sou · H6B380 · 2018-11-27 00:00:00 — Medelersättningen beräknas genom att använda utfallet för respektive landsting och räkna upp det med prognos över förändringen i medel- ersättning för riket. Vad gäller befolkningen används utfallet per för respektive landsting, med en uppräkning av prognos över förändringen i befolkningen 16–i riket. För att beräkna referensfälten ska mittpunkten av referensfältet för respektive län först bestämmas. Utgångspunkten är att mittpunkten ska bestämmas utifrån respektive landstings utgift för sjukpenning – . Nivån på mitt- punkten får dock inte avvika med mer än +/- från den genomsnittliga nivån på respektive landstings utgift för sjukpenning – (se avsnitt 6.3.3 i betänkandet). Genomsnittet beräknas utifrån rullande tolvmånaders- summering. Beräkningen görs utifrån antalet nettodagar korrigerat för återvändare och medelersättningen i respektive landsting . Statens utgift för sjukpenning för respektive landsting för perio- – beräknas enligt följande: (���,� ∗ ���,2018) ��2018 = statens utgift för sjukpenning för landsting ���� = antal nettodagar med sjukpenning, dag 1–89, för landsting i månad m, korrigerad för återvändare ���� = medelersättning per nettodag, dag 1–89, för landsting t Genomsnittet för statens utgift för sjukpenning i respektive lands- ting – beräknas enligt följande: ∑ (���,� ∗ ���,2018)] / ( ������� = genomsnittlig årlig utgift för statens utgift för sjukpenning, dag 1–89, i landsting i – . Utgångspunkten för mittvärdet betecknas nedan ���. Om ��2018 ligger inom intervallet 0,9 ∗ ������� ≤ ��2018 ≤ 1,1 ∗ ������� gäller att ��� = ��2018 Om ��2018 < 0,9 ∗ ������� gäller att ��� = 0,9 ∗ ������� Om ��2018 > 1,1 ∗ ������� gäller att ��� = 1,1 ∗ ������� Efter att utgångspunkten för mittvärdet beräknats görs en extra uppräkning med ökningstakten vad gäller medelersättning och befolk- ning i varje landsting . Detta för att göra en engångskompensering för den tidsförskjutning som finns mellan att bestämmandet av referensfälten och statsbidraget beräknas. Detta ger mittvärdet för resultatperioden – , nedan betecknad som ������� 2019−����� 2020: �= � ∗ ���2018 ∗ ���2018 ������ 2019−����� 2020 �� ���2017 ���2017 ���� = medelersättning per nettodag, dag 1–89, för landsting t ���� = befolkningen 16–i landsting t Beräkning av övre och nedre gränsen i landstingens referensfält För att beräkna den övre respektive den nedre gränsen i landstingens referensfält behövs information om andel av befolk- ningen och det totala statsbidraget för riket vid mitten av referens- fältet (TSB nedan). Statsbidraget vid mitten av referensfältet för riket är bestämt till vid fastställandet av referens- fälten (se avsnitt 6.3.2 i betänkandet). Därutöver behövs informa- tion om med vilken andel statsbidraget ska påverkas av nivån på statens utgift för sjukpenning. Utredningens förslag är att andelen ska sättas till (se avsnitt 6.3.1 i betänkandet). Den nedre och övre gränsen sätts symmetriskt utifrån mittvärdet. Den övre gränsen i referensfältet för varje landsting i beräknas enligt följande: och den nedre gränsen i referensfältet för varje landsting i beräknas enligt följande: ���� = befolkningen 16–i landsting t ��� = totalt statsbidrag för resultatperioden (TSB = 1 för resultatperioden – ) i det fall det för samtliga landsting gäller att ��� = ��� ���= total utgift för sjukpenning, dag 1–89, för landsting i t (april–mars) Den övre och nedre gränsen i referensfältet ska avrundas till när- maste tusental kronor. I tabell 1 visas referensfältets övre och nedre gräns för sjuk- penningutgiften i respektive landsting till och med den 31 mars 2020.1 Utifrån tabellen framgår det också att skillnaden mellan summan av alla landstings övre respektive nedre gräns uppgår till . 