sou · H6B323 · 2018-03-28 00:00:00 — Konstnär – oavsett villkor? Konstnär – oavsett villkor? Betänkande av Konstnärspolitiska utredningen SOU och Ds kan köpas från Juridiks kundservice. Beställningsadress: Juridik, Kundservice, 106 47 Ordertelefon: Webbadress: /offentligapublikationer För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Svara på remiss – hur och varför Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ). En kort handledning för dem som ska svara på remiss. Häftet är gratis och kan laddas ner som pdf från eller beställas på /remisser Layout: Kommittéservice, Tryck: , 2018 Till statsrådet och chefen för Regeringen beslutade att ge en särskild ut- redare i uppdrag att göra en översyn av de statliga insatserna och villkoren för professionellt verksamma konstnärer. Utredaren ska be- döma hur de statliga insatserna bidrar till att nå de kulturpolitiska målen och föreslå eventuella förändringar av insatserna för att anpassa dem till nuvarande förutsättningar och behov. F.d. statsrådet förordnades som särskild utredare. Utredningen har antagit namnet Konstnärs- politiska utredningen (Ku 2016:04). Som experter förordnades departements- sekreteraren , , departements- sekreteraren , , departements- sekreteraren , , och kanslirådet , . entlediga- des fr.o.m. och i stället förordnades kanslirådet , , som expert i utredningen. anställdes som huvudsekrete- rare , departementssekreteraren anställdes som sekreterare och kommunikatör i utredningen och handläggaren anställdes som sekreterare . sade upp sin anställ- ning och entledigades fr.o.m. . Juristen och bild- konstnären anställdes som sekreterare fr.o.m. . har givit kanslirådet i uppdrag att biträda utredningen fr.o.m. . Utredningen överlämnar härmed betänkandet Konstnär – oavsett villkor? (SOU 2018:23). Utredningens uppdrag är därmed slutfört. 1.1Förslag till förordning om statsbidrag till konstnärliga produktionshus för ungdomar ............................................... 1.2Förslag till förordning med ändring i förordning (2010:2012) om fördelning av vissa statsbidrag till Förslag till förordning om statsbidrag till konstnärer .......... Uppdraget och dess genomförande.............................. Externa möten med myndigheter och Konsultuppdrag i avgränsade frågor....................... Seminarier för fördjupade samtal ........................... Krönikor för att bredda bilden av konstnären....... Utredningens statistiska underlag ......................................... Konstnärerna i samhället............................................ Konstnärer i äldre tid .............................................................. Den nya tiden .......................................................................... Konsten får nya välgörare .......................... Kultur och bildning blir viktiga ................. : början till en samlad kulturpolitik ...................... Motiv för konstnärspolitik ........................ Teorier om professioner......................................................... Grundläggande konstnärliga färdigheter .............................. Barnens skapande i förskolan ................................. Olika uttrycksformer i ...................... Estetiska ämnen i gymnasieskolan ......................... Konstområden i kommunala ............ Utbildning till konstnärliga professioner.............................. Kungliga konstnärliga akademier ........................... Bidrag, stipendier och kollektiva ersättningar....... Kulturinstitutioner och fria grupper...................... Kulturella och kreativa näringar ............................................ Arbetsförmedling för konstnärliga arbeten .......................... Medlemskap i yrkesförbund .................................................. En hållbar utveckling .............................................................. Offentliga utgifter för kultur ............................................... Samhällsförändringarna och konstnärerna .................. Digitaliseringens övergripande konsekvenser..................... Marknaden för kulturella och kreativa näringar.................. Konsten i kärnan av de kulturella och kreativa Sektorns bidrag till BNP ....................................... Arbetsmarknaden för upphovsmän och utövare ................ Konstnärerna i den digitala ekonomin ................. 6.4.2Utvecklingen av kulturella och kreativa Kvinnor och män på institutionerna .................... Konstnärliga tekniker och uttryck ...................................... Traditionella butiker och handel på nätet ............ Analoga och digitala konstverk ............................ Fysiska och digitala publikmöten ........................ Ett vidgat konstbegrepp ....................................... Kultur i hela landet ............................................................... Var konstnärerna bor ............................................ Konstnärliga residens i regionerna ....................... Kulturen som samhällsnytta ................................................ Kultur och regional utveckling ............................. Kultur och hälsa .................................................... Civilsamhället och konstbildning........................................ De konstbildande studieförbunden ..................... Andra konstbildande aktörer ............................... Internationella möten och nätverk ....................... Internationella konstnärliga residens ................... Utvecklingssamarbete och fristäder ..................... 6.10 Hat, hot och trakasserier mot konstnärer........................... Insatser till stöd för utsatta konstnärer ............... Konstnärernas bakgrund, utbildning, inkomster och Andelen kvinnor och män 7.3 Utbildning och etablering .................................................... 7.3.1Grundskolan och den kommunala 7.3.3De eftergymnasiala och förberedande 7.4 Konstnärernas inkomster ..................................................... Komplettering av inkomstuppgifter..................... Lägre inkomster än andra...................................... Förvärvsinkomst för olika konstnärsgrupper ...... Förvärvsinkomst för kvinnor och män ................ 7.4.5Förvärvsinkomst utifrån utländsk respektive Gager och hobbyinkomster .................................. Inkomst från företagande ..................................... Inkomster från konstnärlig verksamhet............... Inkomster från offentliga förvärv av bildkonst ... Den privata kulturkonsumtionen ......................... Mellanhänder mellan konstnärer och köpare....... Konstnärernas sociala trygghet m.m. .................................. Konstnärerna och socialförsäkringssystemen ..... Konstnärerna och försörjningsstöd...................... Konstnärerna och friskvård m.m.......................... Konstnärerna och arbetsmarknadspolitiken ........ Konstnärerna och pensionerna ............................. Nuvarande insatser för konstnärerna.......................... Nationella mål för kulturpolitiken....................................... Bidrag och stipendier för konstnärer................................... Ett- och fleråriga bidrag........................................ Bidrag till internationellt utbyte .......................... Ansökningar och bifallsbeslut.............................. Priser, andra bidrag och stipendier....................... 8.4 Ersättning för utfört konstnärligt arbete ............................ Ett - och fleråriga bidrag och långtidsstipendier Individuella ersättningar till upphovsmän 8.6 Insatser för att stärka konstnärernas arbetsmarknad ......... Radio och tv i allmänhetens tjänst ....................... 8.6.5Filmproducenter, distributörer och 8.6.6Bokbransch, kulturtidskrifter och 8.6.7Bildkonstens utställare, verkstäder och Lagen om offentlig upphandling .......................... Länkar mellan konstnärer och arbetsmarknaden ................ Konstnärspolitik i andra länder............................................ Den norska konstavgiften..................................... Pensionsgrundande stipendier i .............. Särskild socialkassa i .............................. Myndighetsstrukturen och styrningen................................ Instanser som fördelar bidrag och stipendier ...... Tillitsbaserad styrning i statsförvaltningen.......... Utredningens bedömningar och förslag ...................... En ny konstnärspolitik ......................................................... Motiv och inriktning ............................................. 9.2.3Åtgärder för att stärka konstnärernas 9.3 De konstnärliga utbildningarna ........................................... Allmänt om utbildningssystemet ......................... Tillgänglighet till konstnärliga utbildningar ........ Konstnärliga produktionshus för ungdomar ....... Fortbildning för konstnärer.................................. 9.4 Stärkt arbetsmarknad för konstnärer................................... Allmänt om arbetsmarknaden för konstnärer ..... 9.4.2Digitaliseringens påverkan på konstnärernas Uppdrag om kulturella och kreativa näringar ..... Svenska projekt i EU:s ramprogram .................... Stärkt arbetsmarknad genom residensprogram... Offentliga inköp av konst..................................... Konstens behov av mellanhänder......................... Administrativt myndighetsstöd för konstnärer .. 9.5 Konst i hela landet ................................................................ Konstens betydelse i samhället............................. 9.5.2Konstnärens förutsättningar att verka i Kulturarrangörer i hela landet .............................. 