sou · H6B328 · 2018-04-03 00:00:00 — 13Näringsdepartementet (2017) Statens ägarpolicy och riktlinjer för bolag med statligt ägande s. 5. Den nationella alarmeringsfunktionens organisationsform Styrning av bolag med statligt ägande skiljer sig från styrning av statliga förvaltningsmyndigheter. Statligt ägda bolag följer inte förvaltningslagens (1986:223)14 regler utan fattar beslut i enlighet med privaträttens regler, vilka är omfattande. Regelverket är det- samma för bolag med statligt ägande som för privatägda bolag när det gäller aktiebolags-, årsredovisnings- och bokföringslagarna samt, i förekommande fall, värdepappers- och insiderlagstiftningen.15 Bolagen kan också omfattas av direkt tillämpliga EU-förordningar, exempelvis dataskyddsförordningen (se bland annat kapitel 6).16 Den löpande verksamheten i bolagen präglas av civilrättsligt in- gångna avtal. Aktiebolagslagen är det övergripande ramverket i det fall verk- samheten bedrivs som aktiebolag, och styrelsen ansvarar för bola- gets organisation och för förvaltningen av bolagets angelägenheter (8 kap. 4 §) inom ramen för bolagets verksamhetsföremål och eventuella anvisningar från ägaren. I styrelsens ansvar ingår att säkerställa en ändamålsenlig intern kontroll, riskhantering och regelefterlevnad. Det är även styrelsens ansvar att besluta om strategier och mål för bolaget, medan den löpande verksamheten sköts av bolagets ledning. Styrelsen ska också besluta en arbets- ordning för styrelsen. Styrelsen ansvarar för att bolagen sköts inom ramen för lagstiftningen, bolagets bolagsordning, eventuella ägar- anvisningar och statens ägarpolicy. En av styrelsens viktigaste uppgifter är också att utse, utvärdera och vid behov entlediga den verkställande direktören.17 Styrelsen ska också besluta en instruk- tion för den verkställande direktören. 14Ersätts av förvaltningslagen (2017:900) då förvaltningslagen (1986:223) upphör att gälla. 15Aktiebolagslagen (2005:551), årsredovisningslagen (1995:1554), bokföringslagen (1999:1078) samt värdepappers- och insiderlagstiftningen med bland annat lagen (2007:528) om värde- pappersmarknaden, lagen (1991:980) om handel med finansiella instrument, lagen (2000:1087) om anmälningsskyldighet för vissa innehav av finansiella instrument och lagen (2005:377) om straff för marknadsmissbruk vid handel med finansiella instrument. 16Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv /46/EG (allmän dataskyddsförord- ning), som tillämpas . 17Näringsdepartementet (2017) Statens ägarpolicy och riktlinjer för bolag med statligt ägande s. 2, 6 och 7. Den nationella alarmeringsfunktionens organisationsform Genom bolagsordningen18 bestämmer ägaren bolagets verksam- hetsföremål och vissa ramar för verksamheten (jämför 3 kap.). I bolag med statligt ägande har verksamhetsföremålet sin grund i beslut. Genom ägaranvisningar19 ger ägaren därtill instruktioner till bolagets styrelse. I bolag med statligt ägande används ägaranvisningar i huvudsak när bolag har särskilt beslutade samhällsuppdrag, får anslag, befinner sig i omstrukturering samt vid avregleringar och andra liknande väsentliga förändringar. Ägar- anvisningar ska till sitt innehåll vara relevanta, konkreta och tyd- liga. Om ett uppdrag lämnas i en ägaranvisning, ska det tydligt framgå hur uppdraget ska finansieras, redovisas och följas upp. Ägaranvisningarna ska formaliseras genom beslut på bolagsstäm- ma.20 I vissa statligt ägda bolag förekommer avtal eller överenskom- melser mellan staten och bolaget, t.ex. för att säkerställa långsiktiga offentliga åtaganden, som fungerar som en särskild form av styr- ning. Ägaranvisningar är dock det verktyg som används för nya strukturer. Generellt sett kan sägas att aktiebolagsformen inte ger samma utrymme för direkt styrning från regeringens sida som myndig- hetsformen. Eftersom aktiebolag är självständiga juridiska personer kan regeringen inte i regeringsbeslut direkt rikta formellt bindande direktiv, anvisningar eller liknande till bolagen. Regeringen har i det hänseendet, som andra aktieägare och i enlighet med aktiebolags- lagens regler, att utöva rätten att besluta i bolagets angelägenheter vid bolagsstämma. Regeringen har dock, liksom ägare i ett privatägt aktiebolag, möjlighet att begära att styrelsen kallar till en extra bolagsstämma. Bolagsstämman är bolagets högsta beslu- tande organ och det forum där aktieägare formellt utövar sitt inflytande (7 kap. 1 §). 