sou · H6B371 · 2018-09-05 00:00:00 — som 201529 granskade aktivitetsersättning för unga visade att det saknades insatser för unga med aktivitetsersättning som står långt från arbetsmarknaden. Det var också få som tog del av de aktiviteter där personer med aktivitetsersättning kan få ersätt- ning av när det gäller vissa kostnader. Riksrevi- sionen kunde också konstatera att det var tveksamt om Försäkrings- kassans aktiviteter fungerar som ett steg mot arbetslivet och visar i den kartläggning av incitamentsstrukturerna för en person som får aktivitetsersättning att det finns positiva ekonomiska incitament för att arbeta med vilande ersättning – däremot finns det svaga ekonomiska Information om konsekvenser av förordningen (2017:1345) om statsbidrag vid vissa studier för personer med funktionsnedsättning. Alla är olika med det kunde ju få vara precis likadant som för alla andra. Kartläggning och analys av statsbidrag vid vissa studier för personer med funk- tionsnedsättning. Aktivitetsersättning – en ersättning utan aktivitet? Förändringar när det gäller särvux samt vidare studier för individer ... incitament för att skriva in sig på Arbetsförmedlingen eller studera med vilande ersättning.30 9.1.8Det finns behov av olika former av stöd Den pågående ska, även om det bara är en liten del av uppdraget, göra en analys av hur lagstiftningen i ökad utsträck- ning kan bidra till att underlätta möjligheterna till studier, arbete eller annan sysselsättning.31 Vid möte med föreningen för barn, unga och vuxna med utveck- lingsstörning, FUB, och Funktionsrätt fördes det fram ett förslag om att det borde finnas stödpersoner för personer med funk- tionsnedsättning även inom vuxenutbildningen liknande det system som finns inom folkhögskolan. Målgruppen för studier inom särvux kan behöva stort stöd i ett tidigt skede för att veta vilka rättigheter och möjligheter till studier som finns. Ett förslag om att kommu- nerna borde inrätta en samordnande funktion för pedagogiskt stöd till elever med funktionsnedsättning i vuxenutbildningen fördes fram av . Då ansågs en sådan funktion kunna vara en del av en tjänst hos till exempel en i vuxenutbildningen verksam special- pedagog.32 I studien nyanser av UVAS utkristalliserar forskaren en grupp, de som lämnat gymnasiesärskolan, som ofta avbrutit sina studier och som varken arbetar, studerar eller återfinns i daglig verksamhet. Det finns tecken på att det i denna grupp finns personer med lindrig utvecklingsstörning som inte identifierar sig med ”särrollen”. Sannolikheten att befinna sig i denna grupp skriver är störst bland de som lämnat gymnasiesärskolan med samlat betygsdokument. Det är rimligt att förutsätta att det inom denna grupp finns personer i behov av utbildningsinsatser. Det kommunala aktivitetsansvaret som kommunerna har för ungdomar sträcker sig till dess att ungdomen är . Det innebär att elever som studerar inom gymnasiesärskolan sällan omfattas av Aktivitetsersättning – en ersättning utan aktivitet. Översyn av LSS och assistansersättningen. Förändringar när det gäller särvux samt vidare studier för individer ... detta stöd i och med att de nationella programmen inom gymna- siesärskolan är fyraåriga.33 Ett steg för att även nå denna grupp skulle vara en generell förlängning av det kommunala aktivitetsansvaret med tydligare nationella riktlinjer om vad som ska ingå i kommuner- nas ansvar. Det kan ses som en utmaning för kommunerna att hitta och motivera de som vare sig befinner sig i studier, daglig verksam- het eller arbete. 