sou · H6B371 · 2018-09-05 00:00:00 — I det villkors- beslutet , som innehåller uppdrag och erbjudanden från reger- ingen, erbjuder regionalt utvecklingsansvarig aktör att anta uppdraget om grundläggande regionalt kompetensför- sörjningsarbete. Erbjudandet bygger vidare regeringsupp- drag att etablera regional kompetensplattform, och pekar även ut tre fokusområden: validering, regionalt yrkesvux och lärcentra. Erbjudandet kan enbart antas i sin helhet. Med detta följer även möjligheten att ansöka om verksamhetsbidrag hos om –2019. ska regionalt utvecklingsansvarig redovisa sin plan till för hur man avser att ta sig an erbjudandet. Insatserna ska anpassas uti- från regionala förutsättningar i nära dialog med länets kommuner och Arbetsförmedling. Villkorsbeslutets erbjudande (nummer 4) i sin helhet lyder: ”Berörda landsting och samverkansorgan som genomför insatser inom kom- petensförsörjningsområdet erbjuds att: 1.Utifrån regionala prioriteringar i den regionala utvecklingsstrategin, organisera och fastställa målsättningar i samverkan med kommuner, arbetsliv, utbildningsaktörer, statliga myndigheter m.fl. 2.Tillhandahålla analyser och prognoser av privat och offentlig sektors behov , föra dialog och ge förslag på insatser (exempelvis i syfte att fler ska påbörja reguljära studier). N2015/05297/RT. Samverkan för regionalt yrkesvux 3.Under 2018 stödja insatser inom utpekade fokusområden; •Bidra till att etablera effektivare strukturer för validering på regional nivå, •Medverka i planering av utbud och inriktning för regionalt yrkesvux inom vuxenutbildning, •Bidra till etableringen av lärcentrum”. Enligt villkorsbeslutet har således de regionalt utvecklingsansvariga en central funktion i att bedöma regionernas kompetensbehov och är tydligt utpekade att både åstadkomma sam- verkan kring utbudet av utbildningar och medverka i planeringen av utbudet för regionalt yrkesvux. uttrycker att ”De regio- nalt utvecklingsansvariga aktörerna är ansvariga för att leda arbetet och samordna insatserna, men arbetet blir verkningslöst utan medverkan och underlag från kommuner, arbetsgivare, branschorganisationer, utbildningsanordnare med flera.”.10 I regeringens budgetproposition uttrycks att: ”Roller och ansvarsfördelning i det regionala tillväxtarbetet ska vara tydliga. Aktörer med regionalt utvecklingsansvar i länen leder och utvecklar det regionala tillväxtarbetet. Det innebär bl.a. att företräda regionala intressen och i bred samverkan genomföra regionala utvecklings- strategier i syfte att uppnå regionala mål.11 En aspekt av utredningens arbete med att följa samverkan är att se om de regionalt utvecklingsansvariga har denna tydliga roll kring planering av utbud i olika delar av och om det samråd som enligt förordningen om statsbidrag till regionalt yrkesvux ska ske med regionalt utvecklingsansvariga fungerar. 11.4Närliggande utredningar, uppdrag och projekt Utredningen ska enligt direktivet samordna sitt uppdrag med Skol- verket som har i uppdrag att redovisa utvecklingen i fråga om stats- bidraget enligt förordningen om statsbidrag för regionalt yrkesvux. Utredningen har haft löpande kontakt med kring dessa Kompetensplattformar, En översikt av utvecklingsprojekten mellan 2013–2017. 2016/17:1 Budgetpropositionen . Förslag till statens budget , finans- plan. Utgiftsområde 19, s. 43. Samverkan för regionalt yrkesvux frågor och följt deras arbete som innebär såväl en kvantitativ upp- följning som en kvalitativ uppföljning av kommunernas arbete med yrkesvux. Båda dessa uppdrag redovisades dock först , det vill säga mycket kort inpå att utredningen i stort sett behövde vara klara med sina förslag. I sin rapport påpekar att uppfölj- ningen begränsas av att statsbidraget funnits en så och att de inte har haft möjlighet att basera sina egna analyser på den statistik över komvux som kom senare än rapporten skulle vara färdigställd. driver även ett projekt kallat som undersöker regional samverkan kring regionalt yrkesvux. Slutrapporten som