18Se t.ex. SOS Alarms bolagsordning; /om-oss/finansiell-information-och- bolagsstyrning/bolagsordning/ och Systembolagets bolagsordning; /imagelibrary/publishedmedia/aihc7pvp9qms90e3p2xq/2014- bolagsordning.pdf 19Se t.ex. SOS Alarms; /contentassets/9119a93abac249f8a172179dca4abab3/kallelse-till- arsstamma-i-sos-alarm-sverige-ab.pdf, eller Systembolagest: /imagelibrary/publishedmedia/2h2pp8ar2e2f3md2y7bx/- garanvisning_f-r_Systembolaget_Aktiebolag.pdf 20 a. (2017) s. 3. Ett exempel är statens avtal med Systembolaget, se Tillkännagivande (2012:623) av avtal mellan och staten. Den nationella alarmeringsfunktionens organisationsform SOU 2018:28 I de bolag där staten äger av aktierna och där bolaget har minst 50 anställda, har riksdagsledamöter rätt att när- vara vid bolagsstämman. Regeringen anser också att allmänheten bör bjudas in att närvara på bolagsstämman i bolagen med statligt ägande.21 Bolagsstämman utser revisor med uppgiften att oberoende granska styrelsens och VD:ns förvaltning samt bolagets årsredovis- ning och bokföring. I avsnitt 16.1.6 redogörs för när Riksrevisio- nen och får och ska utse revisorer. Regeringen har beslutat en ägarpolicy och riktlinjer för bolag med statligt ägande som i sin nuvarande version gäller fr.o.m. den 1 januari 2017.23 Ägarpolicyn ska tillämpas i bolag med statligt majoritetsägande och policyn beslutas på årsstämman i sådana bolag. I övriga bolag, där staten är delägare, verkar staten i dialog med övriga ägare för att ägarpolicyn ska tillämpas.24 I ägarpolicyn har regeringen slagit fast att bolagen ska förvaltas så att den lång- siktiga värdeutvecklingen blir den bästa möjliga och, i förekom- mande fall, att de särskilt beslutade samhällsuppdragen utförs väl. Bolagen ska förvaltas på ett aktivt och professionellt sätt med långsiktigt värdeskapande som övergripande mål. Bolag med stat- ligt ägande ska agera långsiktigt, effektivt och lönsamt samt ges förmåga att utvecklas. Utöver de styrdokument som nämnts så utövar regeringen sin styrning genom uppföljningsmöten som äger rum löpande ett antal gånger mellan representanter för ägaren och bolagens styrelseordförande och verkställande direktör. Vid dessa möten diskuteras bland annat uppföljning av strategiska mål för hållbart företagande, ekonomiska mål och uppdragsmål, samt andra för bolaget relevanta och aktuella frågeställningar. Regeringen anger också i ägarpolicyn att för att uppnå effektiva styrelser bör antalet ledamöter vara sex till åtta personer.26 I övrigt anges att hållbart företagande ska integreras i bolagsstyrningen i (2017) s. 6. 22I har riksdagsstyrelsen utsett tre lekmannarevisorer och suppleanter för dem (jämför 6 § bolagsordningen). 23Policyn beslutades och ersätter tidigare policy som beslutades . Policyn ska tillämpas från . 24SOS Alarm tillämpar ägarpolicyn. (2017) s. 2. (2017) s. 3. Den nationella alarmeringsfunktionens organisationsform syfte att främja en långsiktigt hållbar värdetillväxt i bolagen. Detta ska ske genom att bolagen agerar ansvarsfullt med avseende på miljö, internationella åtaganden, affärsetik och skäliga villkor för anställda, kunder och leverantörer.27 Regeringen anser att det ingår i rollen som bolagsägare att löpande pröva skälen för fortsatt statligt ägande liksom att över- väga bolagens olika uppdrag och inriktning, även om det finns skäl till att staten även framgent bör kvarstå som en betydande bolags- ägare. Ekonomiska mål och uppdragsmål Bolagen med statligt ägande verkar i de flesta fall under marknads- mässiga villkor på