sou · H6B350 · 2018-06-19 00:00:00 — Till det som kommittén ska belysa och behandla, enligt närmare anvisningar i tilläggsdirektiven, hör frågor om den övergripande inriktningen och ramarna för programverksamheten i SR, SVT och UR, programföretagens uppdrag på olika plattformar och hur pro- gramverksamheten kan nå hela befolkningen. Kommittén ska vidare pröva och lämna förslag till hur en mer ändamålsenlig reglering av radio och tv i allmänhetens tjänst som beaktar medieutvecklingen och förändrade medievanor kan utformas. Utgångspunkten ska vara att värna verksamhetens öppenhet, oberoende och integritet. När det gäller regleringsfrågorna kommer det att finnas skäl att anlägga såväl ett kortare som ett mer långsiktigt tidsperspektiv. Det kommer inte ingå i kommitténs uppdrag att lämna förslag till grundlagsändringar. Samråd och redovisning av uppdraget har i betänkandet Nya villkor för public service (SOU 2012:59) presenterat ett omfattande utredningsarbete när det gäller olika modeller för finansiering av verksamheten. Kom- mittén bör ta tillvara public service-kommitténs arbete i relevanta delar. Erfarenheter från andra länder bör beaktas. Förslaget ska vara för- enligt med , bl.a. konkurrens- och statsstödsreglerna. Kommittén ska under arbetets gång samråda i tekniska frågor med SR, SVT, UR, RIKAB, och . Uppdraget ska redovisas . Reger- ingens avsikt är att kommande uppdrag med anledning av tilläggs- direktiv om de framtida villkoren för , SVT och UR ska redovisas separat som kommer att anges i tilläggs- direktiven. kommittén om radio och tv i allmänhetens tjänst (Ku 2016:06) Utvidgning av och förlängd tid för uppdraget Regeringen beslutade kommittédirektiv om radio och tv i allmänhetens tjänst (dir. 2016:111). Kommitténs upp- drag är att föreslå ett långsiktigt hållbart och solidariskt finansierings- system för radio och tv i allmänhetens tjänst. Uppdraget till kommittén utvidgas till att omfatta hur en ända- målsenlig reglering för radio och tv i allmänhetens tjänst i ett nytt medielandskap kan utformas . •föreslå hur en ändamålsenlig reglering bör utformas, •föreslå hur utbudet ska nå ut till publiken, och •bedöma hur public service ansvar och oberoende påverkas när rela- tionen till olika former av kommersiell verksamhet förändras. Kommitténs förslag och bedömningar ska, med utgångspunkt i verk- samhetens stora betydelse i av omvälvande medieutveckling, i alla delar syfta till att upprätthålla programföretagens integritet och oberoende. Uppdraget om finansieringssystemet ska redovisas . Uppdraget i övrigt ska redovisas . Nya förutsättningar för radio och tv i allmänhetens tjänst Radio- och tv-verksamhet i allmänhetens tjänst (public service) bedrivs av (), () och (). Verksamheten styrs av sändningstillstånd och anslagsvillkor som regeringen beslutar med stöd av riksdagsbeslut. beslutade om villkor och riktlinjer för , SVT och UR t.o.m. (prop. 2012/13:164, bet. 2013/14:KrU3, rskr. 2013/14:60). Regeringen ställer även genom särskilda beslut krav på SVT och UR när det gäller tillgäng- lighet till tv-sändningar för personer med funktionsnedsättning (Ku2016/02488/MF). inleds en ny tillståndsperiod. Inför varje till- ståndsperiod görs en bred översyn av programbolagens uppdrag. De senaste årens medieutveckling har skapat nya förutsättningar för alla traditionella medier, inklusive public service. Gränserna mellan olika typer av medier blir allt svårare att upprätthålla och medie- konsumtionen individualiseras. Tillgången till kvalitativ granskade journalistik minskar i delar av landet. Både förutsättningarna att nå ut till publiken i hela landet och publikens krav på tillgång till medieinnehåll förändras. Utvecklingen innebär både möjligheter och utmaningar, vilket bl.a. beskrivits i två betänkanden och forskningsantologi (SOU 2015:94, SOU 2016:30, SOU 2016:80). Skäl till kommitténs övergripande uppdrag Medieutvecklingen ställer nya krav på radio och tv i allmänhetens tjänst och därmed även på statens reglering av verksamheten. Den