följer upp det projektet kommer dock att vara färdigställd först efter att utredningens slutbetänkande är lämnat. Utöver uppdrag att redovisa utvecklingen vad gäller statsbidrag för regionalt yrkesvux finns ett antal andra projekt, uppdrag och utredningar som har syften närliggande utredningens. En del av dessa utredningar har färdigställts eller kommer att färdig- ställas kort inpå att presenteras. Utredningen behöver så långt som möjligt ta hänsyn till dessa andra utredningars förslag då det kan påverka den verklighet förslagen kommer att landa i. kommer de utredningar som arbetat under denna utred- nings gång och som har lämnat sina betänkanden kort inpå slut- datum för innehålla förslag som inte kommer att hinna remissbehandlas och beslutas om innan utredningens slut. Det pågår således eller har avslutats flertalet processer av olika slag som i vissa fall inte kommer att hinna slutföras innan utredningen ska lämna sitt betänkande men som kan komma att ha stor inverkan på framtida samverkan vad gäller regionalt yrkesvux på olika sätt. Utredningen har utöver kontakt med närliggande utredningar och myndigheter med liknande uppdrag undersökt samverkan kring regio- nalt yrkesvux genom samtal med såväl kommuner som branscher, Arbetsförmedlingen, SKL samt regionalt utvecklingsansvariga för att identifiera såväl hinder för samverkan som framgångsfaktorer för ett väl fungerande samarbete kring regionalt yrkesvux. Samverkan för regionalt yrkesvux 11.4.1Skolverkets uppföljningar av regionalt yrkesvux har gjort två uppföljningar av regionalt yrkesvux. En statis- tisk uppföljning och en intervjustudie. har även genomfört regionala dialoger runtom i där regionalt yrkesvux har disku- terats. Uppdraget till kring regionalt yrkesvux finns både i förordningen om statsbidrag för regional yrkesinriktad vuxenutbild- ning och i myndighetens regleringsbrev. I förordningen (2016:937) framgår att ska ”följa upp vilka utbildningar statsbidraget har använts till och hur bidraget har använts uppdelat på kön, ålder, tidigare utbildningsnivå, andel utrikes och inrikes födda och, för utrikes födda, vistelsetid i . Av uppföljningen ska det även framgå i vilken utsträckning elever som slutfört regionalt yrkesvux är sysselsatta i arbete.” Dessa uppgifter har samlat in via personnummer på deltagarna. För de som läst inom särvux finns dock ingen möjlighet att samla in personnummer då de klassificeras som känsliga enligt personuppgiftslagen. är det heller inte möjligt att redovisa i vilken utsträckning elever som slutfört regionalt yrkesvux är sysselsatta i arbete eftersom det bygger på information som kan redovisas unge- fär som redovisningen avser. Enligt regleringsbrev ska myndigheten även följa upp och redovisa utvecklingen ifråga om statsbidrag för regio- nalt yrkesvux samt resultatet av den statistiska uppföljningen som nämnts ovan.12 presenterade därför en rapport där de kompletterat insamlad information från den statistiska uppföljningen samt myndighetens regionala dialoger med en intervju- studie.13 har hållit totalt 28 intervjuer med representanter från Arbetsförmedlingen, regionalt utvecklingsansvariga, kontakt- kommuner (dvs. den huvudsökande kommunen) samt medsökande kommuner. I urvalet av vilka kommuner som deltagit finns en varia- tion med avseende på geografi, antal samverkande kommuner i kon- stellationen, SKL:s kommungruppering och bakomliggande faktorer som arbetslöshet och befolkningsstruktur i kommunerna. 