sou · H6B371 · 2018-09-05 00:00:00 — De hade på olika sätt hjälp via olika stöd- former men oavsett det kunde de nå högskolemässighet utan anpass- ning av undervisningsstrategier och med ordinarie kurslitteratur, dvs. I finns ett federalt program för att möjliggöra högre utbildning för individer med intellektuella funktionsnedsättningar. Program- met heter Transition and Postsecondary Programs for Students with Förändringar när det gäller särvux samt vidare studier för individer ... Intellectual Disabilities, TPSID96. Programmet innebär att institutio- ner som erbjuder högre utbildning kan ansöka om medel för att skapa modeller för inkludering av studerande med intellektuell funktions- nedsättning i deras utbildningar. För att erhålla medel krävs att man bl.a. ska: •Tillhandhålla individuellt stöd och tjänster för akademisk och social inkludering av studenter med intellektuella funktionshin- der i akademiska kurser, campusaktiviteter och andra aspekter av institutionens reguljära studentaktiviteter •Utifrån studentens funktionsnedsättning fokusera på •Självständighet, inklusive förmågan att föra sin egen talan •Integrerad arbetspraktik och kompetenser som leder till en meningsfull anställning. •Ta fram individuella studieplaner för varje student. TPSID-programmet startade och var ett femårigt initiativ. 2015 förnyades programmet med ytterligare en femårsperiod som löper . Den nationella budgeten för TPSID 2018 är 11.8 mil- joner dollar. omfattar TPSID-programmet 48 lärosäten över hela USA97. Nationell koordinator för är organisationen . är en nationell organisation med mål- sättningen att utveckla och förbättra inkluderande möjligheter till högre utbildning för individer med intellektuell funktionsnedsätt- ning. fungerar som en kunskapsnod för alla som är involverade i eller intresserade av studiemöjligheter för målgruppen. Förutom att vara nationell koordinator av TPSID är också projektägare av ett flertal större utvecklingsprojekt inom det aktuella området. 96www2.ed.gov/programs/tpsid/index.html 97Ett exempel på en TPSID-stöd utbildning kan läsas här: /programs/inclusive-education-services Förändringar när det gäller särvux samt vidare studier för individer ... Studenter som studerar inom ett TPSID-program deltar i den reguljära undervisningen som auskultant. ”Auditing” eller auskulta- tion är en medverkan som innebär att man följer den reguljära utbildningen utan avsikt att ta ett formellt betyg. Eftersom studen- ten medverkar utan målet att ta ett betyg krävs inte heller några for- mella behörigheter. Studenten har tillgång till ”peer ”, dvs. mentorer som är andra studenter. Efter avslutad kurs erhåller studen- ten ett intyg på medverkan. Förutom att delta i själva undervisningen deltar TPSID-studenten även i det omfattande campuslivet precis som alla andra studenter, vilket är en viktig faktor i programmet. Utvärderingar av TPSID visar på mycket goda resultat. 61 pro- cent av de studenter som avslutat en utbildning finansierad genom TPSID hade ett avlönat arbete efter avslutad utbildning99. Motsvarande siffra för individer med jämförbara funktionsnedsätt- ning som inte hade deltagit i en TPSID-utbildning var . I finns inget nationellt program som i . Däremot finns intressanta initiativ från enskilda universitet. har ett program kallat Uni2 Beyond som är riktat till individer med intellektuell funktionsnedsättning100. Precis som i deltar studenterna i den reguljära undervisningen och campusaktiviteterna. Även här är det auskultation eller auditing utan målsättning att ta akademiska poäng. Det som är speciellt inom Uni2 Beyond är den omfattande sats- ningen på mentorstödet. Inom Uni2 Beyond matchas varje student med en egen peer som stödjer studenten både i studierna och de sociala campusaktiviteterna. Uni2 Beyond har ett särskilt mentor- program dit reguljära studenter kan söka. Uni2 Beyond erbjuder sina studenter: •Deltagande i undervisning och handledning •Individuellt undervisningsstöd för att arbeta mot