konkurrensutsatta marknader. Det innebär att de har samma förutsättningar som andra aktörer på marknaden och att de precis som dessa drivs med värdeskapande som övergripande mål. På så vis stärks de statliga innehavens konkurrenskraft, långsiktiga värdeutveckling och effektivitet, som risken för snedvrid- ning av konkurrensen minskar. Ett betydelsefullt stöd för bolag som eftersträvar ett så effektivt resursutnyttjande som möjligt är fastställandet av ekonomiska mål. De ekonomiska målen ska vara realistiska, uppföljningsbara och ambitiösa. Ägaren utarbetar därför målen tillsammans med bolagen. På så vis skapas en mer nyanserad och ändamålsenlig bolagsstyrning som kvaliteten och verklighetsförankringen i målen för- bättras. För bolagen med särskilt beslutade samhällsuppdrag beslutas även uppdragsmål för att möjliggöra uppföljning av hur väl bolagen uppfyller uppdragen. har i en rapport ägda bolag med samhällsuppdrag – regeringens styrning (RIR 2017:37) bland annat betonat vikten av uppdragsmål i statligt ägda bolag. Ekonomiska mål sätts normalt samordnat med uppdragsmål efter- som det särskilt beslutade samhällsuppdraget då kan sättas i relation till ekonomiskt värdeskapande. En hållbarhetsanalys ingår i den fundamentala analysen av bolagets möjligheter och risker som ligger till grund för de ekonomiska målen. 27 a. (2016). Den nationella alarmeringsfunktionens organisationsform De ekonomiska målen föreslås av styrelsen och beslutas av äga- ren på bolagsstämman. De ekonomiska mål som staten sätter för de statligt ägda bola- gen syftar till att •säkerställa värdeskapande genom att styrelse och företagsled- ning arbetar mot långsiktiga, ambitiösa och realistiska mål, •uppnå kapitaleffektivitet genom att tydliggöra kostnaden för eget kapital, •hålla bolagets finansiella risk på en rimlig nivå, •tillförsäkra ägaren direktavkastning genom hållbara och förut- sägbara utdelningar med hänsyn tagen till bolagens framtida kapitalbehov och finansiella ställning, •på ett strukturerat sätt mäta, följa upp och utvärdera bolagens lönsamhet, effektivitet och risknivå.28 Uppdragsmål tas fram för statligt ägda bolag som har särskilt beslutade samhällsuppdrag. Ett särskilt beslutat samhällsuppdrag föreligger när ett bolag har ett uppdrag beslutat av att bedriva verksamhet som helt eller delvis syftar till att generera andra effekter än ekonomisk avkastning för ägaren. Bolag som har särskilt beslutade samhällsuppdrag bidrar bland annat till kulturella värden, mer hållbar konsumtion, forskning och utveckling, läkemedelsförsörjning, kapitalförsörjning och upprätt- hållande av infrastruktur.29 (SOS Alarm) har ett särskilt beslutat samhällsuppdrag att ta emot och förmedla larm på nödnumret 112.30 Uppdragsmålen beslutas av bolagsstämman genom en ägaranvis- ning till bolaget. (2017) s. 4. 29Verksamhetsberättelse för bolag med statligt ägande 2016 s.24. 30För SOS Alarm: Mål finns för svarstider. • Svarstid 112: – Genomsnittlig svarstid högst – Genomsnittlig svarstid för av samtalen ska vara högst . – Längsta svarstid . • Tid till identifierat hjälpbehov: – Tiden från tidpunkten då den hjälpsökandes anrop inkommer till anrops kön för 112 till tidpunkten då operatören sätter index i 112-ärendet (identifierat hjälpbehov) ska inte överstiga 40 sekun- der i genomsnitt. Mätmetod är under utveckling. • Nöjda kunder inom samhällsuppdraget. • Nöjd kund index (NKI) ska uppgå till lägst 68 inom området Alarmering och Beredskap. • Förtroendeindex ska uppgå till lägst index 70. Den nationella alarmeringsfunktionens organisationsform Syftet med att fastställa uppdragsmål för bolagen är att: •säkerställa att de särskilt beslutade samhällsuppdragen utförs väl, •tydliggöra kostnaden för utförandet av de särskilt beslutade samhällsuppdragen, •möjliggöra uppföljning och rapportering till och andra intressenter, samt •klargöra förutsättningarna för de ekonomiska målen. Regeringen anser att framtagande av uppdragsmål och ekonomiska mål ska genomföras