sou · H6B378 · 2018-10-31 00:00:00 — Please feel free to contact if you have any questions regarding the content of the survey, questions on how to answer or if you would like to share information on topics which are not included in the questions. Deadline for completing the survey is on 6th. For further information on the inquiry please visit: . (website in Swedish) Thank you in advance for sharing your thoughts and experiences with us! Om er student- eller doktorandkår / About your student or doctoral students union Student- eller doktorandkårens namn / Name of student union or doctoral union Kontaktperson / Contact person E-postadress till kontaktperson / E-mail address to the contact person 1.Vilka av följande studerandekategorier finns vid det område som er kår representerar? / Of the following student categories, which ones are found/present in the domain that your union represents? Tick all that apply. Utbytesstudenter / Exchange students Studenter från inom EU/EES / Students from within EU/EES Doktorander / Doctoral students Other: 2.Har ni uppgifter om hur många inresande studenter och doktorander er student- eller doktorandkår representerade ? / Do you have data on the numbers of international students and doctoral students your union represented in 2017? 3.Har ni möjlighet att i ert medlemsregister se vilka medlemmar som är inresande studenter? / Do you have the possibility to see who is an international student in your member directory? only one oval. Vet ej / 't know 4.Vilka av följande studerandekategorier har ni som medlemmar i er kår? / Of the following categories, which ones do you have as members in your union? Tick all that apply. Utbytesstudenter / Exchange students Studenter på beställd utbildning / International students in contracted education Studenter från inom EU/EES / Students from within EU/EES Doktorander / Doctoral students Other: I det här avsnittet kommer vi att ställa frågor kring vilka språkliga val ni gjort både vad gäller informationsarbete, möten och aktiviteter. In this section we will ask about what choices you have made regarding use of language, both in regard to information, meetings and other activities. 5.Vilka språk använder er kår för extern information ? / What languages does your union use for external communication as of today? only one oval. Endast svenska / Swedish only Endast engelska / English only Både svenska och engelska / Both Swedish and English 6.Har ni förändrat era språkliga val för extern information ? Om ja, beskriv gärna hur och varför nedan: / you made changes in your use of language during the last 3 years? If so, please describe how and why below: 7.Vilka språk använder er kår för interna möten? / What languages do you use for internal meetings? only one oval. Endast svenska / Swedish only Endast engelska / English only Både svenska och engelska / Both Swedish and English 8.Beskriv gärna hur ni valt arbetsspråk för era möten här: / Please describe your choices of working language: 9.Vilka språk använder er kår för aktiviter för medlemmar och andra studenter? / What languages do you use in activities for members and other students? only one oval. Endast svenska / Swedish only Endast engelska / English only Både svenska och engelska / Both Swedish and English 10.Ge gärna exempel på vilka av kårens aktiviteter som använder vilka språk och hur ni resonerat kring det: / Please give some examples of the language choices for different activities that the union organizes and the reasoning behind the choice: Organisationsstruktur / Organisational structure I det här avsnittet ställer vi frågor kring vilka organisatoriska val ni gjort som påverkar inresande studenters möjligheter att delta i kårens arbete samt hur ni upplever att dagens organisation fungerar. I this section we ask about what organisational choices you have made that may affect the possibilities for inclusion of international students in your work and how you perceive the organisational structure you have today. 11.Har ni gjort några organisatoriska anpassningar eller förändringar för att möjliggöra inflytande för inresande studenter? Om ja, beskriv dessa nedan: / you made changes or adjustments in your organisation to enhance the possibilities for involvement of international students? If so, please describe below: 12.Har ni särskilda forum där inresande studenter kan delta eller där deras Om ja, beskriv nedan: / Do you have specific forums where international students can participate or where their opinions are discussed? If so, please describe: 13.Har ni andra former för att fånga upp åsikter och problem från inresande studenter? / Do you have other ways of collecting the opinions and problems of international students? 