sou · H6B328 · 2018-04-03 00:00:00 — Kostnaden bedöms fördelas med 40–1, 100–år 2, 100–år 3 och 50–år 4. Utifrån SOS Alarms underlag uppskattar utredningen kost- naden för att förvalta tjänsten för automatisk informationsdelning inom samhällets alarmeringstjänst till 60–. Beroende på hur arbetet löper under etableringsfasen kan startåret för dessa kostnader bli olika, men utredningen har uppskattat att enklare tjänster bör kunna publiceras 3, dvs. För att kunna få till stånd en informationsdelning som blir till- gänglig för aktörerna inom samhällets alarmeringstjänst behöver konverteringstjänster skapas, som kan ”översätta” mellan olika aktö- rers system (se avsnitt 13.6.2). Detta gäller både den information som ska kunna delas automatiskt inom lösningen, och den infor- mation som ska kunna delas vid behov. Olika aktörer inom samhällets alarmeringstjänst kommer troligen att ha olika stora behov av konverteringstjänster, beroende på hur deras befintliga system ser ut. Utredningen anser att det vore olyckligt om möjlig- heterna att dela information inom samhällets alarmeringstjänst skulle försvåras av kostnadsskäl. I och med att utredningen före- slagit att hjälporganen ska vara skyldiga att ansluta sig till den tek- niska lösningen, bör det också vara så enkelt som möjligt att ansluta sig. Skillnader i förutsättningar och kostnader bör undvikas. Det är viktigt att SOS Alarm och den framtida nationella alarme- ringsfunktionen verkar för att den tjänstelösning som väljs byggs utifrån en tydlig kravspecifikation och dokumentation, för att underlätta hjälporganens konvertering. SOS Alarm har angett till utredningen att bolagets egna kost- nader för att skapa de säkerhetsfunktioner, processer och gräns- snitt som behövs i bolagets befintliga system för att kunna anslutas till en gemensam lösning, kommer att kosta mellan 25–. Därutöver behöver de adaptorer och tjänster byggas som behövs för anslutning till en gemensam tjänsteplattform, vilket beräknas kosta . Verksamhetsmässiga, personella och ekonomiska konsekvenser samt finansiering naden för SOS Alarms egna konverterings- och anpassningstjänster uppgår därmed till . När det gäller hjälporganens systemstöd så kan utredningen kon- statera att de flesta systemstöd har grundläggande funk- tionalitet när det gäller möjligheter att sortera information utifrån behörigheter, samt att inhämta och dela information utifrån olika sortering. Systemen som används i t.ex. och i landstingens ambulanssjukvård, är byggda för att kunna hämta ut och lämna data. Sådan funktionalitet finns i många fall t.ex. redan i relation till . Därmed är det möjligt att bygga enklare konverteringstjänster som också kan ansluta till en gemensam tjänst inom samhällets alarmeringstjänst. För de aktörer, däribland merparten av de kommunala räddningstjänsterna och landstingen, som har köpt tillgång till SOS Alarms system Zenit/Coord Com, bedöms behoven av konfiguration mot den nationella alarmerings- funktionens systemstöd vara små. Dock kan vissa anpassningar behöva göras hos varje hjälporgan, till en uppskattad engångskost- nad om . Utredningen bedömer att för de hjälporgan som arbetar i ett annat tekniskt systemstöd än SOS Alarm, kan eventuella kostnader för att etablera fungerande gräns- snitt mot den nationella alarmeringsfunktionen komma att uppgå till som en engångskostnad. Därutöver tillkommer kostnader för anpassning av hjälporga- nens övriga stödsystem, så att dessa system kan utbyta information med den nationella alarmeringsfunktionens system. Här finns en upp- sjö av olika system. Denna kostnad kan variera mellan olika hjälp- organ. Därutöver tillkommer en kostnad för MSB för att ta fram och förvalta krav för att få anslutas tekniskt till tjänsten. Med utgångs- punkt i MSB:s underlag till utredningen, har dessa kostnader upp- skattas till som en engångskostnad. Utredningens förslag om att etablera en tjänst för automatisk informationsdelning inom samhällets alarmeringstjänst, är en del i en ambitionshöjning