samordnat.31 Det finns ingen motsättning mellan särskilt beslutade samhällsuppdrag och ekonomisk effek- tivitet. Statens ambition som ägare är att uppdraget ska utföras väl och på ett så effektivt sätt som möjligt. Däremot kan uppdragsmål och ekonomiska mål påverka varandra, varför det är viktigt att de fastställs i en integrerad process. Utförandet av det särskilt beslu- tade samhällsuppdraget kan till exempel vara förknippat med en kostnad, vilket påverkar bolagets ekonomiska resultat. De eko- nomiska målen sätts med hänsyn tagen till kostnaden för det sär- skilt beslutade samhällsuppdraget. Det särskilt beslutade samhälls- uppdraget kan även vara kopplat till bolagets risk och bedömningen av vad som är en lämplig kapitalstruktur. Tolkningen av det särskilt beslutade samhällsuppdraget och fastställandet av uppdragsmålen har betydelse för bolagets ekonomiska förutsättningar och vilka ekono- miska mål som kan sättas. Vissa av bolagen med särskilt beslutade samhällsuppdrag får anslag från statens budget. Kostnadsberäk- ningen för de särskilt beslutade samhällsuppdragen underlättar för regering och riksdag att prioritera hur skattebetalarnas pengar ska användas. Uppföljningen av uppdragsmålen och de ekonomiska målen sker vid ägardialog med företrädare för ägaren och styrelsens ordförande. 31 a. (2017) s. 5. Den nationella alarmeringsfunktionens organisationsform löpande arbete med förvaltningsmyndigheter respektive med statligt ägda bolag är arbetet så fördelat att varje departement ansvarar för bland annat kontakter med de myndigheter som ligger inom respektive departements ansvarsområde liksom uppföljning och beredningen av regeringsärenden som berör myndigheterna i enlighet med förordningen (1996:1515) med instruktion för (12 § och bilagan). Regeringen anser att statens roll som ägare bör hållas tydligt åtskild från statens övriga roller, i enlighet med riktlinjer för bolagsstyrning av statligt ägda företag. I praktiken innebär detta att ansvaret för bolagsförvaltningen inom separerats från ansvaret för den särskilda sektorslagstiftningen inom olika områden. Regeringens ansvar för ägarstyrningen på uppdrag utövas genom en särskild ägarenhet (med statligt ägande), som finns på . Enheten svarar för huvuddelen av företagen med statligt ägande. med statligt ägande koordinerar styrelse- nomineringsprocessen inom . Det sker genom en analys av kompetensbehovet utifrån bolagets verksamhet, situation och framtida utmaningar, styrelsens sammansättning samt genom- förda styrelseutvärderingar. En löpande egen utvärdering av samt- liga statligt ägda bolags styrelser görs också. Regeringen anser att det är viktigt att styrelsen alltid har sådan branschkunskap eller annan kompetens som är direkt relevant för bolaget, även när bolaget utvecklas och omvärlden förändras.32 32 a. (2017) s. 3. Den nationella alarmeringsfunktionens organisationsform 16.1.6Statlig verksamhet står under offentlig tillsyn och kontroll De statliga myndigheterna är föremål för offentlig tillsyn och kon- troll på flera sätt. () och Justitiekanslern () ansvarar för att tillse att de som utövar offentlig verksamhet i statliga och kommunala myndigheter efterlever lag och förordning samt i övrigt fullgör sina åligganden. De har dock inte tillsyn över offent- lig verksamhet som bedrivs i privaträttslig form.33 som är en myndighet under har till uppgift att granska den verksamhet som bedrivs av staten (13 kap. 7 § RF). Regler om att granskning kan avse också annan än statlig myndighet meddelas i lag. I 2 § lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. anges att får granska den verksamhet som bedrivs av staten i form av aktiebolag, om verksamheten är reglerad i lag eller någon annan författning eller om staten som ägare eller genom tillskott av statliga anslags- medel eller genom avtal eller på något annat sätt har ett bestäm- mande inflytande över verksamheten. granskning ska enligt 4 § samma lag ta sikte på förhållanden med anknytning