12Regleringsbrev för avseende . Samverkan för regionalt yrkesvux 11.4.2RegioVux – ett projekt kring samverkan på regional nivå genomför projektet med syfte att förbättra sam- verkan mellan utbildning och arbetsliv.14 Tyngdpunkten ligger i att undersöka förutsättningar för samverkan kring vuxenutbildningen i regionerna samt att visa på framgångsfaktorer och utmaningar som sedan kan leda till utveckling av effektiva och hållbara strukturer för samverkan. RegioVux har även gett inspel till kvalitativa uppföljning om regionalt yrkesvux. Projektet som startade och ska avslutas finan- sieras av Europeiska socialfonden under programområdet kompe- tensförsörjning. Den slutliga utvärderingen av projektet kommer dock att vara klar efter slutdatum för Komvux- utredningen. RegioVux omfattar fyra regionala pilotprojekt där kom- munalförbund (Region ), Region (Väster- bottens Vux) (kommunalför- bund) och () är ansvariga. En målsättning är att erfarenheter från projektet ska kunna spridas som stöd för andra kommuners och regioners utvecklingsarbete och som stöd för regionala samarbeten kring gymnasial yrkesinriktad vuxen- utbildning. har utredningen träffat representanter för alla medverkande i och diskuterat samverkan kring regionalt yrkesvux. Projektet berör endast fyra av tjugoen regioner och landsting men kan ge en del av bilden kring hur samverkan fungerar i regionalt yrkesvux. Utred- ningen har därför följt arbetet med RegioVux och tar lärdomar kring samverkan från pilotprojekten i de olika regionerna som en del i den samlade bilden av regional samverkan kring regionalt yrkesvux. 11.4.3Skolkommissionen har föreslagit ökad regionalisering lämnade skolkommission sitt delbetänkande Samling för skolan – Nationella målsättningar och utvecklings- områden för kunskap och likvärdighet (SOU 2016:38). I betänkan- det bedömer kommissionen att det behövs en högre grad av samling runt skolans uppdrag, inte bara på nationell utan även på regional och lokal nivå. Kommissionen menar att staten bör överväga att Pilotverksamhet för utformningen av ett regionalt yrkesvux. 2016/00183. Samverkan för regionalt yrkesvux stärka sin regionala närvaro och inrätta regionala kontor inom en skolmyndighet som kan möta och stödja huvudmännen. I uppdraget för ett regionalt förlagt kontor föreslår utredningen att det bör ingå stöd till planeringen av gymnasieskolan, inkluderande fristående gym- nasieskolor. Ett regionalt planeringsperspektiv med ett aktivt statligt stöd menar bör kunna ge förbättrade förutsätt- ningar för att det finns tillgång till ett brett utbud av nationella pro- gram inom gymnasieskolan samt att detta utbud motsvarar arbets- livets behov av kompetensförsörjning i regionen. Mot bakgrund av dels ett utökat ansvar för staten att på regional nivå stödja skol- huvudmännen och dels de otydligheter som finns i ansvarsförhållan- dena mellan dagens statliga skolmyndigheter anser kommissionen att det behövs en myndighetsöversyn på skolområdet. 11.4.4Skolmyndighetsutredningen har sett över en mer effektiv myndighetsstruktur Med utgångspunkt i bland annat Skolkommissionens15 bedömningar tillsatte regeringen en särskild utredare med uppdrag att göra en bred översyn av ansvarsfördelningen och organiseringen av myndigheterna på skolområdet i mars 2017.16 Myndigheterna inom skolområdet inne- fattar , Skolinspektionen, Specialpedagogiska skolmyndig- heten (SPSM), Sameskolstyrelsen och . Syftet är att skapa en mer ändamålsenlig och effektiv myndighetsstruktur med tydligare ansvarsfördelning. I direktivet till utredningen lyfts bland annat uppgift om att främja yrkesutbildning och stödja olika aktörers samverkan om yrkesutbildning. Vidare skrivs att en ökad regional närvaro kan bidra till att myndigheternas verksamhet bättre kan anpassas till huvudmäns och andra verksamheters behov och mot- verka regionala skillnader mellan huvudmän och även mellan t.ex. skolor, dvs. likvärdigheten över landet kan öka. I direktivet konstateras även att kopplingen till den regionala arbetsmarknaden är av vikt för den gymnasiala yrkesutbildningen. I flera kommuner samarbetar gymnasieskolor med yrkesprogram med vuxenutbildningens yrkesutbildningar, till exempel vad gäller gemensam utrustning, lokaler och lärare. Samling för skolan – Nationella målsättningar och utvecklingsområden för kunskap och likvärdighet. Utredningen organisationsöversyn av de statliga myndigheterna inom skolväsendet. Samverkan för regionalt yrkesvux gymnasieskolans yrkesprogram är därför kommunicerande kärl där eventuella