individuella lärandemål anpassade efter studentens styrkor och förmåga •Social samvaro med andra studenter 99National , 2017. Förändringar när det gäller särvux samt vidare studier för individer ... •Praktik för att öka anställningsbarhet och bygga nätverk på arbets- marknaden. Vid i finns en särskild avdelning med uppdrag att erbjuda utbildning till individer med intellektuell funktionsned- sättning, with Intellectual Disabilities (TCPID)101. Centret finansieras genom donationer från enskilda och sponsring från företag. Föregångaren till TCPID utvecklade en tvåårig utbildning, Certificate in Contemporary Living (CCL), för studenter med en intellektuell funktionsnedsättning. Målet för utbildningen var att introducera målgruppen till högskolestudier och livet på college, och göra det möjligt för dem att utveckla livskunskaper. CCL godkändes av 2006, och har examinerat strax under 200 studenter. Ett problem med kursen var dock att den inte var placerad i det nationella ramverket för kvalifikationer, NQF (motsvarighet till SEQF). Efter en omarbetning av kursen är den dock inplacerad i NQF-systemet på nivå 5. TCPID arbetar också med forskning kring lärandet bland stu- denter med intellektuell funktionsnedsättning. I korthet är det vikti- gaste forskningsresultatet, vilket också används i TCPID:s egna utbildningar, att studenter med intellektuell funktionsnedsättning kan klara högre utbildning, förutsatt att lärarna tillämpar ett inklu- derande arbetssätt och skapar en trygg och meningsfull lärandemiljö. startar det norska landets första utbildningar för personer med intellektuell funktionsnedsättning. Utbildningarna kommer att vara individuellt anpassade. Universite- tets styrelse beslutade att starta en utbildning inom området Förändringar när det gäller särvux samt vidare studier för individer ... självbestämmande, medborgarskap och inkluderande praktik. Utbild- ningen ska ges på halvfart . Utbildningen ska omfatta 120 studiepoäng. Medel för att kunna genomföra utbildningen kom- mer från statliga Barne-, ungdoms- og familiedirektoratet. Den första kullen består av 12 studenter. 2016 lade en statlig utredning102 fram ett antal förslag för att säkra grundläggande rättigheter vad gäller utbildning för intellektuellt funktionsnedsatta i . Utredningen föreslog bl.a. att ett antal försöksutbildningar ska starta. har erbjudit en yrkesexamen i inkluderande miljöer för studenter med intellektuella funktions- nedsättningar. Kurserna är inkluderande och erbjuds både funktions- nedsatta och icke-funktionsnedsatta studenter vid grundnivå. Studenterna beskriver ett ökat socialt del- tagande, mer kunskap och större självkänsla. själv upp- lever inkluderande kurser som positiva både för icke-funktions- nedsatta och funktionsnedsatta studenter. Särskilt utbildningsstöd och särskilda utbildningsinsatser För att underlätta studierna för individer med funktionsnedsättningar finns ett statsbidrag för särskilt utbildningsstöd103. Statsbidraget admi- nistreras av Specialpedagogiska skolmyndigheten, SPSM. Bidraget betalas ut till utbildningsanordnare efter ansökan till SPSM. Historiskt avsåg det särskilda utbildningsstödet endast rörelse- hinder, som beslutades av , och var en socialpolitisk åtgärd. övergick ansvaret till SISUS (Statens, sedermera för särskilt utbildningsstöd) och stödet breddades då så att det även fick omfatta fler funktionsnedsättningar. har både socialpolitiska och utbildningspolitiska åtgärder samman- förts till den senaste versionen då det talas generellt om funktions- nedsättning utifrån det förändrade funktionshinderpolitiska synsättet. På lik linje. 