sou · H6B328 · 2018-04-03 00:00:00 — både ett ansvar för utbyggnad, drift och förvaltning av lösningen.36 I rapporten föreslås också att ska överta ansvaret för från MSB, för att på så sätt säkerställa en samordning av och den nya kommuni- kationslösningen.37 Myndigheterna föreslår också att MSB ska ha ds s. 173. 120–122. 35Uppdrag till MSB och Dnr Ju2017/09722/SSK. Rapporten omfattas av sekretess. En sammanfattning finns dock tillgänglig, Sammanfattning av redovisning av kostnads- och aktörsanalyser för ett utvecklat och säkert kommunikationssystem för aktörer inom allmän ordning, säkerhet, hälsa och försvar (20180112), med MSB:s Dnr 2017:12166. rapport s. 18. rapport s. 30 f. Teknisk lösning för mottagning och behandling av larm ... en normerande roll i lösningen genom att utveckla och tillhanda- hålla nationella riktlinjer för samverkan och ledning i den nya kom- munikationslösningen.38 Förutom en ny lösning för mobil kom- munikation behöver en tjänsteplattform för informationsdelning utvecklas. MSB och föreslår att en standardiserad tjänsteplattform utvecklas, som bland annat ska kunna möjliggöra standardiserade tjänster för informationsutbyte mellan aktörer, säkerhetstjänster för hantering av identiteter och åtkomst liksom säker anslutning av aktörernas mobila och fasta lösningar.39 Frågor om säkerhet, försvar och samhällets krisberedskap blir allt viktigare när det handlar om informationsutbyte och kommunikation Frågor om informationssäkerhet och skyddet för enskildas inte- gritet har fått ökat utrymme , bland annat eftersom både den pågående digitaliseringen och det försämrade säkerhets- politiska läget medför en ökad sårbarhet, både på systemnivå och när det gäller skyddet av enskildas integritet. En förutsättning för upprätthållandet av det öppna demokratiska samhället är att sam- hällsviktiga aktörer (däribland samhällets hjälporgan) har tillgång till säkra kommunikationsmedel och kan fullgöra sitt uppdrag. måste detta kunna ske utan att enskildas integritet kränks eller att känsliga uppgifter om enskilda röjs eller sprids till obehöriga.40 Det är vidare regeringens avsikt att det bör råda så stor offentlighet och insyn som möjligt i verksamheten hos den natio- nella alarmeringsfunktionen.41 Allt detta bör beaktas i utvecklingen av en gemensam teknisk lösning för mottagning och behandling av larm samt för informationsdelning och informationssamordning inom samhällets alarmeringstjänst, förenklat uttryckt som en tek- nisk lösning för informationsdelning inom samhällets alarmerings- tjänst. Regeringens ambition är att samhällets alarmeringstjänst bör fungera såväl i vardagen som vid allvarliga olyckor och kriser.42 rapport s. 37. rapport s. 26. ds s. 54, 50. 2015:113 s. 9. dir. s. 6 f, 11 f. Teknisk lösning för mottagning och behandling av larm ... I direktiven till utredningen sägs inte uttryckligen att det även gäller vid krig.43 Försvarsmakten och MSB har tagit fram ett förslag till grunder för planering av totalförsvaret, där de bland annat konstaterar att kritisk infrastruktur och informationsinfrastruktur måste säkerställas även vid olika störningar, och att förmåga behöver finnas för att kunna dela information med höga krav på robusthet och sekretess.44 överlämnade Försvarsberedningen sin rapport45 rörande inriktningen av totalförsvaret och utformningen av den civila verksamheten i totalförsvaret – ett arbete som kom- mer att fortsätta med avseende på totalförsvarets fortsatta in- riktning för åren 2021 . En rapport ska redovisas . Beredningen har bland annat konstaterat att cybersäkerhetsfrågor får allt större betydelse i utrikes- och säkerhetspolitiken liksom för den nationella säkerheten. En utveck- lad förmåga inom informations- och cybersäkerhetsområdet, liksom en god underrättelseförmåga i den digitala miljön, anses av Försvars- beredningen öka möjligheten att upprätthålla nationella suveränitet, aktivt bidra till att hantera händelser i närområdet och skydda kritisk infrastruktur. Beredningen