sou · H6B371 · 2018-09-05 00:00:00 — Detta är ett viktigt led för att säkerställa att verksam- heten bedrivs på ett sätt som överensstämmer med de villkor och regler som satts upp, Utredningen lämnar också förslag som förtyd- ligar Skolinspektionens ansvar och befogenheter i fråga om tillsynen av utbildning motsvarande komvux. Utredningen anser att det finns mycket goda förutsättningar för att det ökade intresset från både branschorganisationer och det allmänna leder till att risken för miss- bruk av betygsrätten minimeras. När utbildning motsvarande komvux upphandlas av endera eller arbetslivet är det vanligt att uppdraget förses med villkor eller krav. Dessa kundkrav riskerar ibland att påverka utbild- ningens utformning i strid med regelverket, t.ex. krav på ett högre studietempo eller krav på en bundenhet av studierna som inte överens- stämmer med vuxenutbildningens flexibilitet. Här är det viktigt att enskilda anordnare är tydliga med vilka förutsättningar de har för att bedriva utbildningen, och att vissa kundkrav inte kan tillgodoses om denna utbildningsform ska användas. Möjligheten för Arbetsförmedlingen och arbetslivet att upphandla utbildning motsvarande komvux kan som tidigare nämnts komma att bredda tillgången till vuxenutbildning i en kommun eller region. I kommuner eller regioner där samverkan mellan kommuner och Arbetsförmedlingen fungerar bra, kan kommunens yrkesvux och yrkesutbildningar motsvarande komvux upphandlade av Arbetsför- medlingen komplettera varandra för ett breddat utbildningsutbud som svarar mot efterfrågan inom arbetslivet. Möjligheten för företag att själva betala för betygsgivande yrkesutbildning som svarar exakt mot deras behov av kompetensförsörjning kan också innebära en avlastning av de offentliga kostnaderna för arbetslivets kompetens- försörjning Sammantaget är det utredningens uppfattning att utbildningsfor- men utbildning motsvarande komvux kan innebära fler möjligheter för individer att få komvuxutbildning. Möjligheten för arbetslivet att själv upphandla utbildning som svarar mot deras kompetensbehov gör också att utbildningsformen har en stor potential att bli ett viktigt verktyg i kompetensförsörjningsarbetet. Skärpta regler och bättre utformning av tillståndsgivning och tillsyn kommer att leda till ökad kvalitet, likvärdighet och rättssäkerhet, vilket i sin tur enligt utred- ningen kommer att påverka attraktivitetens hos utbildningsformen positivt. 9Förändringar när det gäller särvux samt vidare studier för individer med intellektuell funktionsnedsättning Utredningen har i uppdrag att analysera om särskild utbildning för vuxna, särvux, bör upphöra som egen skolform och, om det bedöms lämpligt, föreslå hur särvux kan bli en del av komvux. Dessutom har utredningen i uppdrag att analysera och föreslå förändringar inom andra områden inom särvux. Dessa uppdrag redovisas under egna rubriker längre fram i detta kapitel. I den avslutande delen av kapitlet redovisas de frågor som avser fortsatt utbildning för personer med intellektuell funktionsnedsättning efter gymnasiesärskolan och särvux.1 Förutom en kartläggning av nuläget ska utredningen även se över hur tillgången till eftergymnasial utbildning för elever med intellek- tuell funktionsnedsättning kan förbättras.2 9.1Ska särvux vara en egen skolform? då sfi blev en del av komvux består nu vuxenutbildningen av två skolformer, komvux och särvux. 