103Förordningen (2011:1163) om statsbidrag för särskilt utbildningsstöd. Förändringar när det gäller särvux samt vidare studier för individer ... I första hand är det särskilda utbildningsstödet avsett för folk- högskolornas utbildningar för individer med funktionsnedsättningar, men även universitet och högskolor kan ta del av en mindre del av bidraget för särskilt utbildningsstöd. Bidrag till insatser för deltagare eller studenter med funktionsnedsättning handlar alltid om mer- kostnader. Merkostnader är kostnader som utbildningsanordnaren har för deltagare med funktionsnedsättning, utöver vad som kan anses normalt för kursdeltagare. Exempel på vad som kan finansieras med statsbidraget för särskilt utbildningsstöd är lönekostnader för stödpersoner som har en anställ- ning som assistent eller stödperson, anpassning av teknisk utrust- ning, merkostnader för läromedel och studiematerial samt handled- ning av personal. Folkhögskolorna får ersättning för särskilt utbildningsstöd för alla former av funktionsnedsättningar. Universitet och högskolor får endast söka ersättning för kostnader för särskilt utbildningsstöd som erbjuds studerande med svåra rörelsehinder eller psykiska och neuropsykiatriska funktionsnedsättningar. Detta innebär att univer- sitet och högskolor inte får ersättning för särskilt utbildningsstöd riktat till studenter med intellektuell funktionsnedsättning. Folkhögskolorna får även ersättning för kostnader för särskilda utbildningsinsatser för studerande med funktionsnedsättningar. Med kostnader för särskilda utbildningsinsatser avses kostnader för utbild- ning och för åtgärder i samband med utbildning. Eftersom förordningen om statsbidrag specifikt nämner folkhög- skolor och högskolor som berättigade till bidrag innebär det att komvuxanordnare inte kan söka ersättning för utbildningsstöd till funktionsnedsatta. uppgick ersättningen för särskilt utbildningsstöd till folkhög- skolorna på . Motsvarande ersättning till universitet och högskolor var högst . Stödet som lämnas till universitet och högskolor är att anse som ett komplement till två andra finansieringar av stöd till individer med funktionsnedsättningar, högskolornas egen avsättning ur sitt gene- rella statsbidrag (0,) samt så kallade Nationella medel som administreras av . Förändringar när det gäller särvux samt vidare studier för individer ... Rekryteringen till fortsatta studier Utredningen har vid kontakterna med de ovan beskrivna projekten ställt frågan hur rekryteringen till projekten gått till och hur efter- frågan sett ut. Sammantaget är bilden att det finns en stor efterfrågan på fortsatta studier bland de i målgruppen som bedöms ha förut- sättningar. Bilden är dock tydlig att efterfrågan uttrycks i samband med att individerna redan finns i en lärandesituation. Likaså har rekryteringen till projekten nästan uteslutande skett i samarbete med den organisation som ansvarat för individens aktuella lärsitua- tion. Gymnasiesärskolan och särvux har även samverkat med hög- skolan i bedömningarna av vilka som har förutsättningar att klara högre studier. Konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsätt- ning är mycket tydlig med att konventionsstaterna ska säkerställa ett sammanhållet utbildningssystem och livslångt lärande inriktat på full utveckling av den mänskliga potentialen. För att uppfylla detta räcker det inte att individer med intellektuell funktionsnedsättning erbjuds fortsatt utbildning inom ett eller ett fåtal utbildningsområden. I stället måste så många utbildningsformer som möjligt erbjuda möjligheter för individer med intellektuell funktionsnedsättning att utveckla sig. De internationella exemplen ovan visar också att individer med intel- lektuell funktionsnedsättning kan nå långt i sin kunskapsutveckling, givet att stödet och förutsättningarna är de rätta. De internationella exemplen visar också på att deltagande i fort- satta studier leder till en märkbart högre grad av etablering på arbets- marknaden för individer med intellektuell funktionsnedsättning. Utredningen har också fått tydliga signaler om att det finns en efter- frågan på arbetsmarknaden som skulle kunna fyllas av individer med intellektuell funktionsnedsättning, givet att de får rätt utbildning. Detta gör att fortsatta studier för denna målgrupp även är en fråga om matchning på arbetsmarknaden. Utredningens uppfattning är att