14.Vad ser ni för fördelar respektive nackdelar med att skapa anpassningar i organisationens utformning för att bättre möjliggöra för inresande studenter att vara delaktiga? / What pros and cons do you see when it comes to making adjustments in the organisation of the union to enhance the participation of international students? Representation på valda poster / Representation in elected positions I det här avsnittet ställer vi några frågor kring hur representationen av inresande studenter ser ut i er kår. In this section we look for answers about what the representation of international students in you union look like today. 15.Hade ni några valda studentrepresentanter som var inresande studenter ? Om ja, hur många och på vilka uppdrag? / Did you have any international students as elected representatives during 2017 and if so in what positions? 16.Arbetar ni aktivt med att öka representationen av inresande studenter? / Do you actively work to increase the representation of international students? only one oval. Vet ej / 't know 17.Vad är de största svårigheterna ni stöter på för att uppnå eller öka representation av inresande studenter? / What are common challenges in your work to achieve or increase representation of international students? 18.Har ni goda exempel på när representationen av inresande studenter fungerar väl? Om ja, beskriv gärna nedan. / Do you have good examples to share of when the representation of international students is well functioning? If so, please describe: Information om studentinflytande / Information about student participation I det här avsnittet ställer vi frågor kring hur inresande studenter får information om de möjligheter och rättigheter till studentinflytande som finns. In this section we will ask questions regarding how international students are informed about their possibilities for student participation. 19.Informerar lärosätet inresande studenter om rättigheter och skyldigheter som studenter? Om ja, beskriv gärna hur. / Does your university inform international students about their rights and responsibilities? If so, please describe: 20.Informerar lärosätet inresande studenter om vilka möjligheter det finns att påverka sin utbildning? Om ja, beskriv gärna hur. / Does your university inform international students about what possibilities exist to influence their education? If so, please describe: 21.Informerar lärosätet inresande studenter om kårens verksamhet? beskriv gärna hur. / Does the university inform the international students about the work of the student union? If so, please describe. 22.Gör ni några speciella informationssatsningar för att berätta för inresande studenter om deras rättigheter och möjligheter att påverka sin utbildning? Om ja, beskriv gärna hur. / Do you have any information drives directed to international students to inform about their rights and possibilities to influence their education? If so, please describe. Samarbete med lärosätet / Cooperation with the university Här ställer vi några frågor om hur samarbetet med lärosätet ser ut i förhållande till inresande studenters möjligheter att delta i studentinflytandet. In this section we ask questions about what the cooperation with your university looks like regarding international students possibilities to participation. 23.Vilka möjligheter finns för inresande studenter att vara delaktiga i möten med ert lärosäte? / What possibilities exist for international students to participate in meetings with your university? 24.Finns det möjligheter för inresande studenter att delta i de forum där möten vanligtvis hålls på svenska på lärosätet? / Are there possibilities for international students to participate in meetings with the university in places where the working language is normally Swedish? 25.Erbjuder lärosätet hjälp och stöd med exempelvis översättning eller tolk då möten eller beslutsunderlag är på svenska? / Does your university provide any support such as translation or interpretation when meetings or meeting documents are in Swedish? 26.Har er kår upprättat några avtal med ert lärosäte som gäller inresande studenter? Om ja, beskriv gärna vad de syftar till och dess innehåll. / Has your union made any agreements or contracts regarding international students? If so, please describe the purposes or contents of such agreements. Här ställer vi några frågor om hur ni ser och om ni planerar att göra förändringar i er verksamhet gällande inresande studenter. In this section we would like to know of any future changes you are planning in your work with international students. 27.Har ni planerat något arbete för att förbättra möjligheterna för inresande studenter att delta i kårens arbete? Om ja, beskriv nedan: / you made any plans to work with enhancing the possibilities for international students to be in the work of the union? If so, please describe. 