sou · H6B368 · 2018-08-22 00:00:00 — Barnets rätt att väcka talan är inte tids- begränsad. Det finns också en möjlighet för modern och den äkta mannen att ansöka om att häva ett presumerat faderskap när det finns en rättsgenetisk undersökning som utesluter mannen som far. En sådan ansökan måste ske från barnets födelse. 8Införande av en föräldraskapspresumtion Utredaren ska ta ställning till om, och i så fall under vilka förutsätt- ningar, föräldraskapet för en make eller registrerad partner vid assi- sterad befruktning bör presumeras på motsvarande sätt som fader- skapet presumeras för en gift man. Detta innebär att uppdraget gäller föräldraskap för barn som tillkommit genom assisterad befruktning där modern är gift eller registrerad partner med en kvinna. Frågan om en föräldraskapspresumtion ska införas ska ta sin ut- gångspunkt i barnets bästa och med beaktande av de slutsatser om samtycke som grund för faderskap och föräldraskap som kommer till uttryck i propositionen Modernare regler om assisterad befrukt- ning och föräldraskap.1 Målsättningen är enligt utredningens direktiv att nå en jämlik reglering som inte utan tungt vägande skäl skiljer på personer beroende på sexuell läggning eller kön. Om utredaren bedömer att en föräldraskapspresumtion bör in- föras, ska utredaren även ta ställning till när en sådan presumtion ska kunna hävas. De förslag som lämnas ska sträva efter en könsneutral lösning. Utredaren ska hålla sig informerad och beakta relevant arbete inom . Utredaren ska i sina förslag beakta konsekven- serna av att steriliseringskravet och förbudet mot bibehållen fort- plantningsförmåga vid ändrad könstillhörighet har avskaffats. Det innebär att utredningen även ska ta hänsyn till de särskilda regler för föräldraskap för personer med ändrad könstillhörighet som träder 2017/18:155, bet. 2017/18:SoU20, rskr. 2017/18:368, reglerna träder i kraft . Införande av en föräldraskapspresumtion ikraft den 1 januari 2019.2 Om utredningen bedömer att en föräldra- skapspresumtion bör införas avser utredningen därför att även ta ställning till om det bör införas regler som medför att faderskap och moderskap kan presumeras för gifta par där en av eller båda har änd- rat könstillhörighet. Utredningens överväganden i det följande utgår från de nämnda nya regler som gäller från . Uppdraget gäller såväl gifta par som par i registrerade partner- skap. När utredningen framöver anger gifta par eller makar3 avses även par i registrerade partnerskap och registrerade partner. Kommittén om barn i homosexuella familjer Kommittén om barn i homosexuella familjer föreslog i betänkandet Barn i homosexuella familjer (2001:10) att par av samma kön skulle ges möjlighet till assisterad befruktning inom hälso- och sjuk- vård och att par av samma och olika kön skulle likställas i fråga om rättsligt föräldraskap vid assisterad befruktning. Om modern var registrerad partner, skulle hennes partner automatiskt anses som förälder till barnet. Förslaget har inte lett till lagstiftning. Assisterad befruktning för par av samma kön Kvinnliga par fick 2005 tillgång till assisterad befruktning inom svensk hälso- och sjukvård.4 I propositionen aviserade regeringen att man avsåg att återkomma när det gällde föräldraskapet vid assisterad befruktning, bl.a. om föräldraskapet för en partner borde antas på liknande sätt som faderskapet för en gift man (prop. 2004/05:137 s. 45). 2017/18:155, bet. 2017/18:SoU20, rskr. 2017/18:368. 3När en man och en kvinna är gifta med varandra benämns ibland mannen som make och kvinnan som maka. Begreppet make är könsneutralt och bör enligt språkregler användas även när det gäller den andra kvinnan i ett samkönat äktenskap. Utredningen använder därför i det följande begreppet make på det sättet. 