1 kap. 3 § förordningen om vuxenutbildning föreskriver att vuxenutbildning på grund- läggande nivå, gymnasial nivå och sfi samt särskild utbildning för vuxna ska utformas så att den enskildes studier inom någon av dessa skol- former kan kombineras med studier inom vuxenutbildningens andra skolformer. Det innebär att den som studerar inom särvux även har möjlighet att studera sfi, grundläggande och gymnasial komvux. En väl anpassad vuxenutbildning. Förändringar när det gäller särvux samt vidare studier för individer ... är inte möjligt för den som studerar i komvux och inte har en utvecklingsstörning3 eller förvärvad hjärnskada att kombinera sina studier med kurser inom särvux. Förutsättningarna för elever som tillhör målgruppen för särvux att kombinera studier mellan de båda skolformerna ser olika ut mellan kommunerna. Det finns kommuner där samverkan mellan komvux och särvux har kommit långt och det finns kommuner med i stort sett ingen samverkan alls. Det finns också kommuner som inte har någon verksamhet inom särvux.4 Antal elever i särvux har haft en nedåtgående trend och färre kom- muner erbjuder utbildning inom skolformen, trots att andelen av den vuxna befolkningen med utvecklingsstörning inte har minskat. Det finns olika siffror om den totala andelen personer med utvecklings- störning där 1–1,av befolkningen är mest förekommande. Av dessa räknas ha en lindrig utvecklingsstörning, 10 pro- cent ha en måttlig utvecklingsstörning och ha en grav utvecklingsstörning.5 Nedgången när det gäller elever kan till viss del förklaras med att det är ett resultat av en tydligare skrivning skollag som inte ger utrymme för tolkning av till exempel autism som grund för studier inom skolformen. I den mycket begränsade forsk- ningen finns dock indikationer om att det finns unga vuxna med utvecklingsstörning som varken arbetar, befinner sig i daglig verksam- het eller i studier och som skulle behöva skolformen men av olika skäl väljer bort den.6 Det är rimligt att anta att det inom denna grupp finns vuxna med behov av utbildning inom särvux eller komvux eller en kombination av båda skolformerna. Särskild utbildning för vuxna, särvux, är en skolform som riktar sig till vuxna med utvecklingsstörning eller förvärvad hjärnskada och regleras i 21 kapitlet i skollagen. Utbildningen finns på grundläggande 3Utredningen har valt att använda benämningen utvecklingsstörning med hänvisning till att skollagen och vuxenutbildningsförordningen använder detta. I den del som behandlar vidare studier efter gymnasiesärskola och särvux används benämningen intellektuell funktionsned- sättning. 42016/2017 var det 179 av landets kommuner som anordnade särvux enligt statistik. 5FoU-rapport –01. Livssituationen för unga vuxna med lindrig utvecklingsstörning – en kunskapsöversikt baserad på skandinavisk forskning 1998–2009. 6Arvidsson, J. Sysselsättning och social rättvisa. En nationell registerstudie om 12 269 unga vuxna med intellektuell funktionsnedsättning. Förändringar när det gäller särvux samt vidare studier för individer ... och gymnasial nivå. På grundläggande nivå motsvarar utbildningen den som ges i grundsärskolan inklusive träningsskolan och på gymnasial nivå motsvaras utbildningen av den som ges i gymnasiesärskolans natio- nella program. Målet för särvux är att vuxna med utvecklingsstörning ska stödjas och stimuleras i sitt lärande. De ska ges möjlighet att ut- veckla sina kunskaper och sin kompetens i syfte att stärka sin ställning i arbets- och samhällslivet samt att främja sin personliga utveckling. Utgångspunkten för utbildningen ska vara den enskildes behov och förutsättningar. Den som fått minst utbildning ska prioriteras. Av 29 kap. 8 § i skollagen följer att det som sägs om personer med utveck- lingsstörning också ska gälla för vissa andra vuxna vilket innebär att vuxna med förvärvad hjärnskada innefattas i målgruppen för särvux.7 Det finns en rätt till särvux på grundläggande nivå för de som saknar kunskaper motsvarande det som grundsärskolan syftar till att ge.8 Varje kommun ska dessutom erbjuda utbildning på gymnasial nivå och kommunerna ska sträva efter att utbildningen svarar mot efterfrågan och behov.9 Kommunerna har precis som när det gäller grundläggande komvux en skyldighet att aktivt verka för att både nå och motivera de som har rätt att delta i sådan utbildning10 och på gymnasial nivå informera om möjligheterna till utbildning och aktivt verka för att de som är behöriga deltar i sådan utbildning.11 Dess- utom finns ett krav på hemkommunen att erbjuda studie- och yrkes- vägledning till de som avser att påbörja utbildning på grundläggande nivå,12 det vill säga samma lagstadgade rättighet som finns för de som avser påbörja studier inom komvux på grundläggande nivå och sfi. 9.1.2Kort historik om särvux framväxt Särvux växer fram och är från början starkt kopplad till daglig verksamhet som en del i omsorgsverksamheten. Det är först som det betonas att särvux så långt som möj- ligt både ska organiseras och läggas upp som motsvarande verksamhet i den övriga vuxenutbildningen som då benämndes grundvux och 721 kap. 2 § skollagen (2010:800). 