28.Finns det en pågående diskussion med lärosätet om hur inflytandet för inresande studenter kan stärkas? / Is there an ongoing discussion with your university on how participation for international students can be improved? Avslutande frågor / Final questions 29.Hur bedömer ni möjligheterna för inresande studenter att vara aktiva i kåren ? / How do you assess the possibilities for international students to participate in the work of the union today? only one oval. 30.Hur bedömer ni kårens vilja att inkludera inresande studenter i sitt arbete ? / How do you assess your unions to include international students in your work today? only one oval. 31.Hur bedömer ni möjligheterna för inresande studenter att ta sig an studentrepresentantsuppdrag ? / How do you assess the possibilities for international students to take on a position as student representative today? only one oval. 32.Hur bedömer ni inresande studenters möjlighet att påverka sin utbildning ? / How do you assess the possibilities for international students to influence their education today? only one oval. 33.Hur upplever ni lärosätets vilja att inkludera inresande studenter i studentinflytandet ? / How do you assess the of the university to include international students in student participation today? only one oval. 34.Har ni tagit fram särskilda åsikter, policys eller beslut angående inresande studenters delaktighet? Om ja, beskriv nedan och skicka gärna in exempel på dokument till / Has your union developed any policies, opinions or decisions regarding the participation of international students? If so, please describe below. We would also appreciate if you have examples to share with 35.Vad skulle er kår vilja se för förändringar för att inresande studenters möjligheter till inflytande skulle bli bättre? / What changes would you like to see in order to increase the possibilities for international students influence and participation? 36.Vilka behov har ni som kår för att kunna inkludera inresande studenter i studentinflytandet på ett bättre sätt? / What would you as a union need to be able to better include internationals students in student participation? 37.Har ni något ni vill tillägga? / Do you have anything that you would like to add? Stort tack för att ni tagit er tid att besvara denna enkät! / Thank you very much for answering this survey! Anslaget för utbildning på grundnivå och avancerad nivå För utbildning på grundnivå och avancerad nivå tilldelas statliga universitet och högskolor ett s.k. takbelopp som är den högsta ersättning lärosätet kan få för att utbilda studenter. Ersättningen beräknas dels utifrån antalet registrerade helårsstudenter, dels uti- från det antal högskolepoäng som studenterna presterar omräknat i helårsprestationer. Ersättningen beror också på vilket ut- bildningsområde som helårsstudenterna och helårsprestationerna hän- förs till. Olika utbildningsområden genererar olika ersättningsbelopp och respektive kurs klassificeras av lärosätet till ett eller flera utbild- ningsområden beroende på kursens ämnesinnehåll. Ett lärosäte kan maximalt tillgodogöra sig resurser för helårs- studenter och helårsprestationer motsvarande lärosätets takbelopp. Ersättningen för helårsstudenter och helårsprestationer beräknas efter budgetårets slut med utgångspunkt i de resultat som lärosätet upp- visar. Principen är att ersättningen regleras i efterskott när presta- tionerna är genomförda. Lärosätet har rätt att spara sammanlagt av genomförda helårsprestationer till kommande år om tak- beloppet överskrids eller av icke utnyttjat takbelopp till kommande år om takbeloppet inte kan utnyttjas (s.k. anslags- sparande). Avgiftsfri utbildning inom EU/EES och Utbildningen ska vara avgiftsfri för studenter som är medborgare i en stat som omfattas av avtalet om Europeiska ekonomiska sam- arbetsområdet, eller . Dessa studenters utbildning på grund- nivå och avancerad nivå avräknas mot respektive lärosätes anslag. Även utbildningen för tredjelandsstudenter som tillhör en undantagen grupp får belasta lärosätets anslag enligt förordningen (2010:543) om anmäl- ningsavgift och studieavgift vid universitet och högskolor (studie- avgiftsförordningen). Studieavgift ska nämligen enligt 5 § 2–3 stycket studieavgiftsförordningen inte tas ut för tredjelandsmedborgare som för anmälan: •är familjemedlem till en medborgare i en EES-stat och har uppe- hållsrätt eller permanent uppehållsrätt i enligt 3 a kap. 4 eller 7 § utlänningslagen (2005:716), •är familjemedlem till en schweizisk medborgare och har uppe- hållstillstånd i enligt 4 kap. 16 § utlänningsförordningen (2006:97), •har permanent uppehållstillstånd i , •av andra skäl än studier har tidsbegränsat uppehållstillstånd i , •har ställning som varaktigt bosatt i enligt 5 a kap. utlän- ningslagen, •har ställning som varaktigt