sou · H6B357 · 2018-06-28 00:00:00 — 8Matteuseffekten har fått sitt namn efter det ställe i som säger att ”[v]ar och en som har, han skall få, och det i överflöd, men den som inte har, från honom skall tas också det han har”. 9Stanovich (1986). 10Scarborough med flera (2003). 11Molloy (2007). 12Se vidare (2015). 13Taube (2007). fokusera på hur bokstäver och ord låter. Flera studier har visat att det går att påverka olika aspekter av barnets fonologiska förmåga under förskoleåren och i skolan. Ordförrådet är en annan viktig kunskap som också har betydelse för hur läsningen utvecklas. Ett tillräckligt omfattande ordförråd är en viktig förutsätt- ning för läsförståelse.14 Elever som klarar den allra första läs- och skrivinlärningen är fonologiskt medvetna och har god kunskap om bokstäverna och språkljuden. De mer generella språkliga förmågorna har även bety- delse för läs- och skrivutvecklingen, som att ha ett rikt ordförråd, kunna återge satser och berättelser samt att kunna ta aktiv del i samtal.15 Ett barns kunskaper om skriftspråket när det börjar skolan varierar kraftigt från att barnet vagt kan känna igen ett fåtal ord eller bokstäver till att barnet faktiskt kan läsa riktiga texter.16 Bland forskare råder det konsensus om föräldrars betydelse för barns tidiga språkinlärning. I forskning om familjens och hemmiljöns påverkan på barns läsutveckling finns gott om exempel på de lång- siktiga effekterna av ett tidigt föräldraengagemang.17 Betydelsen av tidig språkstimulans betonas genomgående inom olika forskningsinriktningar. Forskningen pekar bland annat på att det genom information till föräldrar är möjligt att påverka graden av interaktion med barnen, samt kvaliteten på den stimulans som barnen får i hemmet. Föräldrar med kunskaper om stimulansens betydelse för barns utveckling språkstimulerar sina barn mer än andra, och dessa barn klarar sedan läs- och skrivinlärningen bättre än barn som fått mindre stimulans.18 Det finns kort sagt gott stöd i forskning för den typ av läsfrämjande och språkstimulerande verksamhet som involverar hela familjen.19 En växande forskning inom området visar på goda effekter av så kallade family literacy interventions eller family literacy programs, det 15Skolverket (2017b). 16Fredriksson och (2012). 17För en överblick se exempelvis Bonci (2011); (2011). 18Svensson (1993). 19Se vidare (2015). vill säga läsfrämjande initiativ som vänder sig till hela familjer. Termen ”Family literacy” sägs ha myntats av forskaren , som i en etnografisk studie använde den för att beteckna medelklass- familjers dagliga läs- och skrivaktiviteter. I den numera klassiska studien literacy dokumenterade små barns tidiga försök att läsa och skriva i flera syften och sammanhang – såsom att skriva anteckningar, läsa varumärken, notiser, trafikskyltar och så vidare.20 drog slutsatsen att föräldrarna inte medvetet var ute efter att lära barnen att läsa och skriva, utan snarare bidrog till barnens läs- och skrivutveckling genom att uppmuntra dem att delta i olika aktiviteter som innebar läsande och skrivande. Family literacy kan alltså syfta på de aktiviteter av literacy-karaktär som familjer ägnar sig åt . Family literacy-projekt syftar på en typ av projekt som vänder sig till hela familjer för att ge stöd och uppmuntran i denna utveckling.21 Det finns flera typer av Family literacy-initiativ runt om i världen; en rad varianter finner man exempelvis i en rapport som samlat och beskrivit ett flertal projekt i Kanada.22 Vanligt inom Family literacy-program är att främja föräldrars högläsning för sina barn, och/eller att förse familjer med gåvoböcker. Carpentieri med flera har i en omfattande meta-analys utrett effektiviteten hos en rad läsfrämjande insatser i riktade till barnfamiljer, med en särskild tonvikt på familjer inom socialt utsatta grupper.23 Sådana program har uppvisat hög effektivitet både vad avser att förbättra barns läs- och skrivförmåga och föräldrars förmåga att ge barnen stöd. Fyra faktorer avgör ett projekts framgång, enligt rapporten: finansiering, projektets kvalitet, samverkan, och forskning kring metodernas effektivitet. Vissa projekt lägger till en femte framgångsfaktor: stöd av media. 3.4Samverkan mellan aktörer för små barns språkutveckling Samverkan kring olika insatser leder ofta till ett bättre resultat. I rapporten att höja ribban!? : en rapport om samverkan mellan barnhälsovård och bibliotek kring små barns språk- och litteracitets- utveckling understryks särskilt vikten av samverkan kring de minsta 20Taylor (1983). 21För en fördjupad begreppsdiskussion om Family literacy, se exempelvis m.fl. (2008). 22Thomas (1998). 