med syftet att åstadkomma en effektivare alarmeringstjänst och ytterst snabbare och effektivare hjälpinsatser Verksamhetsmässiga, personella och ekonomiska konsekvenser samt finansiering för de nödställda. Detta kräver en förstärkning av den statliga ersättningen för samhällets alarmeringstjänst, dels för att täcka över- gångskostnader , dels för ökade permanenta driftskostnader. Anslag 2:5 Ersättning till för alarmeringstjänst enligt avtal behöver dels förstärkas engångsvis med mellan 324–, dels behövs en permanent förstärkning om 60–. Utredningen föreslår att kostnaderna huvudsakligen finansieras inom Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap. Inom utgiftsområdet kan anslaget 2:4 Krisberedskap, övervägas för finansieringen av den en- gångsvisa förstärkning som behövs. Delar av finansieringen kan också ske genom en neddragning av anslagen 1:18 Digitaliseringsmyndig- heten inom Utgiftsområde 2, respektive anslag 2:5 Driftsäker och till- gänglig elektronisk kommunikation inom Utgiftsområde 22. Frågan om lämplig finansiering får hanteras i den fortsatta beredningen av utredningens förslag. Utredningen har övervägt om konfigurationskostnader för hjälp- organen ska belasta staten. Givet att och landstingens ambulanssjukvård även fortsättningsvis organiserar sin verksamhet inom alarmeringsområdet i 180 enheter, varav 2 enhe- ter har egna system för alarmeringen (Sjukvårdens larmcentral och räddningstjänst), skulle kostnaden för staten komma att bli för konverteringarna. kan utredningen konstatera att konverteringstjänsterna syftar till att åstadkomma en samlad kapacitet inom samhällets alarmerings- tjänst över hela landet och för samtliga hjälporgan, ett intresse som får ankomma på systemets samtliga ingående aktörer. Utredningen har därför ansett att kostnaden för konverteringstjänster bör bäras av hjälporganen själva, både de statliga och kommunala, utan någon särskild finansiering från staten. Utredningen anser att varje hjälp- organ bör bekosta eventuella kostnader för att anpassa övriga system i den mån det behövs inom de olika hjälporganens verksamheter. Den övergångskostnad på som krävs för MSB:s uppdrag att ta fram krav för en teknisk anslutning till lösningen, kräver en engångsvis förstärkning av myndighetens förvaltnings- anslag (anslag 2:6 Myndigheten för samhällsskydd och beredskap). Kostnaden föreslås finansieras genom en engångsvis omfördelning från anslag 2:4 Krisberedskap inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap med motsvarande belopp. Verksamhetsmässiga, personella och ekonomiska konsekvenser samt finansiering Driftskostnaden för förvaltning av tekniska krav får anses ingå i MSB:s instruktionsenliga uppdrag och finansieras inom ramen för nuvarande anslag 2:6 Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. Informationstjänster inom olika områden Det är hjälporganens, MSB:s och ansvar att ta fram och förvalta informationstjänster som tar sikte på de egna ansvars- områdena. Utredningen har utgått från det faktum att hjälporganen i praktiken redan förvaltar sådana modeller av olika slag, men att enighet om vilken information som i normalfallet ska delas eller som hjälporganet behöver ta del av saknas. En uppskattning utifrån det underlag som utredningen tagit del av är att en övergångskostnad för arbetet skulle kunna uppgå till per verksam- hetsområde fördelat . En viss driftskostnad kan också antas uppstå för att förvalta informationsmodellerna, uppskattad som per verksamhetsområde. Verksamhetsmässiga, personella och ekonomiska konsekvenser samt finansiering Ett systematiskt arbete för att ta fram dessa informationstjänster behöver inledas. Kompetens i organisationerna behöver samlas som förmår att hantera och integrera såväl tekniska och verksamhets- mässiga som juridiska frågor. har utredningen kunnat konstatera att samtliga aktörer inom samhällets alarmeringstjänst har ett behov och ett intresse av en bättre informationsdelning i samband med alarmering. Utredningen