anser att ett systematiskt informations- och cybersäkerhetsarbete därför är nödvändigt både på central, regional och lokal nivå.46 Regeringen har också i en nyligen framtagen nationell säker- hetsstrategi konstaterat att säkra kommunikationer är avgörande för samhället vid kriser och höjd beredskap.47 Vidare har en utred- ning behandlat behov av it/teletjänster med synnerliga säkerhets- krav. Utredningen bereds inom Regeringskansliet.48 Även brottsligheten drar nytta av digitaliseringen och av fri rörlighet och globalisering. Den organiserade brottsligheten har tilltagit och blivit allt mer komplex, varierad och gränsöverskri- dande. Tillsammans med ett försämrat säkerhetspolitiskt läge inne- bär utvecklingen ökade behov av kommunikationsstöd för geogra- fiskt och organisatoriskt gränsöverskridande arbete. 43a, dir. s. 9. 44MSB och Försvarsmakten (2016) kommer att möta utmaningarna – Gemensamma grunder (grundsyn) för en sammanhängande planering för totalförsvaret. MSB:s dnr: 2016-25 s. 7, 9. 46Ds 2017:66 s. 115 f. 47Statsrådsberedningen (2017) Nationell säkerhetsstrategi. 48Fö 2014:A Försörjningen av statens behov av it/teletjänster med synnerliga säkerhetskrav. Teknisk lösning för mottagning och behandling av larm ... behövs en förmåga att snabbt kunna sammanställa information. Ökad informationsdelning behöver ske mellan brottsbekämpande myndigheter i , och möjligheter till ökad samverkan mellan bland annat räddningstjänst, polis, säkerhetspolis och det militära försvaret behöver utvecklas. Det behövs säkra mobila system med hög datakapacitet, modern bredbandsteknik som data- och talkom- munikation, video- och databastjänster.49 Av ovanstående redogörelse drar utredningen slutsatsen att det är helt centralt att den tekniska lösning som utvecklas för sam- hällets alarmeringstjänst byggs både utifrån dagens och morgon- dagens behov av informationsutbyte mellan den nationella alarme- ringsfunktionen och hjälporganen, och utifrån tillräckliga krav på säkerhet och skydd för den personliga integriteten. Dessa aspekter har blivit allt viktigare att beakta som utredningen pågått. 13.1.3Utredningens utgångspunkter för den tekniska lösningen Utredningens förslag ska kunna dra nytta av digitaliseringens fortsatta möjligheter Utredningen har strävat efter att föreslå en teknisk lösning som är anpassningsbar till hjälporganens olika verksamhetsbehov och till den tekniska utvecklingen. Det har varit viktigt för utredningen att lösningen medger en öppenhet för framtida informationsbehov kopplat till verksamhetsutveckling och tekniksprång. Utredningen har i denna del av uppdraget arbetat utifrån ett brett perspektiv på digitaliseringens möjligheter och utmaningar både i samhället i stort och inom samhällets alarmeringstjänst. I arbetet har utred- ningen därför tagit del av konkreta erfarenheter av informations- utbytesutveckling, både hos aktörer inom samhällets alarmerings- tjänst och utanför, t.ex. inom rättsväsendet. 49 Ds 2017:7 s. 50–51. Teknisk lösning för mottagning och behandling av larm ... En teknisk lösning ska fungera för mottagning och behandling av larm, informationsdelning och informationssamordning och informationsdelning vid situationer med hot och våld, samt om möjligt vid annan informationshantering Utredningens uttryckliga uppdrag gällande en teknisk lösning för samhällets alarmeringstjänst har som beskrivits gällt mottagning och behandling av larm och informationsdelning och informations- samordning mellan berörda aktörer på alarmeringsområdet.50 Lös- ningen bör också gälla informationsdelningen vid situationer då hjälporganen möts eller befaras kunna mötas av hot och våld, vid alarmering och genomförande av insats.51 När det gäller uppdraget att åstadkomma informationsdelning och informationssamordning, har regeringen inte preciserat vilken information som bör kunna delas och samordnas inom ramen för den tekniska lösningen. Regeringen har dock uttryckt att den tek- niska lösningen bör