9.2.1Särvux upphör som egen skolform och blir en del av komvux Utredningens förslag: 21 kapitlet i skollagen ska upphöra att gälla och särskild utbildning för vuxna ska upphöra som egen skolform. Utredningen föreslår en sammanhållen vuxenutbild- ning som ska regleras i 20 kapitlet (2010:800) skollagen. vuxenutbildning som särskild utbildning34 på grund- läggande nivå inklusive utbildning motsvarande den som ges i trä- ningsskolan och på gymnasial nivå ska ingå som delar i den kom- munala vuxenutbildningen jämte komvux på grundläggande och gymnasial nivå samt sfi. Skollagens övergripande mål för vuxenutbildningen är att vuxna ska stödjas och stimuleras i sitt lärande. De ska ges möjlighet att utveckla sina kunskaper och sin kompetens i syfte att stärka sin ställning i arbets- och samhällslivet samt att främja sin personliga utveckling. Utgångspunkten ska vara den enskildes behov och förutsättningar. Ett bidragande skäl till att utredningen ser stora fördelar med att särskild utbildning upphör som egen skolform och blir en del i komvux är att underlätta för individer som har en utvecklingsstörning att kunna utveckla sin förmåga och sina kunskaper så som regeringen beskriver i sin funktionshinderspolitik till sin fulla potential obero- ende av ålder, könstillhörighet och funktionsnedsättning.35 Som en del 33Individuellt alternativ, yrkesintroduktion och språkintroduktion är tre av gymnasieskolans fem introduktionsprogram som också är möjliga att välja för elever från grundsärskolan. 34Särskild utbildning blir den mer vardagliga benämningen. 2016/17:188. Nationellt mål och inriktning för funktionshinderspolitiken s. 40. Förändringar när det gäller särvux samt vidare studier för individer ... i komvux ska steget inte vara så långt för de elever som har möjlig- heter att kombinera sina studier med utbildning i till exempel en natio- nell delkurs på grundläggande nivå eller en yrkeskurs. Det ligger också helt i linje med den viljeinriktning som återfinns både i läroplanen för vuxenutbildningen36 och i vuxenutbildningsförordningen där det uttrycks att vuxenutbildning på grundläggande och gym- nasial nivå samt särskild utbildning för vuxna ska utformas så att den enskildes studier inom någon av dessa skolformer kan kombineras med studier inom vuxenutbildningens andra skolformer.37 Utredningen gör bedömningen att en väg in i den kommunala vuxenutbildningen kan underlätta för fler vuxna att kunna och vilja ta del av utbildning oavsett om individen har en utvecklingsstörning eller inte. Mot bakgrund av det föreslår utredningen att särskild utbildning upphör som egen skolform och blir en del i komvux. Förslaget syftar också till att underlätta för de elever som har kapa- citet att kombinera studier inom särskild utbildning med sfi, grund- läggande eller gymnasial komvux. Det måste dock tydliggöras och värnas att de som är i behov av utbildning som finns inom sär- skild utbildning inte får missgynnas. Det är viktigt att understryka att kursplanerna inom särskild utbildning på grundläggande nivå, inklusive de för utbildning motsvarande träningsskolan och kurs- planerna för gymnasial nivå fortsatt ska tillämpas. De farhågor som utredningen tagit del av ifrån verksamheter är att en så liten verksamhet lätt kan marginaliseras bland alla behov som finns inom den övriga vuxenutbildningen både ekonomiskt och utbudsmässigt. finns till exempel som tidigare nämnts ingen rätt till särskild utbildning på gymnasial nivå till skillnad från komvux där det finns en rätt till behörighetsgivande gymnasial utbildning. I propositionen som låg till grund för den utökade rätten uppmärksammade regeringen att reformen skulle kunna riskera undan- trängningseffekter för särvux på gymnasial nivå.38 Utredningens bedöm- ning är att tillgången till särskild utbildning på gymnasial nivå behöver öka. Utredningen vill även betona att kommunerna skulle behöva för- stärka stödet av bland annat specialpedagogisk kompetens i vuxen- utbildningen så att det kommer alla elever som har behov av detta till del. Flera kommuner som utredningen har haft kontakt med har 36Förordningen (SKOLFS 2012:101) om läroplan för vuxenutbildningen. 371 kap. 3 § förordningen om vuxenutbildning. 