till statens budget, genomförandet och resultatet av statlig verk- samhet och åtaganden i övrigt men får också avse de statliga insat- serna i allmänhet. Granskningen ska främja en sådan utveckling att staten med hänsyn till allmänna samhällsintressen får ett effektivt utbyte av sina insatser (effektivitetsrevision). I 9 kap. 8 § aktiebolags- lagen finns regler om att i ett sådant bolag som nämns ovan får utse en eller flera revisorer att delta i revisionen tillsammans med övriga revisorer. I 9, 9 a, 25 och 26 §§ aktiebolags- lagen finns även regler om att i vissa fall ska utse en revisor. I 9 kap. aktiebolagslagen finns regler om skyldigheten att ha revisorer i bolaget och i 10 kap. finns regler om allmän granskning av lekmannarevisorer. Revisorerna utses på bolagsstämman. Ytterligare granskning av statlig verksamhet kan ske genom att statliga och kommunala myndigheter ges i uppgift att utöva kon- 33 Se lagen (1986:765) med instruktion för ombudsmän, lagen (1975:1339) om Justitiekanslerns tillsyn samt förordningen (1975:1345) med instruktion för Justitiekanslern. Den nationella alarmeringsfunktionens organisationsform troll eller tillsyn inom olika områden. Exempel på detta är den till- syn som kommuner, och ansvarar för enligt 5 kap. lagen (2003:778) om skydd mot olyckor och Konkurrens- verkets uppdrag enligt konkurrenslagen (2008:579). 16.1.7Offentlighetsprincipen gäller som huvudregel endast för myndigheter Myndigheter – både statliga och kommunala – omfattas av reglerna i tryckfrihetsförordningen (TF), offentlighets- och sekretesslagen (2009:400; OSL) och arkivlagen (1990:782). För enskilda rättssubjekt, exempelvis aktiebolag, gäller inte reglerna om allmänna handlingars offentlighet i TF. Oavsett om staten eller kommuner och/eller landsting har ett avgörande in- flytande över verksamheten är ett bolag inte en myndighet. Ett bolag betraktas inte som en myndighet ens när det anförtrotts förvaltningsuppgifter i enlighet med 12 kap. 4 § RF. Offentlighetsprincipen har dock i några fall genom uttrycklig reglering i lagstiftningen gjorts tillämplig på allmänna handlingar hos organ som anges i bilagan till OSL under förutsättning att handlingarna hör till den verksamhet som nämns där. Organen ska vid tillämpningen av OSL jämställas med myndigheter (se 2 kap. 4 § OSL). Utmärkande för organ som nämns i bilagan är att de fullgör förvaltningsuppgifter som innefattar myndighetsutövning för det allmännas räkning. Organ som nämns är exempelvis Radio- tjänst i (ärenden om radio- och TV-avgifter), (all verksamhet) och publicus (all verksamhet). Rätten att ta del av offentliga allmänna handlingar hos myndig- heter enligt TF ska enligt 2 kap 3 § OSL i tillämpliga delar gälla också handlingar hos vissa kommunala företag i vilka kommuner, landsting eller kommunalförbund, var för sig eller tillsammans, utövar ett rättsligt bestämmande inflytande. Med rättsligt bestäm- mande inflyttande avses bland annat att äga aktier som motsvarar mer än hälften av samtliga röster eller på annat sätt förfoga över så många röster i bolaget. OSL innehåller utöver regler om att lämna ut allmänna hand- lingar även regler om tystnadsplikt i det allmännas verksamhet (1 kap. 1 OSL). om tystnadsplikt gäller alltså endast Den nationella alarmeringsfunktionens organisationsform för myndigheter och för en person som fått kännedom om upp- giften genom att för det allmännas räkning delta i en myndighets verksamhet (2 kap. 1 § OSL). Generellt gäller alltså OSL inte för företag.34 Däremot finns i annan lagstiftning regler om tystnads- plikt i verksamhet som bedrivs i privat regi, jämför t.ex. patient- säkerhetslagen (2010:659) och lagen (1981:1104) om verksamheten hos vissa regionala alarmeringscentraler. 