sou · H6B329 · 2018-04-10 00:00:00 — – för tillgodoräknande och livslångt lärande SOU och Ds kan köpas från Juridiks kundservice. Beställningsadress: Juridik, Kundservice, 106 47 Ordertelefon: Webbadress: /offentligapublikationer För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Svara på remiss – hur och varför Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ). En kort handledning för dem som ska svara på remiss. Häftet är gratis och kan laddas ner som pdf från eller beställas på /remisser Layout: Kommittéservice, Tryck: , 2018 Regeringen beslutade att tillsätta en kommitté i form av en nationell delegation med uppdraget att följa, stödja och driva på ett samordnat utvecklingsarbete inom valideringsområdet (dir. 2015:120). Dagen efter förordnades som ord- förande i delegationen (entledigad ). förordnades som ordförande . Delegationen har antagit namnet Valideringsdelegationen 2015–2019. Ett första delbetänkande, En nationell strategi för validering (SOU 2017:18), överlämnades . I delegationens uppdrag ingår bland annat att lämna förslag som kan stärka valideringsarbetet inom utbildning och arbetsliv. I detta delbetänkande, Validering i högskolan – för tillgodoräknande och livslångt lärande (SOU 2018:29), lämnar delegationen förslag för att fler personer ska kunna få sitt tidigare lärande bedömt och erkänt för tillgodoräknande inom hög- skolan. Som ledamöter i delegationen från förordnades , , , Kommuner och Landsting, , (entledigad ), , , , Universitets- och högskolerådet, , , , , , Svenska (entledigad ), , Visita (entledigad ), , (entledigad ), , Myndigheten för (entledigad ), , , , och , Teknikföretagen. , Visita, förordnades som ledamot i delegationen från , , Myndigheten för , förordnades som ledamot från , , , förordnades som ledamot från , , , förordnades som ledamot från och , Svenska , förordnades som ledamot från . Som sakkunniga i delegationen från förordnades , (entledigad ), , , , , , (entledigad ), , Utbild- ningsdepartementet, , (entledigad ) och , . , , förordnades som sakkunnig från (entledigad ) och , , förordnades som sakkunnig från (entledigad ). , , förordnades som sakkunnig från , , , förordnades som sakkunnig från och , , förordnades som sakkunnig från . Som experter i delegationen för arbetet med föreliggande del- betänkande Validering i högskolan – för tillgodoräknande och livslångt lärande förordnades från , , , , , , , , , , , , , , , univer- sitet, , , , och , . , , förordnades som expert från . anställdes som kanslichef i delegationen från . Som sekreterare i delegationen anställdes från (entledigad ), från (entledigad ) och från . För arbetet med föreliggande del- betänkande anställdes som sekreterare i delega- tionen från och från . Delegationen överlämnar härmed sitt delbetänkande Validering i högskolan – för tillgodoräknande och livslångt lärande (SOU 2018:29). Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800)................ Förslag till förordning om ändring i högskoleförordningen (1993:100) ....................................... 1.3Förslag till förordning om ändring i förordningen (1993:221) för ........................ 1.4Förslag till förordning om ändring i förordningen (1993:1153) om redovisning av studier m.m. vid universitet och högskolor....................................................... 1.5Förslag till förordning om ändring i förordningen (1993:1153) om redovisning av studier m.m. vid universitet och högskolor....................................................... 1.6Förslag till förordning om ändring i förordningen (2002:760) om uppdragsutbildning vid universitet 1.7Förslag till förordning om ändring i förordningen (2007:223) om uppdragsutbildning för fortbildning av lärare och viss annan personal............................................ 1.8Förslag till förordning om ändring i förordningen (2007:1164) för Försvarshögskolan....................................... 1.9Förslag till förordning om ändring i förordningen (2011:183) om befattningsutbildning för rektorer och annan personal med motsvarande ledningsfunktion i skola, förskola och fritidshem samt fortbildning för rektorer och förskolechefer ................................................... 1.10Förslag till förordning om ändring i förordningen (2011:689) om vissa behörighetsgivande examina för legitimation som lärare och förskollärare och om högskoleutbildningar för vidareutbildning av lärare och förskollärare som saknar lärar- eller förskollärarexamen ..... 1.11 Förslag till förordning om ändring i förordningen (2011:1108) om vuxenutbildning .......................................... 1.12Förslag till förordning om ändring i förordningen (2012:811) med instruktion för Universitets- och Uppdragets bakgrund och syfte ............................................ Rådets rekommendation om validering................. Validering i högskolan ett prioriterat område ....... Bedömning av tidigare lärande för behörighet ...... Begreppen validering och reell kompetens ........................... Definitioner i Den öppna högskolan ..................... 2.5.2Kompetens som utvecklats tidigare och i andra sammanhang......................................... Reell och formell kompetens.................................. Om erfarenhet, lärande och validering .................. 2.6 Betänkandets disposition ....................................................... Erkännande av tidigare lärande ................................... Arbetsmarknadens behov av livslångt lärande ...................... underlättar rörlighet och matchning ...................... 3.1.3Kompetensutvecklingsbehoven finns i stor utsträckning på högskolenivå ................................. 3.2Bestämmelser om reell kompetens för behörighet och Skillnader i ordalydelse och omfattning................. 3.3 Policyutveckling om bedömning av reell kompetens ........... Den öppna högskolan ............................................. Ny värld – ny högskola ........................................... Vägar till högskolan för kunskap och kvalitet ....... 3.4Lärosätena utvecklar arbetet med bedömning av reell 3.4.1SUHF:s projekt om validering av reell Rekommendationer för arbetet med validering..... 3.4.3Uppföljning av utvecklingen av bedömning av Hur gick det sedan? Validering med mervärde ........................................ Validering inom särskilda utbildningssatsningar .................. Vidareutbildning av lärare ()........................... Omtag för utveckling av metoder och strukturer .............. En särskild valideringsinsats ................................. Utveckling av gemensamma principer 4.1.2Spridning av principer och utveckling 4.1.3Stark koppling till vägledning och individuell 4.1.4Omfattningen av erkännande av tidigare 4.2.1The Scottish Credit and Qualifications 4.2.2En nationell struktur för erkännande av tidigare lärande i högre utbildning................... Validering en rättighet .......................................... En valideringsprocess i flera steg ......................... Fördelar, nackdelar och kostnader....................... Omfattningen av VAE.......................................... Ett decentraliserat system..................................... 4.4.2Processen för vägledning, kartläggning Yrkesinriktade utbildningar dominerar ............... Tillgodoräknanden inom svensk högskoleutbildning ..... Internationella överenskommelser om erkännande ........... 5.2.4EU:s rekommendationer om validering 5.3 Kvalitetssäkring av erkännandeprocesser ............................ 5.3.1Europeiska standarder och riktlinjer 5.3.2Sveriges system för kvalitetssäkring av högre 5.3.3Hur tillämpas reglerna om tillgodoräknande? Överklaganden av beslut om tillgodoräknande ... Slutsatser om kvalitetssäkring och tillsyn ............ 5.4Stöd för lärosätenas arbete med kvalitetssäkrat och likvärdigt erkännande .................................................... – EAR HEI-manualen........................................... Manual för tillgodoräknande inom Lärarlyftet.... Behov av gemensamma riktlinjer.......................... 5.5 Tillgodoräknanden vid svenska lärosäten ............................ Omfattningen av tillgodoräknanden .................... Hur görs tillgodoräknanden ?....................... En mer centraliserad hantering............................. 5.6 Ekonomiska incitament för tillgodoräknande .................... 5.6.1Ekonomiska vinster av erkännande av tidigare lärande .................................................. 5.6.2Lärosätets dubbla kostnader för 5.6.3Vad kostar en bedömning av tidigare lärande? Lösningar för finansieringsproblemet .................. 5.7 Förslag och bedömningar ..................................................... Flexibelt och generöst tillgodoräknande.............. Förbättrad redovisning av tillgodoräknanden ..... 5.7.3Långsiktigt uppdrag och fortsatt 5.7.4Resurstilldelning som beaktar kostnader för bedömning av tidigare lärande........................ Uppföljning och kvalitetsgranskning .................. Uppdragsutbildning och tillgodoräknande................... Uppdragsutbildningens roll för livslångt lärande ............... Den öppna högskolan ........................................... Validering med mervärde...................................... Förordningen om uppdragsutbildning ................ 6.2.2Föreskrifter utfärdade av Universitets- 6.2.3Tillgodoräknande av tidigare lärande inte möjligt inom en uppdragsutbildning ................... 6.3 Behov av validering inom uppdragsutbildning ................... För kompetensutveckling av anställda................. 