1Beloppen är en prognos. Vid införandet av den finansiella samordningen kommer beloppen beräknas utifrån utfall. Nedan presenteras varje enskilt landstings referensfält (de prickade linjerna). Referensfälten är de som beräknats för resultatperioden till och med (se tabell 1). I figurerna visas även utvecklingen av statens utgift för sjukpenning fram , uppräknade till nivå för att bli jämförbara med referensfältets beloppsnivåer. Beräkningarna bygger på de förutsättningar kring utfall och prognos som beskrivs i av- snittet Andra fastställda förutsättningar för beräkningarna. Källa: och , egna beräkningar Beräkning av statsbidragets storlek Beräkning av statsbidraget 2020 Den första utbetalningen av statsbidrag föreslås ske 2020. Beräk- ningen av statsbidrag för det året skiljer sig . Det året föreslår utredningen att det totala statsbidraget ska uppgå till en mil- jard kronor och fördelas till landstingen efter dess andel av befolk- ningen enlig följande: = ��� ∗ ( ������2019 = befolkningen 16–i landsting i Beräkning av statsbidraget och framåt Statsbidraget som ska lämnas och efterföljande år beräknas utifrån den föreslagna formen för finansiell samordning. Hur mycket varje landsting får i statsbidrag avgörs av hur statens utgift för sjukpenning förhåller sig till referensintervallet. Statsbidraget utbetalas kalenderåret efter gällande resultatperiod. Vid beräkningen ska statens utgift för sjukpenningen avrundas till närmaste tusental kronor. I beskrivningen nedan visas beräkningen för statsbidraget som utbetalas . görs motsvarande beräkning med en förskjutning av underlaget för uppgifterna till respektive år. Om statens utgift för sjukpenning ligger inom referensfältet eller är lika med respektive gräns i referensfältet, dvs. ��������� 2019−����� 2020 ≤ ������� 2019−����� 2020 ≤ Ö��������2019−�����2020 beräknas statsbidraget enligt följande: ��������2021 = [(Ö��������2019−�����2020 − �������2019−�����2020 ) ∗ ��] �������2019−�����2020 = total utgift för statens utgift för sjukpenning, dag 1–89, för landsting i – Om statens utgift för sjukpenning överstiger den övre gränsen i refe- rensfältet, dvs. �������2019−�����2020 > Ö��������2019−�����2020 blir statsbidraget noll kronor. Om statens utgift för sjukpenning understiger den nedre gränsen i referensfältet dvs. �������2019−�����2020 < ���������2019−�����2020 beräknas statsbidraget enligt ��������2021 = [(Ö��������2019−�����2020 − ���������2019−�����2020 ) ∗ ��] Maximalt möjligt statsbidrag 2021 Utifrån beloppsnivåerna för referensfältets nedre och övre gräns som visades i tabell 1 går det att beräkna det högsta möjliga stats- bidraget som kan lämnas 2021. I tabell 2 visas det detta för varje landsting. Justering av de fastställda beloppsnivåerna i referensfältet Beloppsnivåerna för referensfältets övre och nedre gräns ska justeras för att följa utvecklingen i befolkningen och medelersätt- ningen (se avsnitt 6.4.1 i betänkandet). Detta görs genom att räkna upp nivåerna i referensfältet med förändringen i befolkningen i det enskilda samt för medelersättningen per nettodag för riket som helhet. Första tillfället som en justering av beloppsnivåerna i landstingens referensfält ska göras är inför resultatperioden till och med . kommer att ligga till grund för beräkning av statsbidrag som utbetalas . Beslut om justerade beloppsnivåerna ska meddelas före bidragsåret. Justeringen ska göras utifrån de förhållande som gällde vid fast- ställandet av referensfälten som utgångspunkt. Det