2016/17:5. Rätt till behörighetsgivande utbildning inom komvux. Förändringar när det gäller särvux samt vidare studier för individer ... eller planerar olika former av resursteam för sin vuxenutbildning men om inte möjligheten till stöd inom vuxenutbildningen stärks i alla kommuner befarar utredningen att det finns risk att elever som tillhör målgruppen för särskild utbildning inte kommer att få det stöd som de behöver för att nå så långt som möjligt i sin kunskaps- utveckling. 9.2.2Viktigt att värna de som har behov av utbildningen som ges inom särskild utbildning Förslaget att särskild utbildning upphör som egen skolform och blir en del av komvux innebär inga förändringar när det gäller rätten att få ta del av utbildningen för den som har behov av den. Utbildningen inom vuxenutbildningen har i uppdrag att utgå ifrån den enskildes behov och förutsättningar och så ska det fortsatt vara. Kurs- och ämnesplaner för särskild utbildning på grundläggande nivå inklusive utbildning motsvarande den som ges inom träningsskolan samt på gymnasial nivå ska fortsatt tillämpas. Den bestämmelse som finns i skollagen att kommunen aktivt ska verka för att de som har behov av utbildning på dessa nivåer också erbjuds detta ska följas. Den trend av ett minskat antal kommuner som erbjuder utbildning och det mins- kande antalet elever inom särskild utbildning talar för att en föränd- ring behöver göras för att bryta en sådan utveckling. Att samla vuxen- utbildningen i en gemensam organisation ska underlätta för eleven att få den utbildning som behövs i olika skeenden av vuxenlivet. 9.2.3En positiv syn på förslaget hos kommuner och organisationer Det har varit viktigt för utredningens överväganden att möta så många lärare, rektorer, studie- och yrkesvägledare, huvudmän och elever som möjligt inte minst mot bakgrund av att det finns så lite redo- visade fakta om skolformen. En övervägande majoritet har varit positiva till eller inte sett några hinder mot att särskild utbildning blir en del av komvux. Det som framför allt har framhållits som positivt är att det skulle öppna upp för vuxna med lindrig utveck- lingsstörning som inte identifierar sig i särrollen och där det med stor sannolikhet finns behov av utbildningsinsatser. Förändringar när det gäller särvux samt vidare studier för individer ... som utredningen mötte uttryckte varför måste det heta särvux och inte komvux för alla? I verksamheter där det finns en samverkan mellan till exempel sfi och särskild utbildning och som utredningen har besökt anser man att en gemensam organisation för vuxenutbild- ningen underlättar för elever inom sfi som är i behov av särskild utbildning. Utredningen har i en enkät ställt frågan till kommunerna om vilka fördelar respektive nackdelar det skulle innebära om sär- skild utbildning upphör som egen skolform och blir en del av komvux. 143 kommuner svarade på denna fritextfråga och 77 kommuner är övervägande positiva, 26 övervägande negativa och 40 kommuner har ingen åsikt eller vet inte. Exempel på svar är att det skulle minska risken att eleverna exkluderas från möjligheter att vara en naturlig del av komvuxverksamheten och möjligheten att individualisera utbildningen. Att synen på särskild utbildning skulle förbättras och att risken för marginalisering skulle minska. Samverkan i olika form- er är det som flest tar upp som positivt och att det skulle kunna bidra till att fler med lindrig utvecklingsstörning skulle söka sig till vuxen- utbildningen. Bland de som är negativa lyfts risken att elever inte skulle få den studiero och trygghet som de är i behov av eller att det skulle minska möjligheter till de unika anpassningar som görs . Det finns också de som menar att det skulle riskera utvecklingen av särskild utbildning.39 Att alla vuxna elever som har behov av särskilt stöd också ska få det är något som lyfts av till exempel SPSM och av , unga och vuxna med utvecklingsstörning, FUB. Det ses som avgörande för att öka måluppfyllelsen inom hela vuxenutbildningen. Särskilt stöd, det vill säga stöd som går utöver de extra anpassningar som är möjliga att genomföra av lärare och övrig personal i den ordi- narie