6.3.3Tillgodoräknande i uppdragsutbildning inom 6.3.4För- och nackdelar med möjlighet till 6.4Möjlighet till tillgodoräknande inom Förhandsbesked om tillgodoräknande ........................ Ett intyg som bekräftar tidigare lärande ............................. Syftet med ett förhandsbesked om Vem behöver ett förhandsbesked?....................... diskussioner om förhandsbesked .......... Utveckling pågår inom en försöksverksamhet.... Förhandsbesked för utresande studenter ............ Antagning till senare del av yrkesprogram........... Få förhandsbesked är juridiskt bindande ............. 7.3 Status för ett förhandsbesked om tillgodoräknande........... 7.3.1Skillnad mellan förhandsbesked för behörighet och för tillgodoräknande ................... Om överlåtande av förvaltningsuppgift ............... 7.3.3Förhandsbesked ingår inte i högskolornas 7.3.4Tillgodoräknande förutsätter en individuell Utlåtanden som form för ett förhandsbesked ..... 7.4 Central ingång för förhandsbesked ..................................... 7.5Uppdrag till vissa lärosäten att genomföra bedömning Avgifter för ett förhandsbesked........................................... Produktionsbortfallet utgör den stora samhällsekonomiska kostnaden för utbildning ... 262 8.2.2Även begränsade tillgodoräknanden är 8.3 Kostnadskonsekvenser för staten ........................................ Förbättrad redovisning i statistiken ..................... 8.3.2Stöd till lärosätenas utveckling av bedömning av tidigare lärande .................................................. 8.3.3Ett långsiktigt uppdrag för Universitets- och högskolerådet att främja lärosätenas arbete ......... 8.3.4En särskild ersättning för tillgodoräknanden av tidigare lärande .................................................. 8.3.5Volym för ansökningar om utlåtanden med förhandsbesked om tillgodoräknande .................. 8.4Konsekvenser för möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen ............................................. 8.5 Konsekvenser för universitet och högskolor ...................... Erkännande av tidigare lärande för Förbättrad redovisning av tillgodoräknande ....... Förhandsbesked om tillgodoräknande ................ Konsekvenser för berörda myndigheter ............................. Universitets- och högskolerådet .......................... Konsekvenser för arbetsgivare, Konsekvenser för personlig integritet................................. Redovisning av studier m.m. vid universitet Universitets- och högskolerådets utlåtanden...... Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) ............. En högskolas sakliga prövning av en sökandes kunskaper och färdigheter i förhållande till den kompetens som krävs för att han eller hon ska ha för- utsättningar att tillgodogöra sig utbild- En högskolas sakliga prövning av en students kunskaper och färdigheter i förhållande till lärandemålen för den utbildning som de är tänkta att till- Utgår ifrån vad utbildningen ska leda fram till med avseende på yrkesverk- samhet och fortsatt utbildning, inte utbildningens innehåll eller formerna Förmåga att använda kunskaper och färdigheter för att utföra uppgifter och Kompetens som en etablerad organi- sation, t.ex. en utbildningsinstitution, en myndighet eller en branschorgani- sation, har bedömt och dokumenterat i formella termer genom betyg, intyg, certifikat, legitimation etc. Den samlade, faktiska, kompetens som en individ har oberoende av hur, när eller var den har utvecklats. Reell kompetens utgör en egen be- hörighetsgrund till utbildning inom högskolan vid sidan av formell behörig- het genom betyg. kompetens avser i dessa sammanhang den sökandes förutsättningar att till- godogöra sig utbildningen. Kontrollerande process där tidigare lärande bedöms i relation till etable- rade och vedertagna kompetens- kriterier, inom högskolan mot lärande- målen för en kurs eller en utbildning. Syftar till ett dokumenterat erkännande i form av tillgodoräknande eller för- handsbesked om tillgodoräknande. Utlåtande om att individen uppfyller en specifik samling i förväg fastställda kompetenskrav eller lärandemål. Utforskande process där tidigare lärande identifieras, värderas och dokumenteras. Dokumentation av tidigare lärande är källor i kartläggningen, likaså formella meriter, referenser och arbetsbetyg. Kompetenskrav/-kriterier krav på färdigheter, kunskaper och hetskriterier resp. lärandemål för en kurs eller examensmål för en utbildning. Ett formellt resultat av en bedömnings- och valideringsprocess som ges när ett behörigt organ fastställer att en person har uppnått resultat av lärande som motsvarar fastställda kriterier (Rådets icke-formellt och informellt lärande 2012/C 398/01). Ett lärande som äger rum inom det formella utbildningssystemet och som är tydligt utformat i termer av ämnen/ områden, tid och