innebär att anta- let i befolkningen och nivån på medelersättningen jämförs med det år som användes vid senaste fastställandet. Det innebär exempelvis att om antalet i befolkningen vid senaste fastställandet avsåg befolk- ningen 2018 så är den befolkningen som ska användas i nämnaren för att beräkna kvoten även när fastställandet görs fram i tiden. Exempel 2 nedan visar detta. Justering av referensfältet för första året efter fastställandet (meddelas ) Justering av den nedre gränsen beräknas enligt följande: ���� = befolkningen 16–i landsting t ����= medelersättning per nettodag t Justering av den övre gränsen beräknas enligt följande: Justering av referensfältet för år två efter fastställandet (meddelas ) Justering av den nedre gränsen beräknas enligt följande: ���� = befolkningen 16–i landsting t ����= medelersättning per nettodag t Justering av den övre gränsen beräknas enligt följande: Fastställande av nya referensfält Som beskrivits i avsnitt 6.5.1 i betänkandet så ska nya referensfält fastställas om förutsättningarna som legat till grund för bestämman- det av de fastställda beloppsnivåerna har förändrats väsentligt och som saknar samband med landstingens arbete med sjukskrivnings- frågor. Orsaken till att förutsättningarna har förändrats kan bero på olika saker som exemplifieras i samma avsnitt. Genom att anledningarna till att förutsättningarna har förändrats kan skilja sig åt kan även metoden för att fastställa nya referensfält skilja sig åt. Hur de nya referensfälten ska fastställas bör därför bedömas utifrån vilken på- verkan förändringen i förutsättningarna har på sjukfrånvaron. I de allra flesta fall bör dock fastställande av nya referensfält kunna göras genom att de gällande referensfälten multipliceras med en kvot som baseras på en beräkning av effektens storlek. Denna metod har exempelvis använts när referensfälten fastställs för att korrigera för den bortre tidsgränsen i sjuk- försäkringen. Detta har beskrivits ovan i denna bilaga. 1.Ett reklamlandskap i förändring –konsumentskydd och tillsyn i en digitaliserad värld. för blåljusverksamhet och andra samhällsnyttiga funktioner. 5.Vissa processuella frågor på socialförsäkringsområdet. 6.Grovt upphovsrättsbrott och grovt varumärkesbrott. 7.Försvarsmaktens långsiktiga materielbehov. 8.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2018. Beslut under osäkerhet. 9.Ökad trygghet för studerande som blir sjuka. 10.Myndighetsgemensam indelning – samverkan på regional nivå. Myndighetsgemensam indelning – författningsändringar till följd av ny landstingsbeteckning. –för unga som varken arbetar eller studerar. 12.Uppdrag: Samverkan 2018. Många utmaningar återstår. 13.Finansiering av infrastruktur med skatt eller avgift? 14.Bidragsbrott och underrättelseskyl- dighet vid felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen – en utvärdering. 15.Mindre aktörer i energilandskapet –genomgång av nuläget. 16.Vägen till självkörande fordon – introduktion. Del 1 + 2. icentrum – ett ramverk för lärares och rektorers professionella utveckling. 18.Statens stöd till trossamfund i ett mångreligiöst . 19.Forska tillsammans – samverkan för lärande och förbättring. 22.Ett ordnat mottagande – gemensamt ansvar för snabb etablering eller återvändande. 23.Konstnär – oavsett villkor? 24.Tid för utveckling. 25.Juridik som stöd för förvaltningens digitalisering. 26.Några frågor i skyddslagstiftningen. 27.Ekonomiska sanktioner mot terrorism. –för snabba, säkra och effektiva hjälpinsatser. 29.Validering i högskolan – för tillgodoräknande och livslångt lärande. 30.Förenklat förfarande vid vissa beslut om hemlig avlyssning. 