undervisningen är inte lagstadgat för vuxenutbildningen till skillnad från barn- och ungdomsskolans skolformer. Det finns farhågor om att utbildningen som erbjuds inom särskild utbildning kan marginaliseras om skolformen upphör. Det finns lärare som utredningen har mött som har fört fram att det finns en ekonomisk trygghet i att vara en egen skolform som man är rädd går Förändringar när det gäller särvux samt vidare studier för individer ... förlorad om skolformen upphör. Att antalet elever är så få i förhål- lande till övrig vuxenutbildning ses som en riskfaktor och likaså för man fram de olika förutsättningar som finns inom särskild utbildning respektive komvux. Det finns också en oro att den specialpedago- giska kunskap som lärare inom skolformen besitter skulle tas i allt för stort anspråk till elever inom komvux eftersom behoven där är stora och i många fall inte tillgodosedda. Lärare och rektorer uttrycker att behovet av stödinsatser ökar i komvux och utredningen har vid alla möten med lärare och verksamhetsansvariga fått inspel om att särskilt stöd även måste komma vuxenutbildningen till del. Utredningen har också mött 600 sfi-lärare i workshops i samband med konferensserie Mötesplats sfi . Många av dessa lärare vittnar om att det skulle behövas en mycket större samverkan mellan sfi och särskild utbildning för att kunna möta de behov som vuxna med utvecklingsstörning har och att man har behov av varandras kompetens. 9.2.5Vuxna med förvärvad hjärnskada och studier inom särskild utbildning Skollagens bestämmelser om vilka som omfattas av möjligheten att studera inom särskild utbildning på grundläggande och gymnasial nivå innefattar även vuxna med förvärvad hjärnskada. Bland annat har påtalat att lärare kan uppleva en osäkerhet och i vissa fall saknar den kompetens som kan behövas för att undervisa individer med en ibland lång utbildningsbakgrund. Det kan befaras att alla inte får stimulans och utmaning att studera utifrån de kursplaner som finns inom särskild utbildning. Det kan också inträffa att någon stängs ute från utbildning inom särskild utbildning på gymnasial nivå med motiveringen att den ska priori- teras som har kort tidigare utbildning beroende på hur man tolkar detta i kommunen. Lärare har lyft att det inom denna grupp finns personer som för sin kunskapsutveckling skulle behöva kombinera studier i båda skolformerna eller studera kurser inom komvux med specialpedagogiskt stöd. För denna grupp ser utredningen också vinster med att särskild utbildning blir en del av komvux. Förändringar när det gäller särvux samt vidare studier för individer ... 9.2.6Särskild utbildning har delvis andra förutsättningar att bli en del av komvux jämfört med sfi Förutsättningarna för hur särskild utbildning ska bli en del av komvux skiljer sig till vissa delar åt i jämförelse med de förutsättningar som fanns för att sfi skulle bli en del i komvux. Inte minst gäller det hur stor andel av vuxenutbildningen som särskild utbildning kontra sfi representerar. Farhågan att sfi skulle marginaliseras i en samlad vuxen- utbildning var inte något som sfi-utredningen befarade eller fick indi- kationer på. Däremot lyftes en oro att tappa det som var unikt med sfi om skolformen inte längre skulle vara fristående. pekade på den roll som integrations- och arbetsmarknadspolitiskt instru- ment som man ansåg att sfi hade.40 Som exempel togs upp den kontinu- erliga antagningen till sfi i motsats till komvux där det var vanligt med fasta antagningstillfällen. lyfte att som en del i komvux riskerade det tydliga arbetslivsperspektivet att underordnas efter- som det befarades att lärarna inom komvux hade allt för bristande kunskap inom området. Upphandlingen av sfi och av komvux ansågs också kunna ställa till med problem för den enskilde eleven om det var flera utbildningsanordnare inblandade. Att sfi skulle ingå som en egen del i komvux inte minst för att säkra sin särart blev viktigt.41 Utredningen kan konstatera