det framför allt är tre faktorer som påverkar möjligheten för individer med intellektuell funktions- nedsättning att påbörja och klara fortsatta studier. Den första är det faktum att individerna inte har de formella förkunskaperna för att Förändringar när det gäller särvux samt vidare studier för individer ... vara behöriga till högskolestudier. Den andra faktorn är tillgången till stöd i form av t.ex. personlig . Den tredje faktorn är anpass- ning av utbildningen t.ex. genom lägre studietakt, särskilda arbets- former och individuella mål. Utredningen väljer därför att redovisa för- slag och bedömningar som kan påverka dessa tre faktorer. Utredningens bedömning: Utformningen av fortsatta studier för individer med intellektuell funktionsnedsättning ska sträva efter ett inkluderande förhållningssätt. Utredningen kan se att det finns två huvudspår i fråga om organi- seringen av fortsatt utbildning för individer med intellektuell funk- tionsnedsättning. Det ena spåret är att utveckla särlösningar för mål- gruppen genom anpassade utbildningar och det andra är att sträva efter inkludering i ordinarie utbildning. Exempel på särlösningar är de ovan beskrivna exemplen från och . Här är det fråga om att ta fram specifika utbildningar som både till form och innehåll är designade för att passa målgruppen. Erfarenheterna från är att arbetssättet är framgångs- rikt ur perspektivet att studenter med intellektuell funktionsned- sättning tagit examen med en kvalifikation på EQF-nivå 5. I exemplen från , och hittar man ett mer inkluderande arbetssätt, där studenterna med funktionsnedsättning deltar både i ordinarie undervisning och i universitetens sociala sammanhang. Det förefaller som att man inom dessa exempel inte fokuserar lika mycket på att studenterna ska nå de akademiska målen, men väl att de ska nå så långt som deras förmåga tillåter. I den svenska exemplet från anger man i slut- rapporten att även om man strävat efter en inkluderande modell så har man varit tvungen att ta fram många specifika lösningar för studenterna. Projektets slutsats är dock att inkludering är en viktig målsättning. Utbildningarna vid de svenska folkhögskolorna kombinerar ofta speciella pedagogiska lösningar och särskild gruppindelning med inkludering i folkhögskolans sociala miljö. Denna utbildningsform skapar alltså medvetet en kombination av särlösning och inkludering. Förändringar när det gäller särvux samt vidare studier för individer ... Utifrån de rapporter utredningen har läst framgår det att sär- lösningarna är de mest kostsamma att genomföra. Vanligtvis kräver de en särskild metod och anpassning av läromedel. Av de exempel utredningen har tagit del av framgår det också att utbildningarnas innehåll är skräddarsytt för målgruppen. vet utredningen att det inte är konstruktivt att bedöma lämpligheten av särlösningar utifrån en kostnadsaspekt. Det är sant att utbildningskostnaden för varje elev är hög, men har de flesta utbildningar mycket varierande prislappar. Om en utbildning är mycket kostsam brukar det leda till att antalet platser är begränsade, vilket leder till att totalkostnaden för själva utbildningen blir hanterbar. För fortsatt utbildning för individer med intellektuell funktionsnedsättning är det redan från start så att det aldrig kommer att handla om stora volymer elever. Detta innebär att totalkostnaden för en satsning på anpassade utbildningar för elever med intellektuell funktionsned- sättning inte behöver bli belastande för utbildningsanordnaren. Inkluderande utbildningar, där elever med intellektuell funktions- nedsättning följer den reguljära undervisningen är en lösning som inte är lika kostsam. finns risken att den inte skapar lika goda för- utsättningar för individen att nå kursmålen. Fördelen med en inklu- derande utbildning är dock att den förefaller utveckla både individer med funktionsnedsättning och individer utan funktionsnedsättning. Den förbereder förmodligen också individer med funktionsned- sättning bättre för