förändringar, till exempel ökad regionalisering i allmänhet och av gymnasieskolan i synnerhet har påverkan på vuxenutbild- ningen. Vid eventuella förändringar som innebär en regional struktur för skolmyndigheterna skulle det förenkla, inte bara för ungdoms- skolan utan även för vuxenutbildningen. Utredningen överlämnade sitt slutbetänkande med förslag om en ökad regionalisering av skolmyndigheterna.17 11.4.5Ny utredning om planering och dimensionering av gymnasial utbildning utsåg regeringen en särskild utredare som ska föreslå hur utbildning inom gymnasieskolan, gymnasiesärskolan, komvux och särvux bättre kan planeras och dimensioneras utifrån regionala och nationella kompetensbehov.18 Utredningen ska se över och vid behov föreslå en ansvarsfördelning mellan staten, kommunerna och andra aktörer för en regional planering och dimensionering av gymnasial utbildning. Syftet med utredningen är bl.a. att ”trygga den regionala och nationella kompetensförsörjningen, effektivisera resursutnytt- jandet och förbättra tillgången till ett allsidigt brett utbud av utbild- ningar av hög kvalitet.” I utredningens direktiv lyfts det bland annat upp att flera tidigare utredningar pekat på problem vad gäller dimen- sionering och utbud av utbildningar vilket man menar bland annat kan leda till ett ineffektivt resursutnyttjande, att elever i praktiken inte erbjuds ett allsidigt utbud av utbildningar och att den gymna- siala utbildningen inte motsvarar arbetsmarknadens behov av kom- petens. Den tillsatta utredningen ska bland annat analysera hur regional samverkan kring gymnasial utbildning mellan gymnasie- skolan och vuxenutbildningen fungerar och vilka brister som finns. Utredningen ska även se över om det finns andra hinder än brister i samverkan och planering som motverkar en ändamålsenlig planering och dimensionering. Uppdraget ska redovisas . Då denna utredning överlappar Komvuxutred- ningens direktiv vad gäller regionalt yrkesvux begränsas möjligheten för att föreslå åtgärder för förbättrad samver- kan som kan upplevas som för stora av kommuner och regioner då Statliga skolmyndigheter – för elever och barn i en bättre skola. Planering och dimensionering av gymnasial utbildning. Samverkan för regionalt yrkesvux ”dimensioneringsutredningen” eventuellt kommer att presentera andra typer av organisationslösningar . Utredningen behöver därför fokusera på att så långt som möjligt lägga förslag som är oavhängiga de förslag som kommer att läggas av Utredningen kring planering och dimensionering av gymnasial utbildning . 11.4.6Tillväxtverkets uppdrag att stärka den regionala kompetensförsörjningen fick i uppdrag från Näringsdeparte- mentet att stödja regionalt kompetensförsörjningsarbete 2018–2020.19 finns för genomförande av uppdraget samt följande . ska bidra till att aktörer med regionalt utvecklingsansvar som genomför insatser inom kompetensförsörjningsområdet ges bättre förutsätt- ningar att bedriva sitt arbete, stödja det regionala analysarbetet, bl.a. genom årlig uppdatering av de regionala matchningsindikatorerna, bidra till att sprida erfarenheter, resultat och lärande som framkom- mer i arbetet, bland annat genom att utveckla mötesplatser för regio- nalt utvecklingsansvariga aktörer samt att bidra till att öka berörda statliga myndigheters deltagande i det regionala kompetensförsörj- ningsarbetet och erbjuda regionalt utvecklingsansvariga aktörer en samlad dialog med dessa. Då de samarbetande kommunerna inom regionalt yrkesvux ska planera utbudet efter samråd med den aktör som har det regionala utvecklingsansvaret i länet går uppdrag om att föreslå åtgärder för att förbättra samverkan inom regionalt yrkesvux ihop med uppdrag att ge bättre förutsättningar till aktörer med regionalt utvecklingsansvar med mera. Utredningen har därför haft kontakt under utredningens gång med den avdelning på som arbetar med uppdraget. 