bosatt i en annan stat inom Euro- peiska unionen och har uppehållstillstånd i enligt 4 kap. 9 § utlänningsförordningen, •är student vid en utländsk högskola men genomför en begränsad del av sin utbildning vid en svensk högskola inom ramen för ett utbytesavtal som innebär att studieavgift inte ska tas ut av den mottagande högskolan, •söker till eller studerar på en utbildning inom ramen för ett sådant utbytesprogram eller samarbetsprogram som studieavgift enligt beslut av regeringen inte ska tas ut för, •inte har ett uppehållstillstånd men tidigare på annan grund än studier har beviljats ett tidsbegränsat uppehållstillstånd som har upphört att gälla, om en ansökan om fortsatt uppehållstillstånd har kommit in till innan det tidigare tillståndet har upphört att gälla och ansökan avser ett fortsatt tillstånd på samma grund eller ett nytt tillstånd med stöd av någon bestäm- melse i lagen (2016:752) om tillfälliga begränsningar av möjlig- heten att få uppehållstillstånd i . Av övriga studenter som är tredjelandsmedborgare ska lärosätet ta ut studieavgift för utbildning på grundnivå och avancerad nivå (5 § studieavgiftsförordningen). Studieavgiftsintäkternas andel av respektive lärosätes takbelopp uppgick intäkterna för studieavgifterna till . Det kan jämföras med lärosätenas takbelopp för utbildning på grundnivå och avancerad nivå var . Intäk- terna för studieavgifterna utgör därmed av intäkterna. till antal studenter fanns det totalt 292 070 helårsstudenter på grund- nivå och avancerad nivå, varav 5 460 betalade studieavgift dvs. 1,9 pro- cent av studenterna (, 2018a). Lärosätena är olika stora och de prioriterar den studieavgifts- finansierade verksamheten olika. För några lärosäten utgör studie- avgifterna uppåt av intäkterna för utbildning på grund- nivå och avancerad nivå, men i de flesta fall betydligt mindre. (och Försvarshögskolan saknar takbelopp). Studieavgiftsintäkterna och användningen av av takbeloppet Av nedanstående tabell framgår dels studieavgiftsintäkterna dels det belopp som motsvarar av takbeloppet för respektive läro- säte. Baserat på takbeloppen 2017 motsvarar . Beloppet ger lärosätena ett strategiskt utrymme att rekrytera utomeuropeiska studenter. (och Försvarshögskolan saknar takbelopp). Utredningen har preliminärt undersökt olika modeller för hur en avräkning inom takbeloppet skulle kunna genomföras. I vanliga fall generar varje helårsstudent och helårsprestation ett av regeringen beslutat belopp till lärosätet (s.k. ersättningsbelopp). Studieavgifts- skyldiga studenter betalar även för de merkostnader som den studie- avgiftsverksamheten medför vilket innebär att de normalt genererar en större intäkt än vad den statliga ersättningen gör. Genomsnittlig intäkt per studieavgiftsskyldig student Den genomsnittliga intäkten är per studieavgifts- skyldig helårsstudent. Beloppen skiljer sig dock åt mellan lärosätena beroende på deras utbildningsutbud. Av tabellen nedan framgår att de genomsnittliga beloppen varierar mellan 44 000 och 400 000 kro- nor per helårsstudent. Anm. Försvarshögskolan, Gymnastik och , Kungl. Konstnärshögskolan och Kungl. redovisar inga intäkter av studieavgifter . Jämförelse mellan intäkten per avgifts- respektive anslagsfinansierad helårsstudent En jämförelse mellan intäkten per avgifts- respektive anslagsfinan- sierad helårsstudent redovisas i nedanstående tabell. Viss försiktig- het måste iakttas vid tolkningen av denna tabell då det anslagsfinan- sierade utbudet inte är jämförbart med det avgiftsfinansierade utbudet samt att högskolornas inriktning av utbildningsutbudet skiljer sig åt vid jämförelse mellan olika universitet och högskolor. För vissa en- skilda universitet och högskolor rör det sig dessutom om ett relativt litet antal helårsstudenter. Anm. Försvarshögskolan, Gymnastik och , Kungl. Konstnärshögskolan och Kungl. redovisar inga intäkter av studieavgifter . Anslagsintäkterna varierar mellan högskolorna beroende på vilket utbildningsutbud de uppvisar. Exempelvis har , , samt de konstnärliga högskolorna och konstnärliga högskola relativt höga anslagsintäkter per helårsstudent. När det gäller avgiftsintäkten per helårsstudent beror den själv- fallet på vilka utbildningar som erbjuds. Den ligger generellt sett högre än anslagsintäkten per helårsstudent för samtliga utom för , , samt konstnärliga högskola. Detta indi- kerar att dessa högskolor erbjuder utbildningar för avgiftsstudenter som inte tillhör dessa högskolors mer kostnadskrävande utbildningar. Om det vore likartat utbud för avgiftsbetalande som för anslags- finansierade studenter kommer avgiften att vara högre beroende på att kostnaden för avgiftsstudenter innehåller ett antal kostnader som inte ingår i de anslagsfinansierade kostnaderna. Skillnaderna mellan de statliga ersättningsbeloppen och