arbetsmarknaden eftersom interaktionen med andra studenter utan funktionsnedsättning är högre inom denna utbild- ningsform. Utredningen har vid samtal med projektledarna från de svenska projekt som redovisats ovan erfarit att de enhälligt förordar inkludering så långt det är möjligt. Utredningen anser att det inte vore rätt att peka ut den ena eller andra utbildningsformen som mer lämplig. I stället anser utredningen att det måste vara upp till utbildningsanordnaren att utifrån en hel- hetsbedömning kring egna resurser, utbildningens mål och målgrup- pens förutsättningar välja vilken av utbildningsformerna man anser mest lämplig. Det är inte heller fråga om att en utbildningsanordnare måste välja mellan två renodlade former, utan det finns naturligtvis en lång rad kombinationsmöjligheter. Med tanke på den starka betoningen av inkluderingens fördelar för individens helhetssituation vill dock utredningen rekommendera att alla utbildningsanordnare tillämpar ett inkluderande förhållningssätt Förändringar när det gäller särvux samt vidare studier för individer ... vid fortsatta studier för personer med intellektuell funktionsned- sättning. Ett inkluderande förhållningssätt kan t.ex. vara att blanda studiegrupper när det är möjligt, erbjuda gemensamma föreläsningar, planera inkluderande projekt där både studerande med och utan funktionsnedsättning ingår. En viktig del i ett inkluderande förhåll- ningssätt är att inkludera personer med funktionsnedsättning i de sociala miljöer som utbildningsanordnaren disponerar. Utredningens förslag om att särvux ska bli en del av komvux bidrar också till att öka inkluderingen av tidigare särvuxelever in i komvux. Utredningens bedömning är därför att utformningen av fortsatta studier för individer med intellektuell funktionsnedsättning ska sträva efter ett inkluderande förhållningssätt. Utredningens förslag: Förordningen (2011:1163) om statsbidrag för särskilt utbildningsstöd ändras. Dels görs ett tillägg som inne- bär att universitet och högskolor även ska kunna få statsbidrag för kostnader för särskilt utbildningsstöd som erbjuds studerande med intellektuell funktionsnedsättning. Dels görs ett tillägg som inne- bär att statsbidrag till kostnader för särskilt utbildningsstöd för studerande med intellektuell funktionsnedsättning även får läm- nas till anordnare av yrkeshögskoleutbildningar samt till kommu- ner i samband med gymnasial komvux. Som utredningen tidigare nämnt är tillgången till särskilt stöd en av de viktigaste faktorerna för framgång i fortsatta studier för individer med intellektuell funktionsnedsättning. Särskilt stöd är också en avgörande ingrediens i inkluderande utbildningsformer, där det särskilda stöd som en eller stödperson utgör är bland de viktigaste. Som tidigare redovisats är resultaten från den särskilda satsning som TPSID utgör i mycket uppmuntrande. Kärnan i denna satsning är just att lärosäten kan ansöka om ersättning för särskilt stöd som man erbjuder till studenter med intellektuell funktions- nedsättning. En liknande svensk modell finns som tidigare redovisats, i stats- bidraget för särskilt utbildningsstöd. Förändringar när det gäller särvux samt vidare studier för individer ... kan ansöka om statsbidrag från SPSM för kostnader för särskilt utbildningsstöd som erbjuds studerande. För folkhögskolornas del är detta ett omfattande statsbidrag som uppgick till , fördelat på 115 miljoner för stödperson och 30 miljoner för övriga stödinsatser. Som nämnts ovan är folkhög- skolan en av de vanligaste valen för fortsatta studier för individer med intellektuell funktionsnedsättning. Bedömningen är att stats- bidraget för särskilt utbildningsstöd är en förutsättning för folk- högskolans stora utbud för individer med funktionsnedsättning. Utredningens bedömning är också att möjligheten att erhålla till statsbidrag för särskilt stöd till personer med funktionsnedsättning påverkar en utbildningsanordnares val att inkludera studerande med funktionsnedsättning i utbildningarna. och