2004/05:137, bet. 2004/05:LU25, rskr. 2004/05:284. Införande av en föräldraskapspresumtion Utredningen om föräldraskap vid assisterad befruktning Utredningen om föräldraskap vid assisterad befruktning hade i upp- drag att bl.a. överväga om föräldraskapet för en partner borde presu- meras på liknande sätt som faderskapet för en gift man. I betänkandet Föräldraskap vid assisterad befruktning (SOU 2007:3) föreslog utredningen att föräldraskapet vid assisterad befruktning skulle regleras på samma sätt för par av samma kön som för par av olika kön, dvs. bestämmelserna om föräldraskap för en kvinna skulle också omfatta assisterad befruktning som skett utomlands eller i egen regi, och att en föräldraskapspresumtion skulle införas. Den kvinna som var moderns registrerade partner skulle anses vara bar- nets förälder genom en föräldraskapspresumtion motsvarande fader- skapspresumtionen. Förslagen har inte lett till lagstiftning. Äktenskap för par av samma kön Ett samkönat par har möjlighet att ingå äktenskap. I sam- band med lagändringen togs möjligheten att registrera partnerskap bort.5 Lika villkor för assisterad befruktning för par av olika och samma kön och om föräldraskap för personer som har ändrat könstillhörighet Regeringen föreslog att reglerna om föräldraskap efter assisterad befruktning i utlandet ska vara mer lika för par av olika kön och par av samma kön (prop. 2017/18:155). Faderskap och för- äldraskap ska kunna fastställas under förutsättning att behandlingen har utförts vid en behörig inrättning och barnet har rätt att ta del av uppgifter om spermiedonatorn. Ändringen berör inte fastställande av föräldraskap enligt 1 kap. 9 § (FB), vilket sker ge- nom bekräftelse eller dom. Ändringen påverkar inte heller tillämp- ningen av faderskapspresumtionen, som gäller även vid assisterad befruktning med donerade spermier. Som en följd av ändringarna kommer dock ett faderskap att kunna hävas om barnet tillkommit 2008/09:80, bet. 2008/09:CU19, rskr. 2008/09:208. Införande av en föräldraskapspresumtion genom behandling utomlands som inte har skett vid en behörig in- rättning eller där uppgift om donatorns identitet inte är känd. Fader- skapet kommer också att kunna hävas om barnet tillkommit genom en heminsemination. I propositionen föreslog regeringen även att det införs särskilda regler om föräldraskap för situationer när ett barn har fötts efter att någon av föräldrarna eller båda har ändrat könstillhörighet.6 En man som föder ett barn ska anses som far till barnet, men omfattas av det som i andra kapitel i och andra författningar anges om mor och moderskap. En kvinna som bidrar med sina spermier till ett barns tillkomst, eller som har samtyckt till en assisterad befrukt- ning av sin make eller sambo, ska anses som mor till barnet, men omfattas av det som i andra kapitel i och andra för- fattningar anges om far och faderskap. Reglerna innebär att fader- skap eller moderskap för den som inte har fött barnet ska fastställas genom bekräftelse eller dom. har antagit propositionen och reglerna träder i kraft den 1 januari 2019.7 8.3Behovet av en översyn Familjer kan se ut på flera olika sätt och många barn växer upp i olika familjekonstellationer. Även synen på barn, föräldraskap och familjebildning har förändrats . Förändringen är särskilt viktig när det gäller synen på barn som bärare av egna rättigheter. Av betydelse är också att synen på äktenskapet, samlevnadsformer, sexualitet och sexuell läggning har förändrats . Utvecklingen kan ses som ett resultat av ny kunskap och förändringar av samhälle- liga normer och värderingar. Möjligheterna till behandling av ofrivillig barnlöshet har ökat under . Assisterad befruktning är ett samlingsnamn för olika metoder att behandla ofrivillig barnlöshet. Inom svensk hälso- och sjukvård kan assisterad befruktning utföras genom dels insemination, dels befruktning utanför kroppen, in vitro-fertiliser- ing (IVF). Att ett barn kommit till efter en behandling inom hälso- 6Sedan 2013 gäller inte ett förbud mot bibehållen fortplantningsförmåga inför ändring av köns- tillhörighet (prop. 2012/13:107, bet. 2012/13:SoU24, rskr. 2012/13:231). 