studie- avgiftsintäkterna är så pass stora att det inte skulle vara rimligt att avräkna endast den s.k. per-capitaersättningen för de studieavgifts- skyldiga studenterna inom takbeloppet. Studieavgifterna inom sam- hällsvetenskap och humaniora, som har de lägsta nivåer, låg 2016 mellan till per läsår och utbildningar som förefaller vara tekniska och naturvetenskapliga ligger mellan till (, 2017a). I förhållande till ersättningsbelopp skulle maximalt kunna avräknas inom humanistiskt samhällsveten- skapligt utbildningsområde om möjligheten ges att avräkna med 100 procents prestationsgrad. Motsvarande belopp för naturvetenskap- ligt och tekniskt område är . Utredningen föreslår därför i avsnitt 8.4.4 att det är de faktiska studieavgifterna (det nedsatta beloppet) i kronor som tillåts belasta takbeloppet upp till maximalt av takbeloppet. Effekt på antalet helårsstudenter I kapitel 8 beskrivs att utredningens förslag kan ses som ett undan- trängande av anslagsfinansierade studenter. Beräkningen baseras på nedanstående tabell. 1Motsvarar som kartläggning. 2HTSJ = Humanistiskt, teologiskt, juridiskt, samhällsvetenskapligt utbildningsområde. 3NTF = Naturvetenskapligt, tekniskt, farmaceutiskt utbildningsområde. 1.Ett reklamlandskap i förändring –konsumentskydd och tillsyn i en digitaliserad värld. för blåljusverksamhet och andra samhällsnyttiga funktioner. 5.Vissa processuella frågor på socialförsäkringsområdet. 6.Grovt upphovsrättsbrott och grovt varumärkesbrott. 7.Försvarsmaktens långsiktiga materielbehov. 8.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2018. Beslut under osäkerhet. 9.Ökad trygghet för studerande som blir sjuka. 10.Myndighetsgemensam indelning – samverkan på regional nivå. Myndighetsgemensam indelning – författningsändringar till följd av ny landstingsbeteckning. –för unga som varken arbetar eller studerar. 12.Uppdrag: Samverkan 2018. Många utmaningar återstår. 13.Finansiering av infrastruktur med skatt eller avgift? 14.Bidragsbrott och underrättelseskyl- dighet vid felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen – en utvärdering. 15.Mindre aktörer i energilandskapet –genomgång av nuläget. 16.Vägen till självkörande fordon – introduktion. Del 1 + 2. icentrum – ett ramverk för lärares och rektorers professionella utveckling. 18.Statens stöd till trossamfund i ett mångreligiöst . 19.Forska tillsammans – samverkan för lärande och förbättring. 22.Ett ordnat mottagande – gemensamt ansvar för snabb etablering eller återvändande. 23.Konstnär – oavsett villkor? 24.Tid för utveckling. 25.Juridik som stöd för förvaltningens digitalisering. 26.Några frågor i skyddslagstiftningen. 27.Ekonomiska sanktioner mot terrorism. –för snabba, säkra och effektiva hjälpinsatser. 29.Validering i högskolan – för tillgodoräknande och livslångt lärande. 30.Förenklat förfarande vid vissa beslut om hemlig avlyssning. 31.En lag om operativt militärt stöd mellan och . 32.Ju förr desto bättre – vägar till en förebyggande socialtjänst. 34.Vägar till hållbara vattentjänster. 35.Ett gemensamt bostadsförsörjningsansvar. 36.Rätt att forska. Långsiktig reglering av forskningsdatabaser. 37.Att bryta ett våldsamt beteende för män som utsätter närstående för våld. 38.Styra och leda med tillit. Forskning och praktik. 39.God och nära vård. –för elever och barn i en bättre skola. 42.Tryggad tillgång till kontanter. –mer service på fler platser. 44.Möjligt, tillåtet och tillgängligt –förslag till enklare och flexiblare upphandlingsregler och vissa regler om överprövningsmål. 45.Behandling av personuppgifter vid Myndigheten för arbetsmiljökunskap. 46.En utvecklad översiktsplanering. Del 1: Att underlätta efterföljande planering. Del 2: reglering av upplåtelseformen. 47.Med tillit växer handlingsutrymmet. –tillitsbaserad styrning och ledning av välfärdssektorn. 48.En lärande tillsyn. Statlig granskning som bidrar till verksamhetsutveckling i vård, skola och omsorg. –några särskilt utpekade frågor. 50.Ett oberoende public service för alla –nya möjligheter och ökat ansvar. 51.Resurseffektiv användning av byggmaterial. 52.Behandling av personuppgifter vid Myndigheten för vård- och omsorgsanalys. 53.Översyn av maskinell dos, extempore, prövningsläkemedel m.m. S. 54.En effektivare räddnings- tjänst. 55.Styrning och vårdkonsumtion ur ett jämlikhetsperspektiv. Kartläggning av socioekonomiska skillnader i vårdutnyttjande och utgångspunkter för bättre styrning. 56.Bättre kommunikation för fler investeringar. 57.Barns och ungas läsning –ett ansvar för hela samhället. –moderniserad lagstiftning för ökad samordning. 59.Statens gruvliga risker. 60.Tillträde till Rotterdamreglerna. 61.Rättssäkerhetsgarantier och hemliga tvångsmedel. 62.Kamerabevakning i brottsbekämp- ningen – ett enklare förfarande. 63.Behandlingen av personuppgifter vid Försvarsmakten och .