resurser. mella lärandet regleras av lagar, för- ordningar och andra föreskrifter och syftar till betyg, examensbevis, utbild- ningsbevis eller motsvarande. säkring i form av tillsyn och annan granskning genomförs av myndigheter. Ett avsiktligt och organiserat lärande som inte regleras av lagar, förordningar genomförs i t.ex. studiecirklar, arbets- Ett ofta oavsiktligt lärande som inte är organiserat eller strukturerat och som pågår på arbetsplatsen, i hemmet, , under ledighet etc. Betonar individens förmåga att lära under hela livet (den livslånga dimen- sionen) och i alla de miljöer han eller hon vistas (den livsvida dimensionen), att individen utvecklar kunskaper, färdigheter och förmågor kontinuer- ligt i såväl formellt som icke-formellt och informellt lärande. för demokrati, social sammanhållning och ekonomisk ut- veckling och tillväxt. Kunskap, förståelse, färdighet och för- (learning outcomes) måga som en individ har uppnått efter vet, förstår och kan göra när en lärandeprocess, t.ex. en utbildning, är Den svenska referensramen för kvali- fikationer för livslångt lärande (förord- ning 2015:545). olika nivåer som följer på varandra i en progression och som visar hur om- och kompetensen är. Beslut om att tidigare utbildning eller kunskaper och färdigheter som ut- vecklats i t.ex. yrkesverksamhet får inräknas i kurs eller examen. erkännande av kunskaper och färdig- heter som en individ redan besitter. Utbildning som företag, myndigheter eller organisationer köper av t.ex. ett lärosäte och som syftar till att tillgodo- se verksamhetens behov av kompetens- utveckling eller som behövs av arbets- En process som innebär en struk- bedömning, värdering och dokumentation samt ett erkännande av kunskaper och kompetens en person besitter oberoende av hur de förvärvats (Skollagen (2010:800)). På europeisk nivå beskrivs den i fyra separata steg: identifiering, doku- mentering, bedömning och erkännande (certifiering) (Rådets rekommendation om validering av icke-formellt och informellt lärande 2012/C 398/01). Skillnader i individens kunskaper och färdigheter (styrkta i en kvalifikation, kursbevis eller på annat sätt) jämfört med lärandemålen för en utbildning/ kvalifikation som inverkar på möjlig- heterna att lyckas i fortsatta studier, forskning eller att utöva ett yrke och som därigenom förhindrar ett flexibelt och generöst erkännande. om att det föreligger väsentliga skill- nader ligger på den som beslutar om Valideringsdelegationen 2015–2019 tillsattes av regeringen för att följa, stödja och driva på ett samordnat utvecklingsarbete inom validerings- området. I uppdraget ingår bland annat att identifiera vilka utveck- lingsinsatser och förändringar som är motiverade och lämna förslag till regeringen som kan stärka valideringsarbetet inom utbildning och arbetsliv. I detta betänkande lämnar delegationen förslag och bedömningar för att fler personer ska kunna få sitt tidigare lärande bedömt och erkänt för tillgodoräknande inom högskolan. Validering av kompetens på högskolenivå behöver öka I delegationens delbetänkande En nationell strategi för validering (SOU 2017:18) gjordes bedömningen att utvecklingen av validering inom högskolan är ett av de områden som bör prioriteras. Struk- turerna för validering är svagt utvecklade. finns det stora behov bland arbetssökande, nyanlända invandrare och yrkesverk- samma att få kompetens som utvecklats i andra sammanhang än i svensk högskoleutbildning kartlagd, bedömd och erkänd. Detta delbetänkande Validering i högskolan – för tillgodoräknande och livslångt lärande (SOU 2018:29) syftar till att förbättra för- utsättningarna för generösa, flexibla och rättvisa erkännanden av tidigare lärande, oberoende av var, när och hur individen har utvecklat sin kompetens. Fungerande validering för tillgodoräknande är centralt för att realisera möjligheter till livslångt lärande inom högskolan och för att främja mobilitet och internationalisering. Det är också av stor betydelse för kompetensförsörjningen på arbetsmarknaden. Validering och erkännande av tidigare lärande I Lissabonkonventionen framhålls principen om generöst och flexibelt erkännande av utbildning och studieperioder från andra länder. Fokus i erkännandeprocesserna i har flyttats från en utbildnings innehåll och formerna för lärandet till vad en individ faktiskt kan efter genomgången utbildning. Erkännandet måste ses ur ett hel- hetsperspektiv som tar sikte på vad utbildningen ska leda fram till och ska endast nekas om det går att påvisa väsentliga skillnader mot den utbildning som ska tillgodoräknas. ratificerade konven- tionen . är Lissabonkonventionen en integrerad del i Bologna- processen där behovet av att främja det livslånga lärandet och att etablera system för validering och erkännande av kunskaper och färdigheter som utvecklats i