parlamentariska public service-kommitténs huvuduppdrag är att föreslå en mer ändamålsenlig reglering av radio och tv i allmänhetens tjänst. Det kommer att kräva ställningstaganden på flera områden som endast i viss utsträckning belysts av tidigare utredningar. Det kan konstateras att det över har funnits en bred politisk enighet om att programföretagens innehållsuppdrag är ända- målsenliga och i allt väsentligt bör bestå. Uppdraget till den parla- mentariska public service-kommittén bör därför i första hand foku- sera på andra grundläggande frågor som följer av medieutvecklingen. Det handlar om hur uppdraget ska ges, vilka tjänster som ska erbjudas och hur utbudet ska nå ut till hela befolkningen. I det följande beskrivs de övergripande utgångspunkterna för kommitténs arbete samt uppdragets olika delar och begränsningar. Övergripande utgångspunkter för kommitténs arbete De av beslutade målen för mediepolitiken är att stödja ytt- randefrihet, mångfald, massmediernas oberoende och tillgänglighet samt att motverka skadlig mediepåverkan (prop. 2014/15:1 utg. omr. 17, bet. 2014/15:KrU6, rskr.2014/15:96). Ansvarstagande kom- mersiella nyhetsmedier liksom en oberoende public service utgör centrala delar av vår demokrati. Mediepolitiken syftar till att skapa goda förutsättningar för en mångfald av självständiga medieaktörer som bidrar till att stärka en fri åsiktsbildning, ett fritt utbyte av idéer liksom en aktiv granskning av samhällets makthavare. För att säkerställa kvalitet och ett varierat utbud på medieom- rådet behövs en stark och oberoende radio och tv i allmänhetens tjänst som åtnjuter högt förtroende hos allmänheten. Genom upp- dragen i allmänhetens tjänst har public service-företagen en unik roll och ett särskilt ansvar. Verksamheten ska präglas av oberoende och stark integritet och bedrivas självständigt i förhållande till såväl staten som till olika ekonomiska, politiska och andra intressen och maktsfärer i samhället. Av detta följer bl.a. att programbolagen inte får sända reklam och att sponsring endast får förekomma i begränsad omfattning. Programutbudet ska präglas av saklighet och opartiskhet. En förutsättning för att public service fortsatt ska vara relevant för publiken är att utbudet speglar hela landet och finns tillgängligt för allmänheten på olika plattformar. Kommittén ska därför i sina förslag och bedömningar utgå ifrån att public service-verksamheten ska utformas på ett sådant sätt att så många som möjligt kan tillgodo- göra sig utbudet även i en onlinemiljö. Kommitténs förslag och bedömningar ska, med utgångspunkt i verksamhetens stora betydelse i av omvälvande medieutveck- ling, i alla delar syfta till att upprätthålla programföretagens integritet och oberoende. Det ingår inte i kommitténs uppdrag att lämna förslag till grundlagsändringar. Uppdraget att beskriva medieutvecklingens konsekvenser för radio och tv i allmänhetens tjänst Utvecklingen av den digitala mediemarknaden har i grunden förändrat förutsättningarna för medieföretagens distribution och människors mediekonsumtion. Sändningarna av radio och tv i marknätet har fort- farande den största räckvidden, men den andel av publiken som enbart tar del av traditionella sändningar minskar . Den pågående medieutvecklingen och dess konsekvenser för olika aktörer på mediemarknaden har analyserats i ett flertal utredningar och rapporter. gjorde en stor kartläggning och analys av medieutvecklingen som beskrivs framför allt i delbetänkandet (SOU 2015:94) och i forsk- ningsantologin (SOU 2016:30). Myndigheten för press, radio och tv (MPRT) har i ett par olika rapporter kartlagt och analyserat olika aspekter av public service-verksamheten i relation till medie- utvecklingen: vidaresändningsplikten, utrymmet för lokala kabel- organisationer samt tillgång och upptäckbarhet i onlinemiljö (dnr Ku2017/00213/MF) och Utveckling och påverkan i allmänhetens tjänst (dnr Ku2015/02139/MF). Även forsk- ningsantologi fler forma framtiden! (SOU 2015:96) liksom vissa av