9.6 Ersättningar för konstnärligt arbete.................................... 9.7 Nya bidragssystem ............................................................... Konstnär som samlingsbegrepp ........................... Bredd, genreöverskridande och flexibilitet.......... Konstnärlig kvalitet som tröskel .......................... Både fysiska och juridiska personer ..................... Tre typer av bidrag och stipendier ....................... Redovisning av bidrag ........................................... 9.7.10En ny fond för stöd till bild- och 9.8 Konstnärernas sociala trygghet m.m. .................................. Socialförsäkring och a-kassa................................. Friskvård, arbetsskador och rehabilitering .......... Konstnärerna och pensionerna ............................................ Förbättrade pensioner för konstnärer.................. Förvaltningen av konstnärspolitiken ................................... Den statliga styrningen ......................................... Analys och information ........................................ Pris- och löneomräkning....................................... Konsekvenser av förslagen........................................ Konsekvenser för konstnärerna ........................................... Situationen för olika grupper konstnärer............. Konstnärernas administrativa börda..................... Konsekvenser för staten ....................................................... Bilaga 1 Kommittédirektiv 2016:93 ........................................... I enlighet med sina direktiv har utredningen gjort en kartläggning av de statliga insatserna och villkoren för professionellt verksamma konst- närer. Utifrån denna lämnar utredningen förslag till förändringar och utveckling av konstnärspolitiken. Inledningsvis beskriver utredningen konstens roll i samhället och hur konstnärsbegreppet används. Konsten har haft olika uppgifter inom samhället under historiens gång. Utredningen reflekterar över konstnärens historiska betydelse, från antik tid fram till våra dagar. Ett centralt perspektiv har vidare varit att urskilja de successivt framträdande motiven för den statliga konstnärspolitiken med sina tidiga formuleringar i början av 1900- talet fram till . Konsten tjänar både samhälleliga mål och sina egna intressen. som politiken är angelägen att bekräfta betydelsen av konstens egenvärde, har konstens betingelser ändå i hög grad att göra med hur den tjänar olika syften. Den politik för konstnärerna och konsten som växer fram och fram till har haft ett antal urskiljbara motiv. Utredningen konstaterar att motiven för konstnärspolitiken inte försvinner utan ackumuleras efterhand till en allt bredare motivbild för politiken. Utredningen beskriver olika aktörers användning av begreppet konst- när och gör en kort teoretisk genomgång av professions- och konst- närsbegreppen. De avgränsningar och benämningar som används inom skol- och utbildningspolitiken, kulturpolitiken, näringspoli- tiken, arbetsmarknadspolitiken och i de yrkesförbund som finns på området redovisas. Jämförelsen visar att användningen av konst- närsbegreppet skiljer sig åt beroende på syftet med respektive verk- samhet. Det är vanligt hos aktörerna med en uppräkning av konstformer och konstnärliga färdigheter, i form av yrken och professioner, för att ringa in och avgränsa insatser riktade mot konstnärer. Det finns också trösklar i form av exempelvis avgifter och inträdesprov. En viktig egenskap hos professionsfält generellt är deras autonomi och rätt att bestämma hur professionellt arbete ska värderas, t.ex. med begrepp som verkshöjd och kvalitet. Ett professionsfält är inte statiskt, utan rådande normer utmanas . Utredningen gör en genomgång av stora samhällsförändringar som ägt rum under . Klimatförändringar, globa- lisering, migration, urbanisering, de demografiska förändringarna och digitaliseringen lyfts fram som viktiga faktorer som påverkar sam- hället i stort och därigenom även konstnärerna. Hur samhällsekono- min har utvecklats det har också stor betydelse. Strävan efter hållbar utveckling kan ses som övergripande för att möta aktuella samhällsutmaningar. Utredningen konstaterar också att konsten sällan har uppfattats som en integrerad del av samhällsutvecklingen utan tilldelas ofta en plats i periferin. En medvetenhet saknas om hur konst och kultur kan tillföra viktiga värden brett i samhället. Utredningens kartläggning visar att digitaliseringen är den förändring som mest påverkar det konstnärliga yrkesutövandet. Utredningen konstaterar att konsten utgör kärnan i utvecklingen av de kulturella och kreativa näringarna – sektorer som utvecklas starkast i mogna ekonomier och där digitaliseringen är central. Både produktion och distribution