har ansett att samtliga hjälp- organ bör avsätta egna resurser för arbetet. För och , som utredningen föreslår ska få i uppdrag att driva arbetet och samordningen av hjälporganen inom den kommunala räddnings- tjänsten och landstingens ambulanssjukvård, anser utredningen dock att särskilda uppdrag bör formuleras åtföljda av för ändamålet avsatta medel, motsvarande . Medlen ska tillföras respektive myndighets förvaltningsanslag. Denna övergångskostnad bedöms kunna finansieras inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap, anslag 2:4 Krisberedskap. Det långsiktiga uppdraget att förvalta modeller för information inom respektive hjälporgans område, anser utredningen ryms inom respektive myndighets instruktionsenliga uppdrag och bör kunna förvaltas inom ramen för respektive myndighets förvaltningsanslag. förvaltningskostnaderna för respektive informationsmodell ska bäras inom ramen för befintliga anslagsnivåer inom anslagen 2:6 Myndigheten för samhällsskydd och beredskap inom utgiftsområde 6, anslag 8:1 inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, anslag 1:1 inom utgiftsområde 4 Rättsväsendet, anslag 2:1 inom utgiftsområde 6, anslag 5:1 Länsstyrelserna m.m. inom utgiftsområde 1 , liksom anslag 1:4 Ersättning för sjöräddning och fritidsbåtsverksamhet inom utgiftsområde 22 Kommunikationer. Verksamhetsmässiga, personella och ekonomiska konsekvenser samt finansiering Kostnader för att närmare beskriva och analysera den tekniska lösningen Utredningen har i kapitel 13 föreslagit att MSB ska få i uppdrag att närmare beskriva och analysera den föreslagna tekniska lösningen ur ett flertal perspektiv. Utredningen har uppskattat kostnaden till under . Parallellt med eventuella tekniska konsekvenser av nya automatiserade informationsflöden för hjälp- organen och alarmeringsfunktionen i befintliga it-system, kan det också bli aktuellt att utbilda personal, både inom den nationella alarmeringsfunktionen och hos hjälporganen. Kostnaderna för detta kan variera mellan olika hjälporgan. Det är utredningens uppfattning att arbetet med att närmare be- skriva och analysera den tekniska lösningen är centralt ur ett kvali- tetssäkrings- och riskhanteringsperspektiv och att det av det skälet Verksamhetsmässiga, personella och ekonomiska konsekvenser samt finansiering Utredningen har bedömt att MSB:s arbete på detta område kan betraktas som en del i myndig- hetens instruktionsenliga uppdrag enligt 1, 2 och 11 a §§ förordningen (2008:1002) med instruktion för Myndigheten för samhällsskydd och beredskap och att det därför bör kunna finansieras inom det nuvarande förvaltningsanslagets ram. Ekonomiska konsekvenser av utredningens förslag om ett gemensamt system för geodata Det kommer att uppstå kostnader för att utveckla och tillgänglig- göra sammansatta geodatatjänster. Dessa kostnader kommer att variera mellan de olika aktörerna beroende på vilka specialanpass- ningar som krävs, t.ex. användning off-line. I kostnaderna ingår också delar för att genomföra en säkerhets- och integritetsskydds- analys av tjänsten. Det har tagits fram visst underlag för detta inom ramen för det arbete som Lantmäteriet och MSB har bedrivit, men utredningen bedömer att visst arbete återstår i synnerhet när det gäller lösningens säkerhetsbehov. Med utgångspunkt i Lantmäteriets underlag, har utredningen uppskattat kostnaden för att utveckla tjänsten till samt för ett inledande arbete med att definiera tjänsten och för att genomföra inledande tester. Etableringsfasen bedöms kunna pågå under . Förvaltnings- och driftskostnaden för tjänsten har uppskattats till . Enligt utredningens förslag ska hjälporganen och den nationella alarmeringsfunktionen vara skyldiga att använda geodatatjänsten. Därför är det viktigt att den lösning som Lantmäteriet utvecklar är tillgänglig för alla aktörer. Vissa konverteringstjänster kan ändå Verksamhetsmässiga, personella och ekonomiska konsekvenser samt finansiering komma att krävas för att åstadkomma användbarhet hos samtliga