Nordicoms rapporter kan vara relevanta för kommittén. •med utgångspunkt i de analyser av medieutvecklingen som gjorts sammanfatta och beskriva konsekvenserna för radio och tv i allmänhetens tjänst och hur förändringen i kon- sumtionsmönster påverkat programföretagens förutsättningar att nå ut till publiken. Uppdraget att föreslå hur uppdraget för radio och tv i allmänhetens tjänst bör regleras i ett nytt medielandskap Hur bör en ändamålsenlig reglering utformas? Utgångspunkten i nuvarande uppdrag för , SVT och UR är att programbolagen sänder rikstäckande ljudradio, tv och sökbar text- tv. Att producera och sända radio- och tv-program utgör program- bolagens kärnverksamhet och är grunden för den reglering som finns dels i sändningstillstånd med innehållsvillkor, dels i anslagsvillkor. Regleringsmodellen har bl.a. utformats med hänsyn till de bestämmelser i yttrandefrihetsgrundlagen (YGL) som anger förut- sättningarna för att meddela föreskrifter om tillstånd och villkor för att sända, men även med hänsyn till det skydd som finns för den redaktionella självständigheten. För sändningar i tråd råder etabler- ingsfrihet. Etableringsfriheten innebär bl.a. att det allmänna inte får ställa några krav eller villkor på sändningar i tråd som inte har stöd i grundlagen. Radio och tv i allmänhetens tjänst utvecklas i allt högre grad i en onlinemiljö där internet är bas för distributionen av innehåll och där användaren kan bestämma på vilken enhet ett visst innehåll ska konsumeras. Distributionen av innehållet sker ofta i tråd. Det inne- bär att det nu gällande uppdraget, där innehållsvillkoren formellt enbart gäller för sändningar i marknätet, blir alltmer otillräckligt. Kärnverksamheten utgörs fortfarande av produktion och sändning av radio- och tv-program, men i onlinemiljön erbjuds ett allt större utbud av program som inte ryms i de traditionella sändningarna som även andra typer av tjänster växer fram. Gränserna mellan kärnverksamheten och den kompletterande verksamheten blir därmed svårare att avgöra. En konsekvens är att regleringen via sändningstillstånden riskerar att omfatta en alltmer begränsad del av programföretagens verk- samhet, vilket även innebär att en allt större del av verksamheten inte kan följas upp eller granskas. Uppdraget, dess omfattning och gränser kan därmed upplevas som otydliga. I förlängningen kan det leda till minskat förtroende för verksamheten. Redan i direktiven till den förra public service-kommittén konsta- terade regeringen att kommittén behövde analysera vilken roll pro- gramföretagens verksamhet på olika plattformar har och utreda hur den ska regleras (dir. 2011:51). Utvecklingen mot distribution och konsumtion av innehåll online har accelererat, liksom andelen innehåll som enbart publiceras på nätet. Det krävs nu en genomgripande analys dels av hur public service-uppdraget kan formuleras i ett nytt medielandskap, dels av hur public service bör regleras såväl som . En utgångspunkt är att regleringen långsiktigt ska trygga programföretagens oberoende och genom en inbyggd tröghet garantera stabiliteten i systemet. Även med krav på att public service-uppdraget är tydligt definierat och avgränsat är av betydelse i detta sammanhang. En övergripande reglering som omfattar hela verksamheten av radio och tv i allmänhetens tjänst är inte möjlig utan ändringar i YGL. I den parlamentariska public service-kommitténs uppdrag ingår inte att föreslå grundlagsändringar. Regeringen avser dock att senast tillsätta en parlamentarisk kommitté med uppdrag att se över YGL. Ett av ändamålen för en sådan översyn bör vara att ge förutsättningar för en mer ändamålsenlig reglering av radio och tv i allmänhetens tjänst. Eventuella förslag i ett sådant syfte kommer dock inte att kunna genomföras innan nästa tillståndsperiod inletts. Kommittén bör därför beakta såväl ett kortare tidsperspektiv där dagens grundläggande förutsättningar gäller, som ett längre tids- perspektiv där en mer förutsättningslös bedömning kan göras. Kommittén