av konst digitaliseras i hög grad. För musik, film och litteratur är detta tydligast. För teater, dans och bildkonst ser utvecklingen delvis annorlunda ut. Den digitala teknikutvecklingen med VR, AR, 3D m.m. ger konst- närerna nya verktyg och nya möjligheter till digitala konstnärliga uttryck. Tekniken ger även möjlighet att blanda konstnärliga ut- trycksmedel. Därmed utmanas också tidigare befästa genrebegrepp och gränsdragningar. Den digitala utvecklingen skapar nya möjlig- heter för konstnärerna men också nya utmaningar. Med nya affärs- och betalningsmodeller, svårigheter att hävda rättigheter, m.m. är det inte är givet att konstnärerna gynnas ekonomiskt. Samhällsförändringarna har också inneburit att nya jobb kommit till och att yrkesområden som varit mer renodlat tekniska har fördjupats konstnärligt. Digitaliseringen påverkar en arbetsmarknad som redan ändrats radikalt för konstnärerna. De fasta anställningarna har minskat och uppdragen som ofta är i projektform är kortare. Konstnärerna är i allt högre grad s.k. kombinatörer som rör sig i ett gränsland mellan att vara arbetstagare, uppdragstagare och egenföretagare. Det här är tendenser som finns på arbetsmarknaden i stort och man kan säga att konstnärerna som grupp gått före. Konst i hela landet och internationellt En ökad medvetenhet har växt fram om betydelsen av kultur som regional och lokal utvecklingsfaktor. Flera aktörer har betonat vikten av var konstnärer lever och verkar spritt i regionerna, inte minst för att konstnärliga berättelser behöver komma från hela landet. Kultur- samverkansmodellen omfattar inte konstnärspolitiken, men nya ini- tiativ har tagits av regionerna med konstnärspolitiskt innehåll. T.ex. har konstnärliga residensprogam utvecklats på flera håll, vilket också bidrar till lokal utveckling i samhället och i de organisationer där En mängd olika initiativ inom bl.a. filmen, bildkonsten och dansen som tar sin utgångspunkt i befintliga verk- samheter växer fram på olika platser. Konsulenterna, som finns över hela landet och inom ett flertal konstområden, är viktiga på sina respektive områden. Folkhögskolorna är en regional resurs för konstnärer, blivande och etablerade, med sina utbildningar inom de flesta konstområdena, sina kulturprogram och som arbetsgivare. Konstnärerna söker sig framför allt till landets tre största städer, där arbetsmöjligheterna och den kritiska massan inom konstlivet är störst. möter man där en situation med högre levnads- omkostnader och större svårigheter att finna överkomliga arbets- lokaler. Utredningen konstaterar att konstnärerna genom digi- taliseringen befinner sig på en allt mer global arbetsmarknad, vilket till en del minskar betydelsen av var de geografiskt verkar. Konst- närernas internationella utbyte, t.ex. genom olika slags residens, är viktigt för en konstnärlig utveckling. Det ger också en större bredd i kulturutbudet i . Genom olika biståndspolitiska insatser kan också kulturens roll för yttrandefrihet och demokratisering främjas. Denna roll kan dessutom förstärkas genom stora antal fristäder för konstnärer. Konstnärernas bakgrund, utbildning, inkomster och trygghet Utredningen tecknar en bild av hur konstnärens liv gestaltas från uppväxten, skolan, yrkesutbildningen till en konstnärlig profession, etableringen på den konstnärliga marknaden samt konstnärens in- komster från olika typer av källor, inkl. ersättningar, bidrag och stipendier samt av deras sociala trygghet. Konstnärerna kommer oftast från hem med välutbildade föräldrar. Det är ungefär lika många kvinnor som män som är verksamma som konstnärer men med stora variationer inom olika konstområden. Över en tioårsperiod har andelen kvinnor ökat, vilket har resulterat i en jämnare balans mellan könen. Personer med utländsk bakgrund är sämre representerade bland konstnärerna än i befolkningen i stort. Förutsättningar för ett intresse och engagemang för de estetiska ämnena skapas tidigt i en individs liv, ibland redan i förskolan. Under den obligatoriska skolgången får alla elever möjlighet att utveckla sina skapande förmågor i ämnen som t.ex. bild, musik och slöjd. Hur intresset och engagemanget utvecklas kan antas i hög grad bero på individens socioekonomiska bakgrund. Den snedrekrytering till yrket som blir synlig vid antagningen till de konstnärliga högskolorna grundläggs . Avgifterna till kan utgöra hinder för att få pröva och utveckla ett konstnärligt utövande och tillgängligheten till den kommunala varierar mellan kommuner. studerar inte alla elever i gymnasieskolan estetiska ämnen och en viss social snedrekrytering sker till det estetiska programmet. Efter gymnasie- skolan stöter den blivande konstnären på hinder i form av avgifts- belagda förberedande skolor. Söktrycket till den konstnärliga högskoleutbildningen är stort