att det i huvudsak var andra frågor som lyftes när det utreddes om sfi skulle bli en del av komvux men att det ändå finns delar som tangerar. Utifrån de kontakter som utred- ningen har haft vid verksamhetsbesök och kontakter med olika före- trädare för särskild utbildning så är det mer vanligt förekommande att utbildningen bedrivs i terminsform med utbildningsstarter . Som en del i komvux finns möjligheten att bättre anpassa utbildningen utifrån det som gäller för den övriga vuxenutbildningen med kontinuerlig utbildning och med ett större fokus på inte bara den personliga utvecklingen utan även att stärka sin ställ- ning i arbetslivet. 40SOU 2013:76, s. 221. Förändringar när det gäller särvux samt vidare studier för individer ... 9.2.7Utbildning inom särskild utbildning görs tillgänglig för fler Utredningens förslag: vuxenutbildning som särskild utbildning på grundläggande nivå inklusive utbildning motsvarande den som ges i träningsskolan och på gymnasial nivå får, under förutsättning att det inte begränsar möjligheten för vuxna med utvecklingsstörning eller förvärvad hjärnskada, göras tillgänglig för vuxna utan utvecklingsstörning om de i övrigt uppfyller kraven för behörighet. Beslutet att erbjuda en plats på dessa nivåer ska fattas av rektorn och ska föregås av en specialpedagogisk bedömning. Utredningen har analyserat olika vägar att integrera särskild utbild- ning i komvux. En väg är på ett organisatoriskt plan där särskild utbildning visserligen upphör som egen skolform men där utbild- ningen integreras som egna delar jämte de övriga delarna i komvux. En integrering av detta slag blir mer av principiell natur med utgångs- punkten att all vuxenutbildning ska finnas i samma organisatoriska system. Det ska naturligtvis underlätta för de som har förmåga att kombinera studier på olika nivåer och förhoppningsvis nå fler med lindrig utvecklingsstörning som inte identifierar sig med målgruppen för särskild utbildning genom att det blir en ingång till vuxenutbild- ningen. Dessutom kan en ökad samverkan mellan lärare inom de olika delarna i komvux komma eleverna till del. En annan väg är en mer genomgripande förändring där utbild- ningen som ges inom särskild utbildning skulle öppnas upp för andra än vuxna med utvecklingsstörning och förvärvad hjärnskada och förutsätter en vuxenutbildning som gör skäl för att all utbildning ska utgå från den enskildes behov och förutsättningar. Utredningen har under arbetets gång sett övervägande fördelar med att utbildningen som ges på dessa nivåer öppnas upp och görs tillgängliga för andra än dagens målgrupp. Vuxenutbildningen har ett långtgående krav på sig att möta och individanpassa undervis- ningen utifrån den enskildes behov och förutsättningar enligt skol- lagen. Intentionen med en öppnare vuxenutbildning ska på inget sätt tolkas som ett sätt att minska den skyldigheten när det gäller att individanpassa grundläggande och gymnasial komvux samt sfi. Öpp- ningen ska i stället ses i ljuset av att det till exempel finns nyanlända och andra utlandsfödda som har behov av särskild utbildning men Förändringar när det gäller särvux samt vidare studier för individer ... inte får det tillgodosett för att det råder en osäkerhet om eleven till- hör målgruppen. Att då som vuxen behöva genomgå en omfattande utredning för att få tillgång till utbildning bidrar inte till en individ- anpassad och effektiv vuxenutbildning. Förslaget ska heller inte tolkas som att en elev ska anvisas en plats på utbildningen utan ska vara ett erbjudande till den enskilde utifrån en specialpedagogisk bedömning att det finns ett behov av kunskaper som kurser på dessa nivåer ger. Beslutet att erbjuda en plats inom särskild utbildning på grundläg- gande- eller gymnasial nivå till en vuxen utan dokumenterad utveck- lingsstörning eller förvärvad hjärnskada ska fattas av den rektor som ansvarar för utbildningen. Att utbildning på dessa nivåer inte är studiemedelsberättigade ser utredningen som en ytterligare spärr för att motverka att det inte blir ett sätt att erbjuda det stöd och den individanpassning som vuxen- utbildningen ska erbjuda alla elever oavsett på vilken nivå som studier bedrivs. 