2017/18:155, bet. 2017/18:SoU20, rskr. 2017/18:368. Införande av en föräldraskapspresumtion och sjukvården var mer ovanligt när metoderna för assisterad be- fruktning var nya än . De medicinska möjligheterna och sådana faktorer som vad som omfattas av den offentliga hälso- och sjuk- vården bidrar till att allt fler kan ges möjlighet till assisterad befruktning. Det kan också konstateras att assisterad befruktning är mer accepterat hos allmänheten i dag.8 Assisterad befruktning är en etablerad behandlingsform. Möjlig- het till assisterad befruktning finns för gifta par, registrerade partner, sambor och ensamstående kvinnor. Enligt rekommendationer som Kommuner och Landsting (SKL) har tagit fram kan upp till sex behandlingar erbjudas. Förutsättningarna för assisterad befrukt- ning regleras i lagen (2006:351) om genetisk integritet m.m. och i förordningen (2006:358) med samma namn. Det finns omkring 3 100 kvinnliga par som lever i äktenskap eller registrerat partnerskap.9 Även om regleringen av fastställande av faderskap och föräldraskap har anpassats med tiden finns det ett be- hov av att se över reglerna i syfte att åstadkomma en mer ändamåls- enlig, jämlik och tidsanpassad reglering. Det betyder bl.a. att lika rättigheter och möjligheter oavsett sexuell läggning, kön eller köns- identitet ska främjas, som utgångspunkten är att barnets bästa ska placeras i främsta rummet. Den rättsliga regleringen om föräldraskap, om vem som rättsligt är att anse som ett barns förälder, ger rättsverkningar i förhållande till barnet. Föräldraskapet har till exempel direkt betydelse för rätten till underhåll och arv. Den rättsliga ställningen som barn ger också, i lika stor utsträckning, rättsverkningar i förhållande till föräldrarna.10 Det behov som utredningen siktar på att tillgodose måste så långt som möjligt ta sin utgångspunkt i barns faktiska situation. Behovet avser då barnets rätt till både den person som har fött barnet och den person som har samtyckt till att barnet kommit till genom assisterad befruktning. Som framgått ovan har frågan om en föräldraskapspresumtion bör införas tidigare övervägts i olika sammanhang, men inte lett till lagstiftning. Mer än har passerat sedan frågan var föremål för 8Före 1980-talets lagar om assisterad befruktning var behandlingen kringgärdad av tystnad efter- som man befarade att tillgången till annars skulle sina (jfr SOU 1983:40). 9Uppgift från till utredningen och avser folkbokförda 2017 (i samkönat äkten- skap var det 2 600 kvinnliga par och i registrerat partnerskap var det 500 kvinnliga par). 10Föräldraskapet innebär genom arvsreglerna även följder för andra anhöriga. Införande av en föräldraskapspresumtion en utredning senast. har bl.a. steriliseringskravet och för- budet mot bibehållen fortplantningsförmåga vid ändrad könstillhörig- het avskaffats. Grunden för det rättsliga föräldraskapet vid assisterad befruktning är som tidigare samtycke till behandlingen. En genetisk koppling till någon av de tilltänkta föräldrarna vid assisterad befrukt- ning krävs inte . Reglerna för assisterad befruktning är ock- så mer enhetliga för par av olika kön och par av samma kön genom de antagna lagändringarna.11 Utredningens uppdrag omfattar inte att ta ett helhetsgrepp om reglerna om rättsligt föräldraskap, se avsnitt 2.1. I stället tar direktiven sikte på att utifrån dagens reglering uppnå en mer jämlik reglering, såvida det inte finns tungt vägande skäl däremot. 8.4Den föräldrarättsliga regleringen ser olika ut Faderskapspresumtionen enligt 1 kap. 1 § FB är tillämplig även vid assisterad befruktning med donerade könsceller. Det betyder att för ett barn som tillkommit vid assisterad befruktning när modern är gift med en man antas mannen i äktenskapet vara far till barnet. Ett föräldraskap enligt 1 kap. 9 § FB måste däremot alltid fast- ställas genom bekräftelse eller dom. Det betyder att för ett barn som tillkommit vid assisterad befruktning när modern är gift med en kvinna måste moderns make bekräfta föräldraskapet efter barnets födelse. Föräldraskap enligt 