821 kap. 11 § skollagen. 921 kap. 12 § skollagen. 1021 kap. 10 § skollagen. 1121 kap. 14 § skollagen. 1221 kap. 10 a § skollagen. Förändringar när det gäller särvux samt vidare studier för individer ... I propositionen Om kompetensinriktad vuxenutbildning för psykiskt utvecklingsstörda, särvux13 betonades utbildningsperspekti- vet på så sätt att särvux skulle fylla samma funktion för de stude- rande som dåvarande grundvux. Även om vuxenperspektivet och kopplingen till övrig vuxenutbildning tydliggjordes så beslutades att huvudmannaskapet skulle följa dåvarande särskolan vilket innebar att det var landstingskommuner som ansvarade för skolformen med möjlighet att överföra ansvaret till kommunen. Det fanns säkert flera skäl till varför särvux skulle följa särskolan när det gällde huvud- mannaskap men ett uttalat skäl var att det med stor sannolikhet skulle vara samma lärare som undervisade i dessa skolformer och att det skulle underlätta med samma huvudman. Kopplingen till grundsär- skolan sågs delvis som en praktisk lösning och det förutsattes också att en och samma rektor skulle ansvara för båda skolformerna. I sam- band med kommunaliseringen av särskolan 1996 övergick ansvaret för särvux från till kommunen.14 Propositionen Vuxnas lärande och utvecklingen av vuxenutbild- ningen15 som har haft en stor inverkan på utvecklingen av vuxenutbild- ningen med sitt fokus på vuxnas olika förutsättningar för lärande i ett kunskapsbaserat samhälle inbegrep inte särvux och när propositionen resulterade i en ny förordning för vuxenutbildningen så berördes enbart komvux på grundläggande och gymnasial nivå.16 Carlbeck-kommittén17 som hade till uppgift att se över utbildningen för barn, ungdomar och vuxna med utvecklingsstörning för att stärka utbildningen och åstadkomma en inkluderande skola och undervis- ning, framhöll vikten av att det skulle införas en rätt till grundläg- gande utbildning även för vuxna med utvecklingsstörning. Dels såg de en äldre svensk målgrupp där skolgången varit eftersatt och dels såg de en målgrupp i vuxna invandrare med behov av sfi och som behövde även grundläggande läs- och skrivutbildning som då organiserades på grund- läggande nivå. infördes en rätt till grundläggande särvux för den som saknar kunskaper som kan uppnås i särskolan och 1987/88:33 Om kompetensinriktad vuxenutbildning för psykiskt utvecklingsstörda, särvux. 14SOU 2011:8 Den framtida gymnasiesärskolan – en likvärdig utbildning för ungdomar med utvecklingsstörning. 2000/01:72 Vuxnas lärande och utvecklingen av vuxenutbildningen. 16Förordningen (2002:1012) om vuxenutbildning. 17SOU 2004 :98 För oss tillsammans – om utbildning och utvecklingsstörning. Förändringar när det gäller särvux samt vidare studier för individer ... kommunen fick också ett ansvar att aktivt verka för och dessutom motivera till deltagande i grundläggande komvux. I propositionen som låg till grund skollag18 poäng- terades att den primära målgruppen för grundläggande särvux var utlandsfödda eftersom utbildningen inte var avsedd att upprätthålla redan uppnådd kunskap utan handlade om att tillförskaffa ny kun- skap. Den absoluta majoriteten av svenskfödda ansågs ha genomgått särskolan och fått dessa kunskaper där. I den tidigare skollagen fanns skrivningen att bestäm- melserna om komvux inte gällde vuxna som hade behov av utbild- ning motsvarande den som gavs i obligatoriska särskolan eller gym- nasiesärskolan