kunna bidra till effektivare och mer ända- målsenlig alarmering av samhällets hjälporgan, bland annat genom tidigare involvering av hjälporganen i larmhanteringen. Genom t.ex. medlyssning och automatiserad tillgång till relevanta uppgifter tidigt för hjälporganen, möjliggörs en ändamålsenlig alarmering av sam- hällets hjälporgan. Regeringen har också uttryckt en ambition om en samordnad larmbehandling vid insatser där flera aktörer är invol- verade (s.k. samverkanslarm), som skulle kunna innebära möjlig- heter att ta fram en helhetsbild över de samlade resurserna vid olika slags händelser.52 Utredningen har i arbetet med att utforma en gemensam teknisk lösning för samhällets alarmeringstjänst utgått från att det väsentliga är att få till stånd en lösning som fungerar i samband med larmbehandling, och som kan tillgodose behov hos hjälporganen och den nationella alarmeringsfunktionen inom ramen för denna. Regeringen har i direktiven också beskrivit andra uppgifter som den nationella alarmeringsfunktionen bör ha, och som rör hanter- ing av information i någon mån. Följande uppgifter kan nämnas: 10–11. 2–3. 2015:113 s. 10. Teknisk lösning för mottagning och behandling av larm ... •Uppgifter som är väsentliga för aktörernas förmåga att hantera en olycka eller en kris, t.ex. vidareförmedling av information till krisberedskapsfunktioner samt arrangerande av samverkanskon- ferens.53 •Informations- och varningstjänster i samband med allvarliga olyckor och kriser, t.ex. viktigt meddelande till allmänheten (VMA), webbplatsen och det särskilda infor- mationsnumret 113 13 för större eller extraordinära händelser.54 •Sammanställning av aktuella lägesbilder av samhällets samlade resurser för hjälpinsatser samt av vilka hjälpinsatser som pågår och förmedling av informationen till myndigheter som har behov av uppgiften för sin verksamhet.55 •Användning av geografiska data (geodata) på ett mer enhetligt sätt för att säkerställa snabba och effektiva hjälpinsatser.56 Dessa uppgifter anknyter till larmbehandling på olika sätt. Gemen- samt är att uppgifterna innebär att information från larmbehand- lingen kan användas och komma till nytta inom ramen för dessa uppgifter. Utredningen har sett det som en fördel om en teknisk lösning också kan stödja arbetet med dessa uppgifter hos en natio- nell alarmeringsfunktion. ”Berörda aktörer på alarmeringsområdet” Direktiven till utredningen anger att en teknisk lösning för mot- tagning och behandling av larm, liksom för informationsdelning och informationssamordning, ska gälla ”berörda aktörer på alarmer- ingsområdet”. Utredningen har i arbetet med den tekniska lös- ningen använt samma avgränsning av berörda aktörer som i övriga delar av utredningen, dvs. de berörda är i första hand den nationella alarmeringsfunktionen och hjälporganen. Utredningen vill dock betona att kretsen berörda aktörer kan vara avsevärt större i många fall, inte minst vid större händelser eller samhällsstörningar. dir. s. 7. dir. s. 6. 2017:84 s. 1. Teknisk lösning för mottagning och behandling av larm ... I arbetet har utredningen därför sett det som en fördel om möjlig- heter finns att också fler aktörer kan dra nytta av en kom- mande teknisk lösning, givet att krav på bibehållen säkerhet och skydd för känsliga uppgifter kan upprätthållas. Det handlar om att skapa interoperabilitet, inte nödvändigtvis en och samma tekniska plattform I direktivet till utredningen använder regeringen begreppet ”gemen- sam teknisk plattform” för att beskriva denna del av uppdraget.57 I regeringens tilläggsdirektiv till utredningen används i stället ut- trycket ”teknisk lösning”.58 ”Teknisk plattform” kan betyda och ge association till olika saker. Det kan tolkas antingen som ett för hjälporganen och den nationella alarmeringsfunktionen gemensamt lednings- och ärende- hanteringssystem eller som en digital mötesplats där respektive hjälporgan och funktionen via sina egna system kan mötas och ”tala med varandra” (interoperabilitet). Av