hjälporgan, givet att de använder sig av olika egna systemstöd. MSB bedöms kunna meddela föreskrifter om hjälporganens och den nationella alarmeringsfunktionens användning av tjänsten, när tjänsten väl finns på plats. Utifrån MSB:s underlag, har utredningen bedömt att en löpande förvaltningskostnad för att ta fram sådana föreskrifter kan uppgå till . MSB bedöms också kunna ansvara för att löpande stödja hjälporganen i använd- ningen av geodata, ett ansvar som utredningen anser ingår i myn- dighetens instruktionsenliga uppdrag . Det ingår i uppdraget för MSB att utveckla och stödja samhällets beredskap mot olyckor och kriser och vara pådrivande i arbetet med före- byggande och sårbarhetsreducerande åtgärder, något som bland annat innebär att säkerställa att utbildning och övningar kommer till stånd inom myndighetens ansvarsområde.15 Kostnaderna för detta bör rymmas inom myndighetens förvaltningsanslag. De bedömda kostnaderna för att övergå till SWEREF 99TM och RH 2000 för den nationella alarmeringsfunktionen och hjälp- organen bedöms utifrån Lantmäteriets underlag till utredningen som marginella. I stället är det en tydlig reglering som ska till där det klart framgår vilka referenssystem som ska gälla för hjälp- organen och den nationella alarmeringsfunktionen. Viss anpassning i verksamheternas stödsystem kan också komma att krävas men bedöms enligt Lantmäteriets underlag inte vara omfattande. Vissa kostnader kan uppstå hos de organisationer som behöver transfor- mera data till de nationella systemen, alltså kostnader för att imple- mentera de nationella systemen i de olika handläggningsprocesserna. Utredningen har dock bedömt att även dessa kostnader kommer att vara försumbara. Kostnaden för data är en årlig kostnad och har utifrån underlag från Lantmäteriet beräknats uppgå till och därefter . Utgångspunkten för bedöm- ningen är Lantmäteriets förlorande avgiftsintäkter, kostnader för bedömda investeringar i nya distributionslöningar samt nödvändiga rationaliseringar. 15 Förordning (2008:1002) med instruktion för Myndigheten för samhällsskydd och bered- skap, 1 §. Verksamhetsmässiga, personella och ekonomiska konsekvenser samt finansiering Bland de data som lyfts fram i arbetet med att definiera ytter- ligare verksamhetsspecifika data, finns både öppna data och data som finansieras med avgifter. Här finns också privatägda data. Bland de exempel på data som utredningen har tagit del av från tidigare genomfört arbete, är huvuddelen öppna data. Viktigt att påminna om är dock att även gällande dessa data kan ytterligare kostnader följa, utöver kostnader för själva datan, som kostnader för att göra data åtkomliga tekniskt genom anpassning av gräns- snitt och standarder så att de gränssnitt och standarder som används för dessa ytterligare data också fungerar gentemot den gemensamma lösningen. Baserat på underlag från Lantmäteriet avseende kostnader för de data om är av intresse för blåljusaktörerna, uppskattar utredningen att det kan handla om ytterligare 170 mil- joner kronor . Kostnaden behöver, när arbetet med att utveckla systemet för geodata kommit längre, dock analyseras och beskrivas mer grundligt än vad utredningen kunnat göra. Utifrån MSB:s underlag bedömer utredningen att uppdraget till MSB att ta fram ytterligare verksamhetsspecifika geodata, kan drivas i projektform , till en årlig kostnad om 1,5 mil- joner kronor. En del arbete inom området är redan gjort som kan ligga till grund för det fortsatta arbetet. MSB behöver ha en omfattande samverkan i arbetet med både myndigheter, privata aktörer och målgrupper. De övergångskostnader som följer av etableringen av den gemen- samma geodatatjänsten syftar till att åstadkomma en mer samord- nad alarmeringstjänst och snabbare och effektivare hjälpinsatser för de nödställda. På är det utredningens uppfattning att detta kommer att effektivisera alarmeringen och spara både liv och pengar. Detta kräver en förstärkning av anslaget 1:6 Lantmäteriet inom utgiftsområde 18, dels