trots osäkra försörjningsmöjligheter efter avslutad utbildning. Konstnärernas inkomstutveckling under den undersökta tioårs- perioden ligger långt under befolkningens inkomstutveckling och av- ståndet ökar. Många konstnärer har så låga inkomster att de inte kan antas kunna försörja sig på sitt konstnärskap. har en större andel av konstnärerna en högskoleutbildning än befolkningen i övrigt. Inom de flesta konstområden ligger de kvinnliga konstnärernas lönenivåer under de manliga konstnärerna. På samma sätt ligger lönenivåerna för konstnärer med utländsk bakgrund under löne- nivåerna för konstnärer med svenskt ursprung. Dessutom ökar in- komstspridningen inom konstnärsgruppen. Digitaliseringen bidrar till lägre ersättningsnivåer och en ökad inkomstkoncentration till ett fåtal konstnärer, speciellt inom musikbranschen. Konstnärerna har ofta oregelbundna inkomster som kan komma från flera olika håll och vara av olika slag, t.ex. inkomst av tjänst och inkomst av näringsverksamhet. Det resulterar i stora svårig- heter för berörda konstnärer att veta hur stor ersättningen kan bli från socialförsäkringsförmåner som är baserade på den sjukpen- ningsgrundande inkomsten (SGI). Konstnärer har ett lägre utnytt- jande av föräldrapenning, bostadsbidrag och försörjningsstöd än befolkningen i allmänhet, trots att konstnärer har en lägre genomsnittlig inkomst. För konstnärer som har inkomster både från anställning och från näringsverksamhet finns det också svårig- heter att beräkna a-kassa. Konstnärer har i mindre grad en kollektivavtalad tjänstepension än befolkningen som helhet. Detta i kombination med låga in- komster medför risker för mycket låga pensioner. Nuvarande insatser för konstnärerna Utredningen beskriver de statliga bidrags- och ersättningssystemen. Vid sidan av de statliga insatserna uppmärksammas även ett stort antal icke-statliga finansieringskällor: kommunala och privata sti- pendier, akademiernas priser, belöningar och stipendier samt branschernas egna bidrag och stipendier. Organisationer som utgör länkar för konstnärerna till arbetsmarknaden redovisas. Utredningen har också haft i uppdrag att sätta den svenska konstnärspolitiken i ett internationellt perspektiv. Exempel från , , och lyfts fram. Statliga bidrag och stipendier Det finns ett stort antal statliga ersättnings- och bidragsformer riktade till konstnärer. Gemensamt för dem är att de ska bidra till att de nationella målen för kulturpolitiken kan nås. Utredningen ana- lyserar hur statliga bidrag och stipendier till konstnärer samt ersätt- ning för utfört konstnärligt arbete fördelas utifrån ett antal perspektiv såsom mellan olika konstformer, mellan män och kvinnor, geo- grafiskt, antal, beviljandegrad m.m. Utredningen gör en närmare beskrivning av hur beslutsproces- serna vid bidragsgivningen ser ut. Samtliga ansvariga instanser har sakkunniga bedömningsgrupper tillsatta som antingen själva har mandat att besluta om bidrag, eller ger rekom- mendationer till beslut om bidrag. Frågor om jäv diskuteras. De berörda aktörerna är överlag nöjda med själva bidrags- och ersättningsmodellen men menar att den är underfinansierad. Ersättningar för konstnärligt arbete Om konstnärer ska kunna försörja sig på sitt konstnärskap krävs både att det finns en efterfrågan och att konstnärerna får en skälig ersättning för det arbete de utför. I den första delen kan konstateras att svenskarnas sammanlagda kulturkonsumtion har varit relativt stabil . I den andra delen har upphovs- rätten en central betydelse – och i ökad grad genom digitaliseringen. En utmaning är att det på olika sätt har blivit svårare för konstnärerna att hävda sina inkomster. Det lagstiftningsarbete som pågår, natio- nellt och inom EU, är viktigt för att konstnärerna ska kunna stärka sin ställning. Till upphovsrätten har även vissa offentligrättsliga ersättningar kopplats. Det gäller biblioteksersättningen till upphovsmän av litte- rära verk, visningsersättningen till bild- och formkonstnärer samt fonogramersättningen, vilka samtliga bygger på att staten ersätter användningen av konstverk, vid utlåning av litterära verk och musi- kalier i biblioteken, respektive placering av konstverk i den offent- liga miljön. Dessa ersättningar fördelas till en del individuellt, och till en del kollektivt till upphovsmän efter kvalitetsbedömning. Det s.k. , medverkans- och utställningsersättning till konstnärer, som tecknats mellan staten och ett antal organisationer på bild- och formområdet har starkt stöd bland intressenterna och har ökat konstnärers ersättning för utfört arbete. finns exempel på att kan det vara svårt att få ersättning för det för- beredande arbete som krävs inför en utställning. Kulturpolitiska insatser med betydelse för konstnärerna sträcker sig långt utanför den egentliga konstnärspolitiken.