flera skäl har utredningen valt att gå vidare med förslag på en teknisk lösning inriktad på interoperabilitet: •Högre säkerhet och redundans kan ibland nås med ett antal sammankopplade tekniska system än med en gemensam teknisk plattform, som högre grad av resiliens uppnås. •Alternativet med en gemensam teknisk plattform skulle ställa krav på kompromisser mellan många olika behov och önskemål. Riskerna med detta är bland annat att det skulle bli kostnads- drivande eftersom behov och önskemål kan vara oförenliga och att de egenutvecklade systemen, i vilka ofta stora investeringar är nedlagda, skulle behöva överges, ibland . –Risken är stor att ett stort antal hjälporgan skulle bli bero- ende av en, eller en grupp av, leverantörer. –Det skulle kräva en central organisation som ansvarig för kravställning och upphandling av ett system som även hjälp- organens ledningspersonal skulle arbeta i. 2015: 113 s. 10–11. Teknisk lösning för mottagning och behandling av larm ... •Utbildningskostnader för all personal som skulle arbeta i den nya gemensamma plattformslösningen skulle uppstå hos både den nationella alarmeringsfunktionen och hjälporganen. •En gemensam teknisk plattform skulle alltjämt kräva anpass- ningar av hjälporganens övriga system för att dessa skulle kunna ta emot och skicka information från och till den gemensamma plattformen. •Etableringen av en gemensam teknisk plattform skulle riskera att dra ut , något som skulle öka risken för projekt- haveri.59 Av praktiska skäl och för att underlätta läsförståelsen, har utred- ningen valt att omväxlande omnämna den efterfrågade tekniska lös- ningen för mottagning och behandling larm samt för informations- delning och informationssamordning mellan berörda aktörer på alarmeringsområdet, för en teknisk lösning för informationsdelning inom samhällets alarmeringstjänst. Det handlar om ett successivt införande av en teknisk lösning Att få till stånd en teknisk lösning för informationsdelning inom samhällets alarmeringstjänst kommer att vara komplicerat och komplext och kommer att kräva att flera olika delar av samhället involveras och att olika kompetenser och samhällsaktörer sam- verkar. Det handlar för det första om att enas om ansvar och roller i systemet. För det andra handlar det även om att enas om synen på och tolkningen av centrala termer och begrepp. För det tredje måste rimliga säkerhetsnivåer säkerställas. För det fjärde ska såväl finan- siella som praktiska och tekniska lösningar som fungerar för hjälp- organen och den nationella alarmeringsfunktionen tas fram. Utredningens fokus har i arbetet varit de problem och utma- ningar som finns och att mot bakgrund av dessa föreslå lös- ningar som har en acceptans bland berörda aktörer och som är genomförbara i praktiken. I det fortsatta arbetet med att bygga och 59 MSB (2016) Informationsdelning vid samhällsstörningar (Dnr 2016-1116). Teknisk lösning för mottagning och behandling av larm ... införa en gemensam teknisk lösning kommer ytterligare frågor att behöva hanteras successivt. Mot denna bakgrund speglar därför utredningens förslag att det inte är möjligt att – vilket också direktiven ger uttryck för – lägga fram ett fullständigt förslag på en teknisk lösning som ger de nya och önskade ökade möjligheterna till bland annat en automati- serad informationsdelning. Detta måste byggas successivt med utgångspunkt i det arbete som redan pågår. Detta hindrar dock inte att utredningens förslag gällande den nationella alarmerings- funktionens uppdrag kan genomföras och inrättas. Det finns ju trots allt en verksamhet som redan fungerar och i avvaktan på den nya gemensamma tekniska lösningen är det fullt möjligt att fortsätta att nyttja de möjligheter som ges inom ramen för dagens lösningar. Utredningen har velat värna de informationsutbyten och informa- tionsdelningslösningar som redan finns och som på olika sätt bidrar till att förse hjälporganen och SOS Alarm med viktig information. Även om det finns