19N2017/07839/RTS. Uppdrag att stödja regionalt kompetensförsörjningsarbete 2018–2020. Regeringsbeslut, , . Samverkan för regionalt yrkesvux 11.4.7Arbetsmarknadsutredningen analyserar samspel mellan utbildning och arbetsmarknad samt samverkansformer för kompetensförsörjning Arbetsmarknadsutredningen20 har sin grund i den matchningspro- blematik mellan tillgängliga jobb och arbetslösas kvalifikationer som finns . fick ett tilläggs- direktiv21 för att analysera hur väl samspelet och ansvarsfördelningen fungerar mellan aktörer som påverkar arbetsmarknadens funktions- sätt, med särskilt fokus på statliga myndigheters och kommunernas roll. ska bland annat titta på samspelet mellan vuxenutbildning och Arbetsförmedlingens utbild- ningar. Enligt direktivet kan kommunernas roll inom arbetsmark- nadspolitiken behöva förtydligas för att skapa bättre förutsättningar för olika former av samarbete och samverkan mellan staten och kommunerna. ska därför lämna förslag om hur den statliga arbetsmarknadspolitiken i större utsträckning ska samverka med relevanta aktörer som arbetsgivare, branschorga- nisationer, arbetsmarknadens parter, aktörer med regionalt utveck- lingsansvar och relevanta utbildningsaktörer på regional och nationell nivå i syfte att stärka kompetensförsörjningen utifrån funktionella arbetsmarknadsregioner. Redovisningen av Arbetsmarknadsutred- ningens arbete kring detta ska redovisas . Utred- ningen har varit i kontakt med under arbetets gång. 11.4.8Delegationen för unga och nyanlända i arbete för att främja statlig och samverkan Delegationen för unga och nyanlända till arbete (Dua) har haft i upp- drag att främja samverkan mellan kommun och Arbetsförmedling samt att utveckla nya samverkansformer.22 Syftet har varit att bidra till minskad ungdomsarbetslöshet och effektivisering av nyanländas etablering i arbetslivet. I Duas uppdrag ingick att föra dialog med, och främja dialog mellan enskilda kommuner, Kommuner och Landsting (SKL), arbetsmarknadens parter på det kommunala Det statliga åtagandet för en väl fungerande arbetsmarknad och Arbetsförmed- lingens uppdrag. Tilläggsdirektiv till (A 2016:03). Samverkan för regionalt yrkesvux och landstingskommunala området, övriga centrala parter på arbets- marknaden, myndigheter, regionala aktörer samt andra aktörer om hur arbetsmarknadspolitiska insatser för unga och nyanlända kan utvecklas och effektiviseras på lokal nivå. Dua har även samlat och spridit goda exempel på samverkansformer samt identifierat hinder, problem och brister i samverkan mellan stat och kommun vid genom- förandet av arbetsmarknadspolitiken. I delegationens kommittédirek- tiv23 konstateras bland annat att utbildningspolitikens utformning är av stor betydelse för arbetsmarknadspolitiken. Vuxenutbildningen nämns som en del i de åtgärder som är viktiga för att få unga i jobb samt att det krävs en god samordning mellan utbildning och arbets- marknad. I ett av delegationens två tilläggsdirektiv24 inkluderas ny- anlända till målgruppen och det konstateras att en god etablering förutsätter ett nära samarbete mellan kommunerna och Arbetsför- medlingen på lokal nivå, bland annat vad gäller yrkesvux. Samverkan mellan olika aktörer som Dua har haft i uppgift att främja inkluderar därmed kommunerna som huvudmän till yrkesvux. Delegationen läm- nade sitt betänkande 28 februari 2018.25 11.5Olika typer av formaliserad samverkan mellan kommuner En del kommuner har någon form av formaliserad samverkan kring regionalt yrkesvux. Formaliserad samverkan mellan kommuner kan ske på olika sätt, till exempel genom ett kommunalförbund, en gemen- sam nämnd eller ett kommunförbund. Det kan även ske via ett enklare samverkansavtal. En del kommuner hanterar regionalt yrkesvux via ett kommu- nalförbund. Det innebär att en samling kommuner har lämnat över skötseln av vissa av sina angelägenheter, till exempel utbildning till kommunalförbundet. I ett kommunalförbund ska det finnas en beslu- tande församling bestående av förbundsfullmäktige eller en förbunds- direktion. Om inget annat sägs i aktuell författning gäller samma bestämmelser för kommunalförbund som för kommuner och lands- ting.26 I förordningen om regionalt yrkesinriktad vuxenutbildning Uppdrag: Samverkan 2018, Många utmaningar återstår. 