alla former av lärande återkommande har lyfts fram. Vid den senaste ministerkonferensen förband sig utbildningsministrarna inom det europeiska området för högre utbildning att verka för att undanröja hinder för tillträde till högre utbildning och att underlätta utfärdandet av kvalifikationer baserade på tidigare lärande. har också ställt sig bakom Europeiska unionens råds rekom- mendation om validering. Där anges att medlemsstaterna ska ha inrättat system som gör det möjligt för individer att få kun- skaper, färdigheter och kompetenser som förvärvats via icke-formellt och informellt lärande validerade. Utvecklingen av validering i svensk högskola En ryckig utveckling av validering Frågan om validering lyftes i syfte att främja det livslånga lärandet och breddad rekrytering. I Den öppna hög- skolan (prop. 2001/02:15) angav regeringen inriktningen för hur högskolan i ökad utsträckning skulle bedöma den reella kompetensen hos sökande och studenter. Möjligheten att få sin reella kompetens validerad för behörighet eller tillgodoräknande är reglerad i hög- Bedömning av reell kompetens ingår i alla univer- sitets och högskolors uppdrag. Den utveckling av lärosätenas arbete med validering som inleddes avstannade dock . Undantaget är lärarutbildningsområdet där validering varit en viktig del i de sär- skilda utbildningssatsningar som har pågått . Med regeringens satsning 2016–2018 på validering och bedömning av reell kompetens inom högskolan har ett förnyat utvecklings- arbete kommit igång på bred front. Trettio lärosäten deltar i pilot- verksamheten, som samordnas av Universitets- och högskolerådet. Behov av att få strukturer på plats för erkännande av tidigare lärande Arbetslivets förändrade kompetenskrav, bland annat till följd av digitaliseringen, gör att behoven av livslångt lärande är större än . Validering och erkännande av tidigare lärande är en central komponent för att möjliggöra livslångt lärande. Kom- petens som utvecklats genom tidigare utbildning, i arbetet eller på annat sätt måste kunna ”växlas in” och ge möjlighet till smidig på- byggnad som kan leda vidare till det nya jobbet eller yrkesområdet. Behoven av kompetensutveckling finns i stor utsträckning på högskolenivå. Erkännande av tidigare lärande behöver därför bli en naturlig del av universitets och högskolors verksamhet. Väl fungerande processer för validering inom högskolan är också nödvändigt för att personer med kompetens från andra länder ska kunna fortsätta sina studier på rätt nivå eller få möjlighet att komplettera sin utbild- ning med kunskaper som behövs för att kunna arbeta i sitt yrke i . Låg omfattning och bristande generositet och likvärdighet Statistik om validering inom högskolan saknas eller är behäftad med stora brister. I utredningens redovisning av tillgodoräknanden som baseras på annan utbildning eller kunskaper och färdigheter som utvecklats i yrkesverksamhet syns en ökning . Detta år fanns noteringar om annan verksamhet än tidigare högskoleutbild- ning som grund för beviljade tillgodoräknanden för 1 300 studenter. fanns annan verksamhet än högskoleutbildning angivet som grund för endast drygt 100 studenters tillgodoräknanden. Att omfattningen är låg bekräftas även av uppgifter från enskilda läro- säten. I statistiken saknas dock uppgift om vad tillgodoräknanden baseras på för ett stort och växande antal studenter, vilket troligen innebär att det finns ett mörkertal vad gäller antalet tillgodo- räknanden för reell kompetens. uppföljningar av högskolornas tillämpning av reglerna om tillgodoräknande har visat på brister både i den formella han- teringen och vad gäller generositeten i bedömningarna. Utredningens kartläggning av överklaganden om tillgodoräknanden visar på en kraftig ökning . Kartläggningen indikerar också att det finns risk för godtycke i lärosätenas tillämpning av bestämmelserna om prövning av kunskaper och färdigheter som utvecklats i yrkes- verksamhet. Åtgärder behövs på lokal nivå för bättre fungerande validering Flera utmaningar kvarstår innan validering och erkännande av tidigare lärande är en naturlig del av universitet och högskolors verksamhet. saknas strukturer och metoder i arbetet med validering. Att åtgärda detta problem är ett tydligt fokus i den pågående pilot- verksamheten för validering och bedömning av reell kompetens. Valideringsdelegationen framhåller att lärosätena behöver sam- arbeta för att ta fram gemensamma riktlinjer i form av rekommenda- tioner för lärosätenas arbete med erkännande av tidigare lärande. Dessa bör behandla frågor om erkännande av kompetens baserat på såväl formellt som informellt och icke-formellt lärande. Gemen- samma riktlinjer i rekommendationer från kan bidra till att undanröja den osäkerhet som finns inom högskolan om tillämpningen av bestämmelserna om tillgodoräknande.