31.En lag om operativt militärt stöd mellan och . 32.Ju förr desto bättre – vägar till en förebyggande socialtjänst. 34.Vägar till hållbara vattentjänster. 35.Ett gemensamt bostadsförsörjningsansvar. 36.Rätt att forska. Långsiktig reglering av forskningsdatabaser. 37.Att bryta ett våldsamt beteende för män som utsätter närstående för våld. 38.Styra och leda med tillit. Forskning och praktik. 39.God och nära vård. –för elever och barn i en bättre skola. 42.Tryggad tillgång till kontanter. –mer service på fler platser. 44.Möjligt, tillåtet och tillgängligt –förslag till enklare och flexiblare upphandlingsregler och vissa regler om överprövningsmål. 45.Behandling av personuppgifter vid Myndigheten för arbetsmiljökunskap. 46.En utvecklad översiktsplanering. Del 1: Att underlätta efterföljande planering. Del 2: reglering av upplåtelseformen. 47.Med tillit växer handlingsutrymmet. –tillitsbaserad styrning och ledning av välfärdssektorn. 48.En lärande tillsyn. Statlig granskning som bidrar till verksamhetsutveckling i vård, skola och omsorg. –några särskilt utpekade frågor. 50.Ett oberoende public service för alla –nya möjligheter och ökat ansvar. 51.Resurseffektiv användning av byggmaterial. 52.Behandling av personuppgifter vid Myndigheten för vård- och omsorgsanalys. 53.Översyn av maskinell dos, extempore, prövningsläkemedel m.m. S. 54.En effektivare räddnings- tjänst. 55.Styrning och vårdkonsumtion ur ett jämlikhetsperspektiv. Kartläggning av socioekonomiska skillnader i vårdutnyttjande och utgångspunkter för bättre styrning. 56.Bättre kommunikation för fler investeringar. 57.Barns och ungas läsning –ett ansvar för hela samhället. –moderniserad lagstiftning för ökad samordning. 59.Statens gruvliga risker. 60.Tillträde till Rotterdamreglerna. 61.Rättssäkerhetsgarantier och hemliga tvångsmedel. 62.Kamerabevakning i brottsbekämp- ningen – ett enklare förfarande. 63.Behandlingen av personuppgifter vid Försvarsmakten och . 65.Informationsutbyte vid samverkan mot terrorism. 66.Ett mer konkurrenskraftigt system för stöd vid korttidsarbete. 67.Ett snabbare bostadsbyggande. 68.Nya regler om faderskap och föräldraskap. 69.Ökat skydd mot hedersrelaterad brottslighet. 70.En arvsfond i takt . En översyn av regelverket kring Allmänna arvsfonden. 71.En andra och en annan chans –ett komvux i tiden. 72.Expertgruppen för digitala investeringar. 73.Studiemedel för effektiva studier. 74.Lite mer lika. Översyn av kostnadsutjämningen för kommuner och landsting. 75.Vissa polisfrågor – säkerhet vid förhör samt kränkningsersättning. 76.Mindre aktörer i energilandskapet –förslag med effekt. –ny roll, nya möjligheter. 79.Analyser och utvärderingar för effektiv styrning. 80.Samspel för hälsa. Finansiell samordning mellan hälso- och sjukvård och sjukförsäkring. Uppdrag: Samverkan 2018. Många utmaningar återstår. [12] Flexibel rehabilitering. Ett ordnat mottagande – gemensamt ansvar för snabb etablering eller återvändande. Tid för utveckling. [24] Vissa fredspliktsfrågor. Behandling av personuppgifter vid Myndigheten för arbetsmiljökunskap. Ett reklamlandskap i förändring –konsumentskydd och tillsyn i en digitaliserad värld. Myndighetsgemensam indelning – sam- verkan på regional nivå. Myndighetsgemensam indelning – författningsändringar till följd av ny landstingsbeteckning. Finansiering av infrastruktur med skatt eller avgift? Bidragsbrott och underrättelseskyldig- het vid felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen – en utvärdering. Juridik som stöd för förvaltningens digitalisering. Styra och leda med tillit. Forskning och praktik. Tryggad