engångsvis med , dels en permanent förstärkning om . En engångsvis förstärkning krävs också av anslaget 2:6 Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, med . Utredningen har, mot bakgrund av den utveckling som redan pågår på ett bredare plan i samhället, föreslagit att geodata i den Verksamhetsmässiga, personella och ekonomiska konsekvenser samt finansiering gemensamma geodatatjänsten ska tillgängliggöras som öppna data. Detta inte minst för att möta samhällets alarmeringstjänsts behov av sådana data. En konsekvens av att dessa data öppnas är att kom- muner och landstings avgifter för Geodatasamverkan kommer att sjunka kraftigt. En bedömning är att de minskade licenskostna- derna hos användarna skulle kunna uppgå till . SOS Alarm betalar också licensavgift till Lantmäteriet , en avgift som kommer att minska om data i den gemensamma tjänsten tillgängliggörs som öppna data. De statliga hjälporganen betalar inga licensavgifter till Lantmäteriet för de data som utred- ningen föreslår ska öppnas. Utredningen anser att dessa kostnader bör kunna finansieras genom minskade bidrag till kommuner och landsting i den omfattning som motsvarar den minskning som sker i avgiften för de data som hjälporganen annars skulle ha betalat för licenser, dvs. en minskning om . Anslag 2:5 Ersättning till för alarmerings- tjänst enligt avtal inom utgiftsområde 6 föreslås minskas med 2 mil- joner kronor på motsvarande sätt, till följd av utebliven licenskostnad. Övriga som krävs för de data som ska tillgängliggöras i tjänsten, föreslås finansieras genom en permanent omfördelning av medel inom utgiftsområde 6, Försvar och samhällets krisberedskap. Inom utgiftsområdet kan anslaget 2:4 Krisberedskap, övervägas för en engångsvis omfördelning av medel för att finansiera den förstärkning som behövs. Delar av finansie- ringen kan också ske genom anslagen 1:18 Digitaliseringsmyndig- heten inom Utgiftsområde 2, respektive anslag 2:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation inom Utgiftsområde 22. Frågan om lämplig finansiering får hanteras i den fortsatta beredningen av utredningens förslag. Finansieringen av egna kostnader för konverteringar i egna systemstöd bör hjälporganen själva stå för. Uppdraget till MSB och de behov av förstärkningar av anslag 2:6 Myndigheten för samhällsskydd och beredskap på engångsvis som utredningen identifierat, föreslås finansieras genom motsvarande neddragning av anslag 2:4 Krisberedskap inom utgifts- område 6 Försvar och samhällets krisberedskap. Verksamhetsmässiga, personella och ekonomiska konsekvenser samt finansiering Ekonomiska konsekvenser av förslagen om offentlighet, sekretess, tillsyn, överföring av uppgifter och personlig integritet Utredningens förslag om offentlighet och sekretess, överföring av uppgifter och personlig integritet bedöms inte föranleda några förändrade kostnader för verksamheterna. När det gäller uppgifts- skyldighet anser utredningen att personalen inom den nationella alarmeringsfunktionen bör utbildas i de sekretessregler som gäller för alla hjälporgan, samt att funktionen bör ta fram riktlinjer och Verksamhetsmässiga, personella och ekonomiska konsekvenser samt finansiering dylikt för att stödja personalen i att bedöma när information om hot och våld ska delas. Utredningen har bedömt att denna uppgift inryms i det uppdrag som den nationella alarmeringsfunktionen får enligt lag och som finansieras genom statens ersättning genom alarmeringsavtalet. Utredningens förslag om möjligheter att spela in och avbryta kommunikation m.m. samt om personuppgiftsbehandling föran- leder heller inga förändrade kostnader för verksamheten. Förslaget om ett utökat tillsynsansvar för MSB innebär ökade kostnader för myndigheten. Utifrån MSB:s underlag har utred- ningen bedömt att kostnaderna för detta uppgår till en övergångs- kostnad om samt därefter som en driftskostnad om . Utredningens förslag innebär att anslag 2:6 Myndigheten för sam- hällsskydd och beredskap, behöver förstärkas engångsvis