1 kap. 9 § FB kan endast fastställas ge- nom bekräftelse eller dom om behandlingen har utförts inom svensk hälso- och sjukvård eller i utlandet vid en behörig inrättning och uppgift om donatorn finns. Barnets rätt till kännedom om sitt ur- sprung i den meningen att barnet ska kunna ha möjlighet att ta del av donatorns identitet är ett skäl till begränsningen. Ett villkor för föräldraskap efter assisterad befruktning med donerade könsceller är nämligen att uppgift om donatorns identitet ska finnas, också vid behandling genomförd utomlands. Rätten att få kännedom om sitt ursprung gäller alla barn, oavsett föräldrarnas val av partner. Kravet på en känd donator innebär att reglerna för assisterad be- fruktning från kommer att vara lika oavsett om makarna är av samma kön eller olika kön. Det avgörande förhållan- det för faderskap eller föräldraskap när modern har genomgått en 2017/18:155, bet. 2017/18:SoU20, rskr. 2017/18:368. Införande av en föräldraskapspresumtion assisterad befruktning med donerade könsceller är att moderns make har samtyckt till behandlingen (prop. 2017/18:155 s. 38 f). Reglerna om assisterad befruktning är alltså desamma oavsett om modern är gift med en man eller en kvinna. Det gäller dock inte i fråga om hur faderskap och föräldraskap fastställs. Reglerna om assisterad befruktning påverkar inte det rättsliga föräldraskapet om modern är gift med en man, då moderns make även fortsättningsvis bör anses som barnets far (1 kap. 1 § FB). Om däremot modern inte är gift med en man eller ett presumerat faderskap har hävts, bör faderskap eller föräldraskap enligt 1 kap. 9 § FB i stället fastställas genom bekräftelse eller dom (1 kap. 3 § FB). Den föräldraskapsrättsliga regleringen är med andra ord inte en- hetlig. Faderskapet för en manlig make presumeras, medan föräldra- skapet för en kvinnlig make behöver fastställas genom bekräftelse eller dom. För att en bekräftelse ska vara giltig behöver modern och socialnämnden godkänna den. Först därigenom blir föräldraskapet fastställt. Att det krävs bekräftelse eller dom för att fastställa för- äldraskap enligt 1 kap. 9 § FB innebär att socialnämnden ges möjlig- het att kontrollera var modern har genomgått behandling. Om be- handlingen skett i ska uppgifter om donatorn antecknas i en särskild journal. Uppgiften finns då dokumenterad om barnet i fram- tiden vill ta del av vem som är donator. Om behandlingen har utförts i utlandet ska socialnämnden säkerställa att behandlingen skett vid en behörig inrättning och att den som tillkommit genom behand- lingen har rätt att ta del av uppgifter om spermiedonatorn. Om förut- sättningarna brister i något avseende kan bekräftelsen inte godkännas av socialnämnden. Det innebär att om behandlingen har utförts i ut- landet med en anonym donator eller som en heminsemination måste moderns make genomföra en adoption för att åstadkomma ett giltigt rättsligt föräldraskap. En skillnad är alltså att faderskapet antas och riskerar att hävas om förutsättningarna för föräldraskap efter assiste- rad befruktning inte är uppfyllda, exempelvis om det visar sig att be- handlingen skett i utlandet med en anonym donator, medan föräldra- skapet inte kan fastställas för den kvinna i äktenskapet som inte har fött barnet. Hon behöver i stället adoptera barnet för att den familje- rättsliga tillhörigheten ska uppnås. En föräldraskapspresumtion aktualiserar frågan om likabehandling i den situationen att barnet har tillkommit vid assisterad befruktning Införande av en föräldraskapspresumtion med donerade könsceller. Utgångspunkten för utredningens ställ- ningstaganden är att barns familjerättsliga ställning ska fastställas på ett jämlikt sätt och inte utan tungt vägande skäl skilja på personer beroende på sexuell läggning eller kön. Frågan är om det finns tungt vägande skäl för att behandla föräldraskapet för gifta par olika när barnet tillkommit genom assisterad befruktning. För att ta ställning till den frågan är det enligt utredningen