vilket tolkades som att elever i särvux inte med sina studier där kunde kombinera med utbildning inom komvux. skollag finns inte denna skrivning med. I samband med att den nya skollagen skulle börja tillämpas för vuxenutbildningen inför- des också en läroplan och en förordning gemensam för hela vuxen- utbildningen. I båda dessa förordningar betonas rätten att kunna kombinera studier i de olika skolformerna. Det finns än ingen rätt till gymnasial särvux även om kom- munerna enligt bestämmelserna i skollagen ska erbjuda utbildning på den nivån och aktivt verka för att de som är behöriga deltar i utbildning. 9.1.3Fortfarande segregerade skolformer i Systemet med segregerade skolformer i det svenska skolsystemet kan tyckas otidsenligt och är diskuterat inte minst vad det gäller sär- skolan som ofta anklagas för att omsorg går före kunskapsupp- draget. Just nu pågår ett forskningsprojekt vid som undersöker undervisning och lärande i särskolan under projekt- namnet En särskild skola? Bland annat visar det på att en majoritet av lärarna verksamma i särskolan ser elevens personliga utveckling som det främsta syftet med utbildningen och endast få lärare anser att kunskapsinriktningen av särskolan borde stärkas ytterligare. Så här långt visar projektet att skillnaderna mellan skolformerna dessutom förstärks genom skolorganisationen där det är vanligt att särskolans lärare organiseras i egna arbetslag och att samverkan med övriga 2009/10:165 Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och trygghet. Förändringar när det gäller särvux samt vidare studier för individer ... skolformer inte sker i någon större utsträckning. Det är få andra län- der som har segregerade skolformer i den utsträckning som finns i . I till exempel avskaffades särskolan och där läser alla elever utifrån samma läroplan.19 9.1.4Tidigare utredningars syn på en samordning av vuxenutbildningen Även om Sfi-utredningen20 och Gruv-utredningen21 inte hade upp- draget att utreda en samlad vuxenutbildning så har båda utredningarna i sina respektive betänkanden bedömt att en sådan utveckling är önskvärd och har diskuterat och sett fördelar med en samordning av vuxenutbildningens samtliga skolformer för att underlätta inte minst för de elever med en ojämn begåvningsprofil som befinner sig någon- stans i gråzonen mellan de olika skolformerna. Dessa tidigare utred- ningar har båda sett fördelar med att vuxenutbildningen skulle ha en gemensam organisation. Förutom ökade möjligheter för elever att studera på flera olika nivåer utifrån sina förutsättningar så såg till exempel sfi-utredningen fördelar med den specialpedagogiska kun- skap som lärare inom särvux har och som skulle kunna komma övriga elever inom vuxenutbildningen till del. Ett behov som sannolikt har ökat i takt med att allt fler elever i komvux har särskilda behov. Gruv- utredningen såg flera fördelar med en samlad vuxenutbildning med kurser på olika nivåer och pekade på att en samlad vuxenutbildning också skulle underlätta kommunernas planering och organisation. 9.1.5En skolform där antalet elever kontinuerligt minskar Särvux är ett outforskat område och såväl statistik som beprövad erfarenhet är bristfällig. De uppgifter som på uppdrag av samlas in och redovisas visar att det är en skolform där antalet elever stadigt har minskat under till viss del beroende på en skärpning i lagstiftningen i samband med införandet av den nu gällande skollagen där det i förarbeten var mycket tydligt att till exempel 19www.specialpedagogik.se/tema/den nya sarskolan, publicerad . Svenska för invandrare – valfrihet, flexibilitet och individanpassning. vuxenutbildning på grundläggande nivå – en översyn för ökad individanpassning och effektivitet. Förändringar när det gäller särvux samt vidare studier för individer ... autism inte var grund för placering i särskolan. Det finns inga upp- gifter som tyder på att antalet vuxna med utvecklingsstörning har minskat i landet men trots det fortsätter minskningen av