16.1.8Finansiering av statlig verksamhet Myndigheter finansieras vanligen med anslag, avgifter eller bidrag. Även sponsring förekommer på vissa myndigheter. Med anslag, som utbetalas av Riksgälden, menas pengar som till- delas myndigheterna via statens budget. För investeringar i anlägg- ningstillgångar som ska användas i myndighetens egen verksamhet ska myndigheten låna pengar hos Riksgälden (). I myndighetens årliga regleringsbrev anges närmare hur myndig- hetens finansiering, utbetalningsplan för anslaget m.m. ska vara . Avgiftsförordningen (1992:191) reglerar myndigheters rätt att ta ut avgifter. Där sägs att myndigheter kan besluta om avgiftens storlek och disponera avgiftsintäkterna bara om det följer av en lag, förordning eller av ett särskilt beslut av regeringen. Stödet för att disponera inkomsterna från den avgiftsbelagda verksamheten åter- finns normalt i regleringsbrevet eller i myndighetens instruktion. Genom budgetprocessen koordineras statens inkomster och utgifter. Myndigheter lämnar i regel in sina budgetunderlag till reger- ingen . I det beräknar myndigheterna hur stora utgifterna väntas bli de kommande tre åren och hur de ska finansieras. Även uppgifter om investeringar, avgifter och bemyndiganden redo- visas. 34 , , , Offentlighets- och sekretesslagen, En kom- mentar, kommentaren till 2 kap. 1 § OSL, (Zeteo ). Den nationella alarmeringsfunktionens organisationsform Bolag är egna juridiska personer skilda från staten och finansieras i huvudsak genom egen försäljning av varor och/eller tjänster och finansiering via kapitalmarknaden eller via lånat kapital. Anslags- finansiering över statsbudgeten kan ibland ske i de fall bolaget har ett särskilt beslutat samhällsuppdrag.35 Behovet av budgetmedel anges av bolagen i årliga budgetunder- lag som lämnas till regeringen, på samma sätt som för statliga myn- digheter.36 16.2Den nationella alarmeringsfunktionens organisationsform Den nationella alarmeringsfunktionen ska ges en organisations- form. SOS Alarm drivs som ett aktiebolag som är hälftenägt av staten respektive av som är ett av förbundet och Landsting (SKL) helägt bolag. Utredningen har enligt direktiven37 haft att ur ett effektivitets- och kvalitetsperspektiv analysera vilken organisationsform, dvs. en myndighet eller ett bolag, som ska förordas för en sådan funktion. Oberoende av vilken organisationsform som utredningen förordar för uppgiften har utredningen haft att analysera och utarbeta fullständiga förslag till hur de alternativa organisationslösningarna statlig förvaltningsmyndighet eller bolag kan inrättas för att kunna ansvara för den nationella alarmeringsfunktionen. I detta kapitel ges först några förvaltningspolitiska och andra aspekter på organisationsformerna statlig förvaltningsmyndighet respektive bolag. Därefter analyserar och bedömer utredningen förutsättningarna för att inrätta antingen en statlig förvaltnings- myndighet (avsnitt 16.3) eller ett bolag (avsnitt 16.4). I slutet av kapitlet behandlar utredningen de viktigaste skillnaderna mellan verksamhetsformerna statlig förvaltningsmyndighet och bolag (av- snitt 16.5) och slutligen frågan om vilken organisationsform som 35Justitiedepartementet (2017) Kommunikation för vår gemensamma säkerhet – ansvars- frågor och samordning s. 26. 36Justitiedepartementet (2017) s. 36. 37Dir 2015:133 s. 12 ff. Den nationella alarmeringsfunktionens organisationsform utredningen förordar för den nationella alarmeringsfunktionen (av- snitt 16.6). 16.3En ny statlig alarmeringsmyndighet Förslag: SOS Alarm ombildas och en ny statlig förvaltnings- myndighet inrättas med uppdrag som anges i alarmeringslagen. Myndighetens namn ska vara . Förslaget genomförs genom 2 § alarmeringsförordningen och genom en instruktion för alarmeringsmyndigheten. Den nya myndigheten föreslås använda de administrativa tjänster som Statens servicecenter (SSC) erbjuder. Förslaget genomförs genom att avtal sluts med SSC. Bedömning: Regeringen bör tillsätta en organisationskommitté/ särskild utredare som får i uppdrag att förbereda och genomföra bildandet av den nya myndigheten per liksom att sköta förhandlingarna med SKL inför ombildningen av verksamheten inom SOS Alarm till den nya myndigheten.