därför att ansökan kan gälla flera lärosäten. Till andra länder sker oftast ansökan direkt till lärosäte. I hemlandet behöver studenten också hantera praktiska arrangemang och administrativa processer som kan krävas vid flytt utomlands. Inte sällan ska dessutom studenten avsluta pågående studier. 5.1.3Många sökande – få börjar Trots att svenska universitet och högskolor är relativt okända utom- lands är det många potentiella studenter som på olika sätt har kon- takt med dem. Dessa kontakter sker till exempel genom att studen- ter söker information på internet om olika utbildningsalternativ eller genom att lärosäten träffar studenterna på utbildningsmässor. Svenska institutets marknadsföring om som studiedestination nådde exempelvis 2 miljoner presumtiva studenter enligt årsredovis- ningen. Att konvertera dessa potentiella sökande till studenter som tar examen vid ett svenskt lärosäte eller till och med Att komma som avgiftsskyldig student till svenska universitet och högskolor stannar i för att arbeta är en omfattande och komplicerad process med många inblandade parter. När en student visat tydligt intresse för studier vid ett lärosäte är det viktigt för lärosätena att upprätthålla och öka den sökandes intresse för att studera vid lärosätet. Vid varje steg i ansökningspro- cessen faller personer bort av olika skäl, bland annat för att de antas till andra lärosäten. Ett viktigt mål är att ”rätt”3 personer söker utb- ildningar i , att deras intresse för att studera upprätthålls och ökar genom hela processen och att de i slutändan påbörjar sina studier här. Genom nedanstående figur görs det tydligt att ett stort antal studenter lämnar in en ansökan om att studera i , men det är bara är en mycket liten andel av dessa som faktiskt kommer till för att studera, och en något mindre andel som tar examen. Tackat ja till erbjuden plats Källa: och Universitets- och högskolerådet. 3Med ”rätt” personer avses personer som vill studera i och som klarar av studier här som de kan betala för studierna eller har möjlighet att få stipendium som täcker kostnaderna. Att komma som avgiftsskyldig student till svenska universitet och högskolor Figuren visar översiktligt hur många studenter som ansökt till stu- dier i och hur många av dessa som återstår i varje steg i processen. Tydligt är att antalet sökande som bedömts vara avgifts- skyldiga är stort, medan bara en mindre del av dessa fullföljer ansökan och betalar anmälningsavgiften. Här uppstår det största frånfallet både i andel och i absoluta tal. Endast omkring hälften av de som betalt anmälningsavgiften bedömdes vara behöriga. I stegen därefter är det färre sökande som faller bort. Däremot förefaller ett relativt stort antal studenter som är antagna och som tackat ja till en erbjuden plats inte påbörja eller fullfölja studierna, endast 2 816 stu- denter registrerade sig. En samlad uppgift om hur många av de sökande som betalade studieavgift saknas. Uppgifterna ovan visar också att antalet studenter som var kvar andra terminen var 2 311, vilket skulle kunna förklaras genom att alla studenter inte planerat att läsa ett helt läsår. Det kan också bero på att studenter väljer att avsluta studierna . 1 528 studenter tog examen . Tillväxtanalys har studerat hur många utländska studenter som stannar i för att arbeta (Tillväxtanalys, 2018b). Studien visar att av de inresande studenter som avslutade sina studier vid ett svenskt lärosäte 2013, och som inte gick vidare till forskarutbildning i , var det som hade sysselsättning i . Till dessa uppgifter skulle statistik rörande hur många studenter som ansökt om uppehållstillstånd för gäststudenter kunna läggas. har emellertid inte uppgifter som endast avser studie- avgiftsskyldiga studenter. Dessutom är uppgifter uppdelade på kalenderår. För att ett ökat antal studenter ska upprätthålla sitt intresse för att studera i under ansökningsprocessens gång måste syste- met vara välfungerande och handläggningstiderna så korta som möj- ligt. Det demonstreras bland annat av det remissvar som i lämnade på utredningens delbetänkande och som återges nedan. Det är också viktigt att studenterna har god information om villkoren för att studera i eftersom en stor andel av de sökande bedöms inte vara behöriga. Det ställs stora krav på lärosätena att upprätthålla en löpande och positiv kontakt med de sökande och antagna. Att komma som avgiftsskyldig student till svenska universitet och högskolor Ur Ambassadens i remissvar på utredningens del- betänkande Ambassaden frågade en alumnipanel om vad som bidragit till deras val av som studiedestination. Samtliga betonade att avgörande var ett snabbt förfarande vad gäller erbjudande av studie- plats och hantering av uppehållstillstånd. Den typiske pakistanska studenten är luttrad, tar inga risker utan håller två eller fler alter- nativ öppna till dess att allt är klart. Det slutgiltiga valet blir det land som snabbast slutför hela processen. har en fördel, ansåg de, i att erbjuda studieplats . Däremot tar uppehålls- tillståndet ofta och blir ibland klart efter utbildnings- starten. Vid det laget är studenten redan på väg någon annanstans. I det följande beskrivs utifrån studentens perspektiv de moment som en studieavgiftsskyldig tredjelandsstudent behöver passera i pro- cessen för att komma till för att studera. Det finns vissa skillnader i ansökningsförfarandet beroende på om den sökande söker till grundnivå eller avancerad nivå. Vilken dokumentation som krävs beror både på tidigare studier och vilken utbildning de söker, vilket leder till att informationen blir relativt komplex och i många fall behöver individanpassas. Följande steg behöver de flesta sökande gå igenom: 1.bli medveten om möjlighet, fördelar och utmaningar att studera i och vid lärosätet, 2.lära sig mer om möjligheterna att studera och vilka krav som ställs för att vara behörig, 3.förbereda ansökan (exempelvis översätta handlingar, genomföra språktest), 4.ansöka om att studera (skicka in eller ladda upp ansöknings- handlingar), 6.ansöka om stipendier, Att komma som avgiftsskyldig student till svenska universitet och högskolor 7.få antagningsbesked och i vissa antagningsomgångar tacka ja till platsen, 8.få besked om stipendier och eventuellt svara på erbjudandet, 10.ansöka om bostad, 11.ansöka om och få uppehållstillstånd, 12.ordna med resa till , och 13.registrera sig vid lärosätet och ordna bankkonto, person- eller samordningsnummer och internetuppkoppling. En sökande till utbildningar i börjar rimligtvis med att söka information om en viss utbildning i , om ett visst lärosäte, om utbildningsväsendet och om landet i stort.