antalet elever. Under /2018 studerade 3 605 elever inom särvux med en medelålder på och det var en förhållandevis jämn för- delning mellan kvinnor och män. Omfattningen av studierna på gymnasial nivå ligger i snitt /vecka, /vecka på grundläggande nivå och lägst studieomfattning har de som studerar på träningsskolenivå med i snitt /vecka. Flest elever läser på grundläggande nivå, följt av gymnasial nivå och lägst antal finns på träningsskolenivå. Antalet kommuner som anordnar utbildning har kontinuerligt minskat under från 221 kommuner 2007/2008 till 180 kommuner 2017/2018. Detta till trots så är det få elever, som kommer från en annan kommun än den där utbildningen anordnas.22 Vad eleverna studerar och är uppgifter som inte samlas in med hänvisning till att det rör sig om känsliga personuppgifter. Några uppföljande studier om utbildningens effekter har inte genomförts och i tidigare utredningar där skolformen har behandlats bygger förslag och bedömningar till stor del på antaganden och jäm- förelser med redan föreslagna förändringar i komvux, grundsärskola och gymnasiesärskola. De specifika förutsättningar och behov hos målgruppen för särvux har sällan eller aldrig definierats. Carlbeck- kommittén23 var dock föregångare när det gällde att uppmärksamma skolformen. Inte minst genom att peka på bristen på samverkan med övrig vuxenutbildning och att kvalitén på utbildningen var eftersatt. Ett av förslagen som kommittén förordade var en ny lag om stöd till vuxnas lärande där bland annat kommunen skulle erbjuda stöd till lärande för vuxna med utvecklingsstörning på gymnasial- och på- byggnadsnivå. Bland kommitténs förslag som sedan genomfördes var rektorns skyldighet att utarbeta individuella studieplaner även för stu- derande inom denna skolform och att utbildningen för vuxna med utvecklingsstörning ska utgå från den enskilde vuxnes behov och förutsättningar. Det var först som Skolinspektionen genomförde en riktad tillsyn av skolformen om än begränsad till femton kommuner och 22Skolverkets statistik om särskild utbildning för vuxna 2017/18, publicerad på . Förändringar när det gäller särvux samt vidare studier för individer ... Syftet med tillsynen var att granska hur väl kommunerna arbetar med kunskapsuppdraget i en skolform som tidigare kritiserats för att vara mer omsorgsinriktad. Skolinspek- tionens rapport andas en försiktig optimism om ett fokus på kun- skapsuppdraget även om det inte går att uttala något generellt med tanke på att det rörde sig om så få kommuner.24 9.1.6Möjligheten till utbildning skiljer sig åt mellan kommunerna Förutsättningarna för studier inom särvux skiljer sig åt mellan kom- munerna. Det finns kommuner där särvux och komvux inte bara geografiskt delar lokaler utan samverkar även på andra sätt och utred- ningens bild är att i dessa kommuner finns en påbörjad integrering av särvux som en del i den kommunala vuxenutbildningen. Andra kom- muner står långt ifrån detta. Det handlar ofta om kommuner där elevantalet är lågt och med få lärare. Det finns kommuner där utbild- ningen till sin organisation befinner sig mycket närmare barn- och ungdomsskolan med terminer och lov jämförbart med grund- och gymnasiesärskola trots att vuxenutbildningen ska bedrivas kontinuer- ligt utifrån vuxnas förutsättningar och behov. Det togs ett steg mot en sammanhållen vuxenutbildning i sam- band med ny skollag 2010, med en därefter följande gemensam vuxen- utbildningsförordning och en läroplan gemensam för vuxenutbild- ningen. Ytterligare ett steg togs när sfi upphörde som egen skolform och blev en del av komvux och föreslår utredningen att den kom- munala vuxenutbildningen ska omfatta även den utbildning som ges inom särvux. Att elevunderlaget kontinuerligt har minskat under och att antalet kommuner som anordnar utbildningen också har minskat är faktorer som utredningen ser behöver leda till en förändring. Det storleksmässiga förhållandet mellan de olika delarna i vuxenutbildningen där särvux kan ses som försvinnande liten i för- hållande till den övriga vuxenutbildningen och de risker som det kan innebära är utredningen medveten om. Andelen utrikesfödda som studerar inom särvux på grundläggande nivå är mycket låg i jämförelse med grundläggande komvux där fler Särskild utbildning för vuxna. Riktad tillsyn i 15 kommuner och ett kommunalförbund. Förändringar när det gäller särvux samt vidare studier för individer ... än av eleverna har en utländsk bakgrund. Med stor sanno- likhet finns det inom denna grupp vuxna som inte fångas upp och erbjuds studier inom särvux. 