ska, med utgångspunkt i att regleringen som helhet ska bidra till att upprätthålla företagens oberoende, •bedöma hur den övergripande inriktningen och gränserna för ett public service-uppdrag som omfattar såväl sändningar i marknätet som verksamhet i en onlinemiljö kan formuleras, •bedöma hur ett sådant heltäckande uppdrag på borde regleras, •föreslå hur uppdraget till public service ska ges under nästa till- ståndsperiod, •med utgångspunkt i de bedömningar och förslag som lämnats om uppdragets form och reglering föreslå längden på kommande tillståndsperioder och formerna för medelstilldelningen, och •bedöma om de centrala begrepp som används i sändnings- tillstånd och anslagsvillkor, t.ex. kärnverksamhet och komplet- terande verksamhet, behöver omdefinieras. Hur kan den övergripande organisationen för radio och tv i allmänhetens tjänst bidra till programföretagens oberoende? Den övergripande organisationen för radio och tv i allmänhetens tjänst med en ägarstiftelse och tre programföretag fungerar i huvudsak väl. Programföretagen har, särskilt under de senaste tillstånds- perioderna, utvecklat en väl fungerande samverkan för att samordna och effektivisera verksamheterna. Kommittén ska därför inte utreda en sammanslagning av de tre programföretagen. skapades för att åstadkomma tydliga spel- regler för relationen mellan staten och radio och tv i allmänhetens tjänst och tillgodose kravet på självständighet och integritet för programföretagen. •utvärdera hur organisation, långsiktiga finansiering och styrelse bidrar till programföretagens integritet och oberoende, och •om så anses motiverat föreslå förändringar. Uppdraget att föreslå hur radio och tv i allmänhetens tjänst ska nå ut till publiken i ett nytt medielandskap Den centrala uppgiften för , SVT och UR är att producera och sända ett mångsidigt programutbud som är tillgängligt för alla. Sänd- ningar via marknätet har en särställning både tekniskt och avseende reglering. Enligt sändningstillstånden ska sändningarna i marknätet nå av den fast bosatta befolkningen. Kostnaderna för sändningar i marknätet är stora men inne- bär distributionsformen att programföretagen kan ställa höga krav på kvalitet och robusthet. Sändningarna kräver inte något abonnemang och i de flesta fall kan de tas emot med en relativt enkel utrustning. Därmed har de en central betydelse för att garantera att alla hushåll – oavsett ekonomiska förutsättningar och teknisk kapacitet – ska kunna ta del av radio och tv i allmänhetens tjänst. Det är viktigt för för- troendet för verksamheten och bidrar till företagens särskilda roll för samhället i fredstida kriser och under höjd beredskap. Utöver sändningarna i marknätet använder programföretagen flera andra distributionsplattformar för tv-sändningar. Det är fortfarande sändningarna i marknätet som har den största räckvidden, men det är de internetbaserade plattformarna som växer. Staten har ett ansvar för att garantera att alla i ska kunna ta del av radio och tv i allmänhetens tjänst. I ett nytt medielandskap blir programföretagen beroende av nya aktörer och infrastrukturer för att nå ut. Utvecklingen riskerar att innebära ökade kostnader och påverkar statens möjlighet att reglera krav på täckning och räckvidd. •föreslå hur staten kan garantera att radio och tv i allmänhetens tjänst når ut till hela befolkningen, och •föreslå hur ett täckningskrav eller motsvarande bör formuleras. Uppdraget att bedöma hur public service ansvar och oberoende påverkas när relationen till olika former av kommersiell verksamhet förändras Medieutvecklingen innebär att gränserna mellan olika typer av medie- tjänster blir otydligare. Aktörer som tidigare verkat på olika mark- nader med helt olika distributionsformer möts i en onlinemiljö och konkurrerar där om samma annonsörer och konsumenter. Utveck- lingen innebär också att alla medieföretag i någon mening verkar på en global marknad som styrs av starka kommersiella krafter, vilket får avgörande betydelse för förutsättningarna för