med 2,5 mil- joner kronor. Övergångskostnaden om föreslås finansieras genom motsvarande engångsvisa neddragning av anslag 2:4 Krisberedskap inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets kris- beredskap. Den ökade driftskostnaden hos MSB som följer av utred- ningens förslag innebär att förvaltningsanslaget 2:6 Myndigheten för samhällsskydd och beredskap behöver förstärkas permanent med . Kostnaden föreslås av utredningen finansieras genom en permanent omfördelning av medel inom utgiftsområde 6, Försvar och samhällets krisberedskap. Utredningen har inte kunnat ange någon närmare finansiering utan frågan får hanteras i den fortsatta beredningen av utredningens förslag. Verksamhetsmässiga, personella och ekonomiska konsekvenser samt finansiering Ekonomiska konsekvenser av förslagen om regional organisation, robusthet och säkerhet Utredningen har föreslagit att antalet SOS-centraler bör minska och anpassas till hur andra samhällsverksamheter kommer att organiseras. I avvaktan på beslut om hur regeringen väljer att hantera t.ex. Försvarsberedningens och för- slag så har utredningen föreslagit att dagens grundläggande organi- sering i 13 SOS-centraler och deras uppbyggnad tills vidare ska behållas. Utredningens förslag får därför inga omedelbara ekono- miska konsekvenser för den nationella alarmeringsfunktionen. Utredningen har också föreslagit att förordningen (2015:1052) om krisberedskap och bevakningsansvariga myndigheters åtgärder vid höjd beredskap om krisberedskap ska vara tillämplig på den nationella alarmeringsfunktionen. Förordningen ställer vissa krav på de organisationer som omfattas. Utredningen bedömer dock att motsvarande krav redan ställs på bolaget genom alarmerings- avtalet, som finansieras över statsbudgeten. Inga ytterligare kostnader förknippas med detta förslag. Utredningen bedömer också att två krav i nuvarande Sam- verkansavtal mellan SOS Alarm och MSB ska fortsätta gälla för den nationella alarmeringsfunktionen. Det ena kravet rör den utbild- ning som KBA-operatörer ska genomgå, och där MSB ska ansvara för en del av denna utbildning. I denna del är det utredningens bedömning att MSB även fortsättningsvis ska kunna erbjuda sådan utbildning till operatörer på en nationell alarmeringsfunktions kris- beredskapsavdelning. MSB:s utbildning bör kunna erbjudas opera- Verksamhetsmässiga, personella och ekonomiska konsekvenser samt finansiering törerna vid den nationella alarmeringsfunktionen utan kostnad. Denna verksamhet finansieras över statsbudgeten genom att kostnaden belastar MSB:s förvaltningsanslag och utredningen har inte föreslagit någon förändring i denna del. Det andra kravet i rör att SOS Alarm mot ytterligare avgift ska kunna delta i andra övningar (t.ex. sektorsöv- ningar eller övningar i hjälporganens egna organisationer). I detta fall föreslår utredningen att det, liksom , ska vara obligatoriskt för alarmeringsfunktionen att delta i sådana övningar om de efter- frågas. Utredningen anser att en sådan verksamhet kan knytas till funktionens samhällsuppdrag genom funktionens roll inom sam- hällets krisberedskap. Vid köp av denna tjänst ska gällande rätt tillämpas, dvs. lagen (2016:1145) om offentlig upphandling () är tillämplig (se avsnitt 6.3.7). Köpare av tjänsten kan möjligen använda sig av tillämpliga undantag, t.ex. i de fall det de facto endast kommer att finnas en utförare av tjänsten. Inga ytterligare kostnader är förknippade med detta förslag. Behov av skydd och robusthet, samt av större regioner Utredningen har också föreslagit att en analys om den nationella alarmeringsfunktionens behov av skydd och robusthet i hela hot- skalan, liksom frågan om den bör bli skyddsobjekt, ska göras. Analysen bör göras i samverkan med Försvarsmakten och MSB. Förslaget innebär merkostnader för den som ska genomföra analy- sen, liksom för den nationella alarmeringsfunktionen, som kommer att behöva bistå i arbetet med underlag, samt för eventuella samver- kande organisationer, t.ex. MSB och FM.