9.1.7Bristen på studiefinansiering ställer till problem Möjligheten att finansiera sina studier är ett stort problem för elever som vill studera inom särvux. Studier inom denna skolform berät- tigar inte till studiemedel från , , och det är inte heller något som utredningen ser som en lösning. Målgruppen för särvux ska inte skuldsättas för att kunna genomföra utbildning och det är viktigt att poängtera att studier för denna mål- grupp inte med automatik kan anses leda till försörjning på den reguljära arbetsmarknaden och därmed inte heller bör inbegripa lån. Det finns bidrag att söka från Specialpedagogiska skolmyndig- heten, SPSM, så kallat bidrag för vissa studier.25 2016 var det 157 per- soner som beviljades bidraget för studier inom särvux. Anslaget var 2017 och av det gick till målgruppen inom särvux, resterande gick till personer som deltog i korta kurser på folkhögskola eller studieförbund. Det är inte den enskilde eleven utan utbildningsanordnaren som söker bidraget åt eleverna. Myndigheten gjorde en enkätundersökning till anordnare av utbildning inom särvux och av de cirka 100 svarande var det fler än 70 som inte kände till bidraget från SPSM. Flera anordnare som svarade uppgav också att eleverna hade andra ersättningar från och därför inte var aktuella för bidraget.26 Om en elev inom komvux uppbär studiemedel för sina studier finns också en rätt att få behålla sådan ersättning vid exempelvis sjukdom och vård av barn men en liknande bestämmelse saknas när det gäller bidrag för vissa studier. SPSM noterar i en skrivelse att detta kan innebära problem eftersom bidraget i vissa fall utgör en heltidsförsörjning för elever inom lärlingsutbildningar eller annan 25Förordningen (2007:1345) om statsbidrag vid vissa studier för personer med funktionsned- sättning. 26Mejlväxling med Statsbidragsenheten vid SPSM, 3–. Förändringar när det gäller särvux samt vidare studier för individer ... yrkesutbildning.27 Bidraget är dessutom utformat som en timersätt- ning och betalas ut för studier på plats i skolan eller på praktikplatsen vilket inte ger utrymme för några självstudier. Mot bakgrund av bland annat ovanstående problem genomförde myndigheten en undersökning för att se vilka förutsättningar för studier och försörjning som elever inom särskild utbildning har.28 Undersökningens resultat visar på att det finns utvecklingsområden när det gäller att förbättra villkoren för elever som finansierar sina studier med det ovan nämnda statsbidraget. Bland annat att mer efterlikna de regler som gäller för studiemedel från CSN vid sjuk- dom och vård av barn och att möjliggöra självstudier med bibehållet bidrag. Ett annat problem som utredningen har erfarit är att det kan finnas risker att elever som har förutsättningar att kombinera studier inom särvux med studier till exempel inom grundläggande komvux väljer bort den möjligheten eftersom det enbart är studierna inom särvux som kan finansieras med bidrag för vissa studier. Utred- ningen ser att det kan innebära en försämrad studieekonomi för dessa elever. De ekonomiska incitamenten får inte resultera i att elever ”stängs in” i studier på särvux vilket kan bli fallet. För de som uppbär ersättningar, till exempel aktivitetsersättning och lönebidrag finns risker att förlora inkomst när man studerar oavsett vilken omfattning det är på studierna och det kan vara en avgörande orsak till att så få studerar inom särvux.