nödvändigt att undersöka om det finns olikheter i regleringen för par av olika kön och par av samma kön som kan motiveras. Utredningen redovisar också sin be- dömning om de skillnader i omständigheter som framkommer kan anses utgöra tungt vägande skäl för att olika regler gäller för gifta par av olika kön och gifta kvinnliga par. 8.5Skäl som talar för och emot en föräldraskapspresumtion 8.5.1Skäl för en föräldraskapspresumtion Den grundläggande förutsättningen är samtycke Förutsättningen för såväl faderskap som föräldraskap vid assisterad befruktning är att moderns make har samtyckt till den behandling som barnet kommit till genom.12 Reglerna innebär i båda dessa fall att samtycket för behandlingen ersätter den rättsliga betydelsen av arvsanlag. Detta gäller oavsett om moderns make är man eller kvinna. Föräldraskap enligt 1 kap. 9 § FB kräver dock som framgått tidigare, till skillnad från faderskap, alltid fastställelse ge- nom bekräftelse eller dom. Om moderns make i stället är man gäller faderskapspresumtionen enligt 1 kap. 1 § FB. Den grundläggande förutsättningen för faderskap och föräldra- skap vid assisterad befruktning är alltså densamma. När modern är gift med en man vid barnets födelse är den rättsliga grunden för faderskapet äktenskapet. Äktenskapet i sig får till följd att fader- skapet presumeras vid barnets födelse. Enligt utredningen saknas det skäl att utifrån vad som är den grundläggande förutsättningen för rättsligt föräldraskap, dvs. samtycke till behandlingen, göra åtskill- nad mellan den situationen att modern är gift med en man och den 121 kap. 8 och 9 §§ FB. Införande av en föräldraskapspresumtion situationen att hon är gift med en kvinna. Utredningen anser att detta talar för att en föräldraskapspresumtion bör införas. Faderskapspresumtionen gäller även om behandlingen har utförts med donerade spermier Faderskapspresumtionen utgår från att i de allra flesta fall har barnet tillkommit genom samlag. Det innebär att det i sådana fall finns en genetisk koppling mellan barnet och den man som presumeras vara far. Faderskapspresumtionen gäller dock även i de fall när ett barn tillkommit genom assisterad befruktning. Avsikten vid assisterad befruktning är att det behandlande paret ska bli föräldrar. Det gäller oavsett om donerade spermier har använts eller inte. kan mannens spermier användas vid behandlingen, men det före- kommer även att donerade spermier används. Det innebär att barnet inte behöver ha en genetisk koppling till den man som anses som far. Kunskapen om assisterad befruktning och familjer med barn som har tillkommit genom sådan behandling har ökat. I propositionen Modernare regler om assisterad befruktning och föräldraskap pekar regeringen på att ”[f]orskningen på området är begränsad men tyder på att avsaknaden av genetisk koppling mellan barn och förälder inte leder till några negativa konsekvenser. Tvärtom tycks barn som till- kommit genom befruktning utanför kroppen med enbart donerade könsceller generellt sett ha lika goda uppväxtvillkor som andra barn.”13 En behandling inom svensk hälso- och sjukvård kommer från janu- ari 2019 kunna utföras med enbart donerade könsceller. Det har i lagstiftningsärendet tydliggjorts att faderskapspresumtionen även fortsättningsvis ska gälla. Lagstiftaren har alltså ansett att alla barn som tillkommit genom assisterad befruktning ska behandlas lika, när modern är gift med en man.14 Det är också tydligt att det är mannens samtycke till behandlingen som är avgörande för faderskapet och inte den genetiska kopplingen till barnet. Ett skäl som har lyfts fram mot en föräldraskapspresum- tion är att den bakomliggande tanken med faderskapspresumtionen är att det rättsliga faderskapet ska överensstämma med det genetiska. 2017/18:155 s. 25. 