utvecklingspotential, är det viktigt att det som byggts upp inte bryts innan något nytt kommit på plats. Detta överensstämmer med utredningens utgångspunkt som nämnts i avsnitt 4.3, att inte utan starka skäl ändra sådant som är väl fungerande i dagens ordning. Det har vidare varit utredningens utgångspunkt att kommuni- kationen mellan den nationella alarmeringsfunktionen och hjälp- organen måste fungera även vid driftstopp i den tekniska miljön, t.ex. i samband med störningar i nätverk eller vid strömavbrott. Alternativa kommunikationsmedel såsom radio och fast telefoni kan behöva säkerställas även efter det att en teknisk lösning reali- serats. Även om behoven av sådana alternativa kommunikations- medel kan förändras i och med ökad automatiserad informations- delning så är det utredningens bedömning att både alternativa kom- munikationsmedel och digital automatiserad hantering kommer att krävas i alarmeringen under överskådlig framtid, för kommunika- tion mellan alarmeringsfunktionen och hjälporganen, samt mellan olika hjälporgan. Det kan ta tid att införa en teknisk lösning för mottagning och behandling av larm samt informationsdelning och informations- samordning som löser alla informationsbehov i samband med alarmering, även om de berörda initialt avgränsas till hjälporganen och den nationella alarmeringsfunktionen. Teknisk lösning för mottagning och behandling av larm ... teknikutvecklingsarbeten visar att det är en framgångsfaktor att bygga ut arbetet en bit i taget genom ett successivt införande, utifrån en etablerad idé om det långsiktiga målet med teknikutveck- lingen. Utredningens uppdrag har också varit att redovisa förut- sättningarna för ett successivt införande av en teknisk lösning för mottagning och behandling av larm, samt för informationsdelning och informationssamordning.60 Här kan tilläggas att ett successivt införande av en teknisk lösning inrymmer både perspektivet mäng- den ingående aktörer och mängden information som ska hanteras i en teknisk lösning. Inriktningen mot ett successivt införande ställer särskilda krav på de författningsförslag som ska tas fram i dessa delar. Utred- ningens utgångspunkt är att författningsförslagen ska vara möjliga att successivt komplettera och precisera, i takt med införandet av den tekniska lösningen. En lösning ska vara tillräckligt säker och ge tillräckligt skydd för enskildas integritet Det framgår av både direktiven till 112-utredningen och remiss- instansernas synpunkter på förslag att det finns ett behov av att utreda och belysa sådant som grad av säkerhet, informationssäkerhet, sekretess och skyddet för den personliga integriteten när det kommer till en teknisk lösning för mottagning och behandling av larm samt informationsdelning och informationsutbyte inom samhällets alarmeringstjänst. Datainspek- tionen har också påtalat vikten av att beakta dessa perspektiv i utredningens arbete. Utredningens bedömningar gällande dessa per- spektiv återfinns i avsnitt 13.8. Utöver detta, så diskuterar utred- ningen sådana frågor i kapitel 15. 60 Dir. 2015:113 s. 10–11. Teknisk lösning för mottagning och behandling av larm ... 13.1.4Nuvarande tekniska lösningar för mottagning och behandling av larm hos SOS Alarm och hjälporganen SOS Alarms tekniska lösning Zenit, CoordCom, och ResQMap Zenit är samlingsnamnet på SOS Alarms ärendehanterings- och kommunikationssystem. Systemet är byggt kring produkten som integrerar ärendehantering, kartstöd (ResQMap) och kommunikation (, data och telefoni). I Zenit finns stöd för hela larmbehandlingskedjan: ta emot in- kommande anrop, kommunikation, dirigering/logistik, utalarmering och förmedling av information. Zenit innehåller även ett alternativ- system som träder in vid planerat underhåll eller driftsstörningar på ordinarie system, genom att SOS Alarm har två oberoende uppsätt- ningar av Zenit (CoordCom) som har egna servrar och infrastruk- tur. Dessa har olika releaser av programvara för att garantera att inte ett programfel