tillgång till kontanter. – mer service på fler platser. [43] Möjligt, tillåtet och tillgängligt –förslag till enklare och flexiblare upphandlingsregler och vissa regler om överprövningsmål. Med tillit växer handlingsutrymmet. –tillitsbaserad styrning och ledning av välfärdssektorn. En lärande tillsyn. Statlig granskning som bidrar till verksamhetsutveckling i vård, skola och omsorg. – några särskilt utpekade frågor. Ett mer konkurrenskraftigt system för stöd vid korttidsarbete [66] Expertgruppen för digitala investeringar. Lite mer lika. Översyn av kostnadsutjämningen för kommuner och landsting. Analyser och utvärderingar för effektiv styrning. Försvarsmaktens långsiktiga materielbehov. Några frågor i skyddslagstiftningen. En lag om operativt militärt stöd mellan och . Behandlingen av personuppgifter vid Försvarsmakten och . för blåljusverksamhet och andra samhällsnyttiga funktioner. Grovt upphovsrättsbrott och grovt varumärkesbrott. –för snabba, säkra och effektiva hjälpinsatser. Förenklat förfarande vid vissa beslut om hemlig avlyssning. Aggressionsbrottet och ändringar i Romstadgan. Tillträde till Rotterdamreglerna. Rättssäkerhetsgarantier och hemliga tvångsmedel. – ett enklare förfarande. Utökad tillsyn över fastighetsmäklarbranschen. Informationsutbyte vid samverkan mot terrorism. Nya regler om faderskap och föräldraskap. Ökat skydd mot hedersrelaterad brotts lighet. Vissa polisfrågor – säkerhet vid förhör samt kränkningsersättning. Statens stöd till trossamfund i ett mångreligiöst . Konstnär – oavsett villkor? [23] Ett oberoende public service för alla –nya möjligheter och ökat ansvar. Barns och ungas läsning – ett ansvar för hela samhället. Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2018. Beslut under osäkerhet. Mindre aktörer i energilandskapet –genomgång av nuläget. [15] Vägar till hållbara vattentjänster. [34] Statens gruvliga risker. Mindre aktörer i energilandskapet – förslag med effekt. Vägen till självkörande fordon – introduktion. Del 1 + 2. Ett gemensamt bostadsförsörjningsansvar. En utvecklad översiktsplanering. Del 1: Att underlätta efterföljande Del 2: reglering av upplåtelseformen. Resurseffektiv användning av byggmaterial. –moderniserad lagstiftning för ökad samordning. Ett snabbare bostadsbyggande. Vissa processuella frågor på social- försäkringsområdet. Ju förr desto bättre – vägar till en förebyggande socialtjänst. [32] Att bryta ett våldsamt beteende –återfallsförebyggande insatser för män som utsätter närstående för våld. God och nära vård. Behandling av personuppgifter vid Myndigheten för vård- och omsorgsanalys. Översyn av maskinell dos, extempore, prövningsläkemedel m.m. [53] Styrning och vårdkonsumtion ur ett jämlikhetsperspektiv. Kartläggning av socioekonomiska skillnader i vårdutnyttjande och utgångspunkter för bättre styrning. En arvsfond i takt . En översyn av regelverket kring Allmänna arvsfonden. Samspel för hälsa. Finansiell samordning mellan hälso- och sjukvård och sjukförsäkring. Ökad trygghet för studerande som blir sjuka. –för unga som varken arbetar eller studerar. i centrum – ett ramverk för lärares och rektorers professionella utveckling. Forska tillsammans – samverkan för lärande och förbättring. Validering i högskolan – för tillgodo- räknande och livslångt lärande. Rätt att forska. Långsiktig reglering av forskningsdatabaser. –för elever och barn i en bättre skola. En andra och en annan chans –ett komvux i tiden. [71] Studiemedel för effektiva studier. [73] Framtidens specialistsjuksköterska –ny roll, nya möjligheter. Ekonomiska sanktioner mot terrorism. Bättre kommunikation för fler investeringar.