9.2.8Kommunal vuxenutbildning som särskild utbildning ersätter tidigare benämning och vuxenutbildning blir den samlande benämningen Utredningens förslag: vuxenutbildning som särskild utbildning ska ersätta benämningen särskild utbildning för vuxna. Utredningen föreslår att utbildning som särskild utbild- ning ska ersätta benämningen särskild utbildning för vuxna. skollag fördes benämningen särskild utbildning för vuxna in och begreppet särvux försvann ur författningarna. Däremot skrivs det i förarbeten att det är fullt tillåtet att använda särvux i andra sammanhang som det etablerade begrepp det är. Det finns dock ett missnöje hos både lärare och elever mot ordet ”sär” som något annor- lunda och vid sidan om. tog upp det i sitt betänkande och de föreslog att skolformen skulle benämnas Utbild- ning för vuxna med utvecklingsstörning och att särvux inte skulle användas överhuvudtaget.42 har drivit frågan om att använda benämningen Lärvux i stället som fokuse- rande på lärande och som man ansåg skulle ge ökade förutsättningar Förändringar när det gäller särvux samt vidare studier för individer ... att nå grupper av presumtiva studerande med behov av den utbild- ning som verksamheten erbjuder och registrerade detta hos 2010 och gav rätten till sina medlemmar att använda namnet Lärvux. I de kommuner som har gjort så har det oftast varit ett beslut fattat på nämndnivå.43 Det finns också kommuner där man kallar utbildningen SUV som förkortning för särskild utbildning för vuxna. Utredningen anser att det mest naturliga är att särskild utbildning används i det dagliga och att komvux blir en förkortning för hela den kommunala vuxenutbildningen. Det är också något som elever har uttryckt önskemål om i samtal med utredningen. 9.2.9En rätt att pröva kunskaper för betyg inom särskild utbildning på grundläggande- och gymnasial nivå införs Utredningens förslag: En rätt att pröva kunskaper för betyg i kurser inom vuxenutbildning som särskild utbildning på grundläggande och gymnasial nivå ska införas. I samband med att utredningen föreslår att särskild utbildning upp- hör som egen skolform och blir en del av komvux föreslås även att samma bestämmelser som gäller för komvux om att pröva sina kun- skaper för betyg på grundläggande och gymnasial nivå öppnas upp även för särskild utbildning. finns inom särskild utbild- ning rätten att validera kunskaper och kompetenser i samma omfattning som gäller inom komvux med möjlighet att få dessa dokumenterade skriftligt.44 Det har dock inte funnits någon rätt att pröva kunskaper för betyg inom särskild utbildning. upp- märksammade på frågan och föreslog att rätten till prövning skulle finnas även inom särvux.45 Utredningen har inte utifrån några förarbeten kunnat klarlägga varför möjligheten till prövning inte erbjuds men det är inte heller möjligt att genomföra prövning i övriga särskoleformer inom skol- väsendet. Det kan ha sin grund i att betyget inte har rättsverkan som behörighets- och urvalsinstrument för vidare utbildning. Det kan också finnas andra förklaringar som utgår ifrån att man inte ser att 43Se t.ex. , Beslutsförslag, Namnbyte för Särvux, 2010. 4421 kap. 21–22 §§ skollagen. Förändringar när det gäller särvux samt vidare studier för individer ... målgruppen skulle klara en prövning. Med tanke på den heterogena målgruppen med så varierande förmågor ser inte utredningen några övervägande skäl till varför möjligheten att få pröva sina kunskaper inom särskild utbildning på grundläggande- och gymnasial nivå ska vara stängd. 2016 var kommunernas kostnad för särskild utbildning . Förslaget att särskild utbildning upphör som egen skolform och blir en del av komvux innebär samordningsvinster för kommu- nerna organisatoriskt, administrativt och ekonomiskt.