högskolor har en möjlighet att ansöka om statsbidrag för kostnader för särskilt utbildningsstöd. Detta stöd utgjordes dock endast av . Dessutom kan inte universitet och högskolor ansöka om statsbidrag för särskilt utbildningsstöd till individer med intellektuell funktionsnedsättning, eftersom denna funktionsnedsättning inte finns uppräknad bland de funktionsnedsättningar för vilka stöd lämnas. Utredningens upp- fattning är att en möjlighet till statsbidrag för särskilt utbildnings- stöd till studenter med intellektuell funktionsnedsättning skulle öka incitamentet för universitet och högskolor att utveckla den typ av inkluderande utbildning som erbjuds inom TPSID-programmet i och vid Uni 2 Beyond i . Utredningen förslår därför en ändring av 2 § 2 st förordning (2011:1163) om statsbidrag för sär- skilt utbildningsstöd så att statsbidrag även kan lämnas för särskilt utbildningsstöd till studenter med intellektuell funktionsnedsättning. På samma sätt skulle en möjlighet till statsbidrag för särskilt utbild- ningsstöd till studenter med intellektuell funktionsnedsättning skulle öka incitamentet för anordnare av yrkeshögskoleutbildningar att anpassa eller utveckla utbildningar för denna målgrupp. Utredningen föreslår därför en utökning av 2 § förordning (2011:1163) om stats- bidrag för särskilt utbildningsstöd så att statsbidrag även kan lämnas för kostnader för särskilt utbildningsstöd som erbjuds studerande med intellektuell funktionsnedsättning inom . Utredningens förslag om att särvux ska bli en del av komvux bedöms öka möjligheterna till fortsatta studier vid gymnasial komvux efter gymnasiesärskola och gymnasialt särvux. För att förstärka denna Förändringar när det gäller särvux samt vidare studier för individer ... effekt, och för att öka möjligheterna till utveckling av inkluderande utbildningar vid gymnasialt komvux anser utredningen att det också vore lämpligt att kommunerna kunde ansöka om statsbidrag för sär- skilt utbildningsstöd som erbjuds studerande med intellektuell funk- tionsnedsättning inom gymnasial komvux. Utredningen föreslår där- för en utökning av 2 § förordningen (2011:1163) om statsbidrag för särskilt utbildningsstöd så att statsbidrag även kan lämnas för kostnader för särskilt utbildningsstöd som erbjuds studerande med intellektuell funktionsnedsättning inom gymnasial komvux. Utveckling av utbildningar med målet SeQF 3 Utredningens förslag: ges i uppdrag att definiera och utveckla nationella yrkespaket för målgruppen, som leder fram till en kvalifikation på SeQF-nivå 3. En avslutad gymnasiesärskola eller gymnasialt särvux leder fram till en kvalifikation på SeQF-nivå 2. Utredningen har i kontakt med branschorganisationer och personer som arbetar med kompetens- försörjning inom arbetslivet fått signaler om att man efterfrågar både kompetenser och utbildningar som kräver en kvalifikation på SeQF- nivå 3. En kvalifikation är inte ett fast område, utan innebär ett spann av kombinationer av kunskaper, färdigheter och kompetenser. De yrkesroller som utredningen upplever att branscherna beskriver när vitalar om kvalifikation på nivå 3, är i den inledande delen av kvalifi- kationen. De yrkesroller som beskrivs är handräckning, delmoment i större processer (t.ex. fönstermontering vid byggnationer), enklare servicejobb m.m. är det fråga om en aktuell efterfrågan på kompetens och behövda arbetsuppgifter. Utredningen ser en möjlighet att definiera utbildningar mot dessa yrkesroller, som svarar mot ett behov på arbetsmarknaden, där behovet går att matcha mot individer med intellektuella funktions- nedsättningar. Utbildningarna inom gymnasiesärskolan och särvux har en yrkesinriktning. Av den anledningen är det logiskt att en fort- satt utbildning efter dessa skolformer har en yrkesinriktning. Det har visat sig att en form för fortsatt utbildning, eller aktivitet efter avslutad gymnasiesärskola eller gymnasialt särvux som fungerat bra för målgruppen är lärlingsutbildning, eller lärlingsliknande aktiviteter.