verksamheterna. Även radio och tv i allmänhetens tjänst måste förhålla sig till detta alltmer komplexa kommersiella medielandskap. Programföretagen är i ett nationellt perspektiv dominerande aktörer med stabila ekono- miska förutsättningar, som de i ett globalt perspektiv är små, med begränsade möjligheter att påverka medieutvecklingen. Det ställer stora krav på programföretagen och hur de förhåller sig till andra marknadsaktörer. En förutsättning för att public service fortsatt ska vara relevant för publiken är att utbudet finns tillgängligt för allmänheten på olika plattformar och att så många som möjligt kan tillgodogöra sig utbudet även i en onlinemiljö. De svenska public service-företagen har i internationell jäm- förelse begränsade möjligheter till kommersiella samarbeten. Re- klam är inte tillåtet, sponsringen kraftigt begränsad och möjligheten till kommersiella sidoverksamheter tydligt avgränsad. Kraven på öppenhet och transparens i redovisningen är omfattande och har Det är en modell som bidrar till programföre- tagens höga förtroende och som bör värnas. Bör public service-företagens oberoende i relation till olika kommersiella medieaktörer och distributörer förtydligas? Medieutvecklingen har inneburit att sociala medier och andra globala distributionsplattformar i allt högre grad används av medieföretagen, dels för att nå publiken, dels för att locka publiken till de egna platt- formarna. Programföretagens utbud finns, helt eller delvis, allt oftare i en miljö som är reklamfinansierad. Det är därför nödvändigt att utifrån syftet att värna public service oberoende och integritet, analy- sera konsekvenserna av programföretagens kommersiella samarbeten och deras förhållande till globala medieaktörer och distributörer. •bedöma behovet av att förtydliga kraven på programföretagens oberoende och integritet i kommersiella samarbeten och i rela- tionen med olika typer av medieaktörer och distributörer, och •om så anses motiverat föreslå hur sådana krav bör formuleras. Bör public service ha i uppdrag att stärka mångfalden av kvalitativa nyhetsmedier? Medieutvecklingen har medfört en mer påtaglig konkurrenssituation mellan public service-företagen och andra kommersiella nyhets- medier. I syfte att garantera en mångfald av nyhetsmedier kan det vara av betydelse att de olika aktörerna utvecklar nya former av samverkan. En sådan samverkan får dock inte innebära att public service- företagens självständighet och oberoende i förhållande till ekonomiska och kommersiella intressen riskerar att ifrågasättas. •bedöma om programföretagen bör ha i uppdrag att samverka med lokala oberoende medier i syfte att stärka mångfalden av kvalitativa nyhetsmedier. Bör public service ha i uppdrag att stärka en livskraftig produktionsmarknad? I syfte att öka mångfalden i utbudet är programföretagen skyldiga att genomföra produktionssamarbeten, utlägg och köp av visningsrätter från externa produktionsbolag. Programföretagen har en stark posi- tion på den svenska produktionsmarknaden och är i vissa fall den enda tänkbara köparen av ett program eller ett format som utvecklats av ett fristående produktionsbolag. Den dominerande positionen ställer höga krav på tydlighet och transparens i relationen till de externa produktionsbolagen. •bedöma om programföretagen bör ha i uppdrag att stärka en livs- kraftig produktionsmarknad. Uppdraget att föreslå vissa förändringar av innehållsuppdraget Behöver någon del av innehållsuppdraget förändras mot bakgrund av den omfattande medieutvecklingen? Regeringen anser att programföretagens innehållsuppdrag är ända- målsenliga och i allt väsentligt bör bestå. Den medieutveckling som sker ger inte anledning att ompröva samhällets behov av program- företag med uppdrag att ge alla tillgång till ett allsidigt och obero- ende programutbud av hög kvalitet. Den centrala uppgiften i de nuvarande uppdraget för , SVT och UR är att erbjuda ett mång- sidigt programutbud som omfattar allt från det breda anslaget till mer särpräglade