263 kap. 20–28 §§ kommunallagen (2017:725). Samverkan för regionalt yrkesvux (2016:937) särskiljs inte kommunalförbund från kommuner och landsting. När kommunalförbundet tar över uppgifter från sina med- lemmar blir det en juridisk person och blir huvudman för aktuella verksamheter som har överlämnats. Det här får bland annat konse- kvensen att Skolinspektionen kan kontrollera utbildningen på kom- munalförbundsnivå i stället för varje enskild kommun. Som samverkansform finns även kommunförbund vilket skiljer sig från kommunalförbund. är ett samarbete mellan flera kommuner men har ingen officiell beslutsrätt gentemot med- lemmarna. leds av en förbundskongress vars ombud utses av kommunerna efter det partimässiga utfallet i senaste kom- munalval. Kongressen utser en förbundsstyrelse som leder verksam- heten. Juridiskt är ett kommunförbund en ideell förening. Formaliserad samverkan kan även skötas genom en gemensam eller fler kommuner. Till skillnad från ett kommunal- förbund är det inte en egen juridisk person utan ingår i en av de sam- verkande kommunernas politiska organisation. Denna kommun brukar ofta omnämnas som värdkommun. Vid en gemensam nämnd tillsätts ledamöter i nämnden med politiker från samtliga kommuner som ingår i samarbetet. Det skapas även en gemensam förvaltning som samlar samtliga anställda i nuvarande verksamhet. Värdkommunen blir anställ- ningsmyndighet för all personal. Ett avtal om samverkan upprättas där ekonomi och representation i den gemensamma nämnden regleras. Det sluts även avtal kring rutiner för samarbete mellan den gemen- samma förvaltningen och övriga verksamhetsområden. I kommunerna upprättas också liksom avtal om hur den gemensamma förvaltningen ska garanteras tillgång till arkivhandlingar med mera från samtliga sam- arbetskommuner. Det tecknas även avtal om eventuell närvaro på plats i de kommuner där förvaltningen inte är lokaliserad. Samverkansavtal är en typ av formaliserad samverkan som kan utformas olika utefter vad de inblandade aktörerna kommer överens om. I ett samverkansavtal ingår utöver avtalstid till exempel vilka ansvarsförhållanden som ska råda mellan de som ingår avtalet och vad samverkan syftar till. De olika typerna av formaliserad samverkan kräver olika hög grad av organisering. Att bilda och verka genom ett kommunalförbund är till exempel en omfattande process medan samverkansavtal inte kräver former såsom en gemensam politisk organisation och så vidare. Samverkan för regionalt yrkesvux 11.6Samhandlingstrappan – definitioner och nivåer av samverkan I tidigare utvärderingar av regional samverkan har en modell kallad samhandlingstrappan använts.27 Den beskriver olika steg av hur och till vilken grad aktörer arbetar tillsammans i gemensamma frågor. Att forma förutsättningar för reell regional samhandling är ett arbete som enligt samhandlingstrappan sker i flera steg och är en process som tar tid. Trappan börjar i samtal. I samtalsfasen samlas aktörer som är engagerade i den aktuella frågan i möten, diskussioner och utbyter information. Samtalsfasen inbegriper dock inte gemensamma insat- ser för att lösa de gemensamma problemen eller uppgifterna. Först i nästa steg – samsyn har aktörerna en delad bild av problem, utma- ningar och mål. Följande steg i samhandlingstrappan handlar om samverkan då roller fördelas mellan aktörer utifrån den fördelning av ansvar som ger bäst nytta för att lösa problemen. Samverkan, som i den här modellen även i vissa fall kallas samarbete, handlar både om en gemensam problemformulering och gemensamma mål och gemen- samma insatser och aktiviteter. Längst upp på trappan finns samhand- ling. I samhandlingsfasen formaliseras åtaganden och den kollektiva avsikten realiseras. I samhandlingen tydliggörs hur det gemensamma arbetet ska se ut och vilken aktör som ansvarar för olika delar.