slår ut båda systemen. SOS Alarm äger licensrätten till CoordCom i och har finansierat utvecklingen av CoordCom i stora delar. Det är skräddar- sytt för hela verksamhetens behov, dvs. även för kommersiella tjänster och automatiska larm. När ville använda delar av CoordCom behövde SOS Alarms godkännande. Inledningsvis utvecklade systemet, men är det leverantören som utvecklar systemet på uppdrag av SOS Alarm. SOS Alarms kostnader för Coordcom faller år för år eftersom systemet i stort sett är avskrivet. SOS Alarm anger att de står inför ett ökat investeringsbehov . Carmenta äger kart- och positioneringssystemet ResQMap. Modernisering av Zenit pågår SOS Alarm har för utredningen beskrivit att bolaget vill minska komplexiteten i Zenit och öka driftssäkerheten genom att dela upp det tekniska systemet i flera moduler. Det ska sedan via en integrationsplattform byggas ihop med nya funktioner till en hel- het. Med denna lösning kan SOS Alarm också arbeta med olika leverantörer med olika specialiteter för de olika modulerna. Teknisk lösning för mottagning och behandling av larm ... Ett annat motiv till moderniseringen är enligt SOS Alarm att skapa förutsättningar för att dela information med samhällets övriga krisaktörer. För att lyckas med det behöver nya gränssnitt och integrationsmetoder utvecklas. De kommunala räddningstjänsternas och majoriteten av landstingens tekniska lösningar Landstingen och de kommunala räddningstjänsterna arbetar i huvudsak genom egna tekniska stöd för sina respektive verksam- heter (t.ex. diarie- och ärendehanteringssystem och journalsystem). SOS Alarm har uppdraget att hantera larmbehandlingen för en stor del av de kommunala räddningstjänsterna och landstingen, och i dessa delar används Zenit. I första hand gäller detta bakre lednings- stöd, som på olika sätt stödjer den operativa verksamheten. Utred- ningen kan notera en utveckling där kommunala räddningstjänster slår sig samman i kluster för att samverka om gemensamma led- ningsfunktioner. Många av dessa samverkande ledningsfunktioner arbetar i Zenit, även om det bara är ett fåtal kommunala räddningstjänster och landsting som själva arbetar i Zenit. I dessa fall är larmcentralen ansluten till Zenit och inre befäl och i vissa fall egna operatörer använder då Zenit, bland annat i den tidiga larm- hanteringen samt för att larma ut resurser. Det är dock en mindre mängd personer och funktioner som i praktiken har Zenit som informationsverktyg. En vanlig lösning är att den kommunala rädd- ningstjänsten blir uppringd av SOS Alarm under pågående ärende genom tilläggstjänsten ”extern medlyssning”. Insatsbefälet kan då via telefon – fast eller mobil – följa ärendet, men kan inte ta del av den skriftliga informationen i ärendet. Extern medlyssning innebär att den inringande inte hör insatsbefälet utan endast 112-opera- tören. Några av larmcentralerna som själva ansvarar för att dirigera kommunala räddningstjänstresurser, använder Zenit för detta. Det finns fyra larmcentraler i landet som med egen personal sköter prioritering och utlarmning av räddningsresurser. Tre av dessa (Stor- brandförsvarsförbund, och ) arbetar i nära samarbete med SOS Alarm i Zenit-systemet. Den fjärde centralen (Räddnings- tjänsten i ) arbetar i ett likartat tekniskt system från samma leverantör men utan teknisk informationsdelning. Teknisk lösning för mottagning och behandling av larm ... Zenit används i larmbehandlingen, har samtliga landsting och de allra flesta räddningstjänster alltså andra verksamhetsstöd i sitt dagliga arbete. Zenit används inte heller av personal ute i fält eller på enskilda kommunala räddningstjänster, utan i larmcentraler. Zenit stödjer i första hand SOS Alarms egna verksamhetsbehov. Landstingens ambulanssjukvård och kommunala räddningstjänster kan inte lägga in data i någon större omfattning i systemet. Dock innebär systemet vissa möjligheter till informationsdelning för de hjälporgan som väljer att hyra en Zenitterminal av SOS Alarm.