programtyper. Programverksamheten ska som hel- het bedrivas utifrån ett jämställdhets- och mångfaldsperspektiv och utmärkas av hög kvalitet, nyskapande form och innehåll. Programmen ska utformas så att de genom tillgänglighet och mångsidighet tillgodoser skiftande förutsättningar och intressen hos befolkningen i hela landet. Programutbudet ska vidare spegla förhål- landen i hela landet och den variation som finns i befolkningen som helhet. Mer än hälften av SR:s och SVT:s allmänproduktion ska pro- duceras utanför . Verksamhetens betydelse för den fria åsiktsbildningen ska beaktas och utrymme ges för den fria åsiktsbildningen med en mångfald av åsikter och meningsyttringar. För SR och SVT utgör nyhetsverk- samheten – nationellt och regionalt – en central del av verksamheten. Programföretagen ska se till hela publikens behov och intressen och inte i första hand styras av att maximera antalet tittare eller lyss- nare. Av det följer att programföretagen har ett särskilt ansvar för sådant innehåll som ger ett tydligt mervärde i det samlade medie- utbudet. Utbudet för barn och unga är prioriterat. Folkbildningsuppdraget är centralt för alla tre programföretag, i synnerhet för UR. Radio och tv i allmänhetens tjänst är en betydelse- full källa för programinnehåll på det svenska språket liksom för spridning av kultur och bildning. Programföretagen är centrala kultur- bärare och ska erbjuda ett mångsidigt kulturutbud genom samarbeten med kulturinstitutioner och kulturproducenter i hela landet. Programföretagen har även en särställning på mediemarknaden när det gäller att tillgängliggöra programverksamheten för personer med funktionsnedsättning. Public service-företagens tillgänglighets- tjänster ska hålla hög kvalitet och användbarheten bör ständigt för- bättras och utvecklas utifrån ett brukarperspektiv. En utgångspunkt är att tillgängligheten successivt ska öka. •utifrån beskrivningen av medieutvecklingens konsekvenser för radio och tv i allmänhetens tjänst föreslå eventuella förändringar av innehållsuppdraget, med utgångspunkten att det nuvarande innehållsuppdraget i sina huvuddrag är relevant utformat och där- för huvudsakligen bör kvarstå oförändrat. Hur kan synligheten för de nationella minoritetsspråken och teckenspråket stärkas? Radio och tv i allmänhetens tjänst har ett ansvar för att erbjuda ett särskilt utbud av program på de nationella minoritetsspråken. Syftet är dels att främja och erbjuda miljöer där språken används och sprids, dels att synliggöra de nationella minoriteterna för en bredare allmänhet. Uppdraget har under den senaste tillståndsperioden skärpts genom ett krav på att utbudet ska öka . Motsvarande uppdrag gäller även teckenspråk. Programföretagen har dessutom ett ansvar för sändningar på andra minoritetsspråk. •med utgångspunkt i internationella åtaganden på om- rådet samt regeringens strategi för de nationella minoriteterna (prop. 2008/09:158) föreslå hur ansvaret för utbudet på minori- tetsspråken ska formuleras för att bidra till att kvaliteten och syn- ligheten stärks, och •föreslå hur ansvaret för utbudet på teckenspråk ska formuleras för att bidra till att kvaliteten i utbudet och språkets synlighet stärks. I förslaget som gäller de nationella minoritetsspråken ska de bedöm- ningar som lämnas av utredningen för en stärkt minoritetspolitik (Ku 2016:02) beaktas. Finns ett behov av sändningar riktade till utlandet? SR har haft i uppdrag att bedriva sändningar riktade till svenskar som befinner sig utomlands och till en utländsk publik. Syftet har varit att programverksamheten ska ge en möjlighet att få och upprätthålla kontakt med . Sändningarna, som till största delen bestått av aktualitets- och nyhetsprogram, har distribuerats över kortvåg, mellanvåg, satellit och via internet. fanns ett särskilt statsanslag för verksamheten, men ingår finansieringen i den allmänna medelstilldelningen. Den tekniska utvecklingen ledde till att SR lade ner kort- och mellanvågssänd- ningarna. avvecklades Radio som redaktion.