14Den utredning som låg till grund för propositionen hade inte i uppdrag att överväga frågan om en föräldraskapspresumtion, se betänkandet Olika vägar till föräldraskap, (SOU 2016:11). Införande av en föräldraskapspresumtion Det kan nämligen i princip aldrig vara situationen vid en föräldra- skapspresumtion.15 Vid en sådan behandling är det alltid fråga om donerade spermier. Barnets rätt till kännedom om ursprung måste då bevakas. Detsamma gäller för den situationen att donerade spermier har använts vid assisterad befruktning när modern är gift med en man (se närmare nedan om barnets rätt till kännedom om ursprung). Den grundläggande förutsättningen för ett rättsligt föräldraskap vid assisterad befruktning med donerade spermier för ett gift kvinnligt par är, precis som för ett gift par av olika kön, samtycket till den be- handling genom vilken barnet tillkommit. Gemensamma arvsanlag mellan barn och förälder har i dessa fall inte någon rättslig betydelse. När en kvinna som är gift med en annan kvinna genomgår en assi- sterad befruktning kommer den kvinna som inte föder barnet att i de allra flesta fall sakna en genetisk koppling till barnet. Det faktum att faderskapspresumtionen gäller även för barn som tillkommit genom assisterad befruktning med donerade spermier talar enligt utredningen för att införa en motsvarande föräldraskaps- presumtion. Det kan inte anses utgöra ett hinder att en presumtion om föräldraskap innebär att en förälder som saknar genetisk kopp- ling till barnet anses som förälder. Enligt utredningen är det därmed inte ett tungt vägande skäl att på grund av att donerade spermier all- tid används i situationen med ett gift kvinnligt par göra skillnad i fråga om vad som gäller för fastställande av föräldraskapet. Avsikten är att det behandlade paret ska bli föräldrar Syftet med en assisterad befruktning för ett gift kvinnligt par när donerade spermier har använts är, på samma sätt som vid en sådan assisterad befruktning för ett gift par av olika kön, att det behandlade paret ska bli föräldrar till barnet. Den man som inom svensk hälso- och sjukvård donerat spermier kan inte genom dom fastställas som far till barnet. När det är fråga om två personer som har ingått äktenskap med varandra kan det enligt utredningen antas att det hos makarna finns en gemensam vilja att behandlingen ska äga rum. Det innebär i sin tur att en reglering om en presumtion kan utgå från att barnet har till- kommit genom assisterad befruktning med samtycke från moderns 15Om inte den kvinna som föder barnet har fått ett ägg donerat från sin make. Införande av en föräldraskapspresumtion Detta kan antas precis på samma sätt som när assisterad be- fruktning äger rum och modern är gift med en man. Såväl när det gäller par av olika kön som kvinnliga par är det för utredningen tydligt att avsikten är att det behandlade gifta paret ska bli rättsliga föräldrar till barnet. I detta avseende finns det alltså inte någon skillnad. Med hänsyn till att syftet med behandlingen är ett för- äldraskap, saknas enligt utredningen skäl att göra åtskillnad mellan den situationen att modern är gift med en man och den situationen att hon är gift med en kvinna. Även detta talar enligt utredningen för att en föräldraskapspresumtion bör införas. En presumtion ger en enhetlig reglering för gifta föräldrar En presumtionsregel medför familjerättslig status för barnet från födelsen. Eftersom en presumtion i de allra flesta fall innebär samma resultat som annars skulle uppnås först efter en bekräftelse eller dom innebär en sådan regel att barns rättsliga situation i viss mån stärks. Det är en regel som är enkel att tillämpa, i den bemärkelsen att det framgår av folkbokföringen om modern är gift eller inte vid tidpunk- ten för barnets födelse. Det är inte en i alla hänseenden enkel regel att överblicka, eftersom bristande möjlighet för barnet att få information om donatorns identitet skulle kunna utgöra grund för att häva ett föräldraskap enligt presumtionen. Det är dock vad som gäller även för par av olika kön. En föräldraskapspresumtion skulle innebära att barnet får en familjerättslig tillhörighet till både modern och den andra kvinnan i äktenskapet från födelsen.