23Carpentieri m.fl. (2011). barnens språkutveckling för att insatserna ska ge önskad effekt. En förutsättning för att höja kvaliteten på insatserna är att de olika aktörer som föräldrar till små barn möter visar att de har kännedom om varandras verksamheter och att de har en samsyn i gemensamma frågor.24 3.4.1Samverkan mellan bibliotek och barnhälsovård Enligt bibliotekslagen ska folkbiblioteken ägna särskild uppmärk- samhet åt barn och ungdomar för att främja deras språkutveckling och stimulera till läsning. Till barnhälsovårdens uppdrag hör att kon- trollera, stödja och följa upp barnets språkutveckling. De båda institu- tionerna bibliotek och barnhälsovård möts här i ett gemensamt uppdrag. Det finns flera goda exempel på hur barnhälsovård och bibliotek i samverkar för att stödja och stimulera små barns språk- utveckling. Inom ett projekt kallat – bibliotek för barns språkutveckling forskning och best practice (Region ) sammanställdes och analyserades resultat från svenska och interna- projekt där barnhälsovård och bibliotek samverkar. Resultatet finns presenterat i rapporten att höja ribban! ?.25 Man lät också kartlägga nivån av samverkan mellan bibliotek och barnhälsovård i . Resultatet av det arbetet finns presenterat i rapporten mellan folkbibliotek och barnhälsovård i : en utökad kartläggning och nulägesbeskrivning.26 Rapporten, som bygger på enkäter till bland annat BVC-sjuksköterskor och bibliotekarier, visar att svenska bibliotek och BVC ofta samarbetar vad gäller gåvoböcker, men att fördjupade och långsiktiga samarbeten som följs upp och utvärderas är ovanligt. Kartläggningen visar också att den vanligaste formen för samarbete är bokgåvor till barn , och den näst vanligaste är samarbete kring föräldrautbildningar. Vanligt förekom- mande är också att BVC delar ut broschyrer om språk och läsning, översatta till många olika språk. Den målgrupp man oftast vänder sig till är barn 0–och deras föräldrar. Man samarbetar också kring mer specifika målgrupper, som barn med språkstörningar och flerspråkiga barn och deras föräldrar. 24Rydsjö (2012). Se även Rydsjö (2017). 25Rydsjö (2012). 26Lundh och Michnik (2014). I rapporten mellan folkbibliotek och barnhälsovård i pekas sex angelägna utvecklingsområden ut vad gäller sam- verkan mellan bibliotek och barnhälsovård och som här återges i ned- kortad form. Det finns en stor utvecklingspotential vad gäller bibliotekens medverkan i föräldrautbildningarna. Det hand- lar om alltifrån att överhuvudtaget få till stånd en sådan medverkan (vilket inte finns över hela ) till att medverkan fungerar som en integrerad del av föräldrautbildningen. •Gemensam planering, marknadsföring och uppföljning av sam- arbetsprojekt. För att fördjupa samverkan och skapa långsiktighet krävs att man arbetar med tydliga mål, syften och ansvarsfördel- ning, marknadsföring, dokumentation och uppföljning. Uppföljning i form av användarunder- sökningar krävs på både kort och lång sikt. Det saknas i synnerhet undersökningar riktade till barnen och deras föräldrar. Lokala samarbetsprojekt saknar ofta skriftliga överenskommelser, med gemensamt formulerade mål och syften. Med skriftliga överenskommelser blir ansvarsfördel- ningen tydligare och samarbetena mindre individberoende. •Gemensam och regelbunden fortbildning. Det finns ett behov av gemensam och regelbunden fortbildning i vilken läns-/region- biblioteken och de centrala barnhälsovårdsenheterna kan spela en stor roll. •Förankring hos chefer och ansvariga politiker. Långsiktiga och håll- bara strukturer för samarbetet mellan bibliotek och BVC förut- sätter politiskt stöd på central, regional och nivå. Sammantaget visar rapporterna Dags att höja ribban!? och Samverkan mellan folkbibliotek och barnhälsovård i att det finns en mängd väl beprövade metoder för att stimulera små barns språkutveckling. Det som ofta saknas är en utvecklad samverkan mellan olika aktörer, tillsammans med ett tydligt ledningsansvar och en tydlig politisk vilja på alla nivåer. finns flera goda exempel på växande verk- samheter som bygger på sådan utvecklad samverkan, såsom exempel- vis Språknätet i län, Språk-kedjan i Region och den nationella satsningen Bokstart.27 3.4.2Samverkan mellan bibliotek och förskola En viktig samverkansform beträffande de yngsta barnens språk- utveckling och intresse för läsning är den mellan bibliotek och för- skola. Folkbiblioteken spelar en viktig roll för barnens tillgång till litteratur och som kompletterande pedagogisk kompetens. Sam- arbeten mellan folkbibliotek och förskolor förekommer på många håll i landet. Flera projekt har också initierats med syftet att just utveckla samarbetet mellan bibliotek och förskola, exempelvis projektet språka-lära, som pågick –2004 på initiativ av dåvarande Myndigheten för skolutveckling och . Ett senare exempel är projektet me five i , som pågick –2014 och som syftade till att få till stånd ett fördjupat samarbete mellan förskola och bibliotek. Ett annat exempel är den ideella föreningen , LEKA, LÄSA som involverade 31 kommuner och pågick –2015 med målet att utöka och stimulera barns tidiga möte med litteratur. Ett exempel på mer permanent verksamhet är litteratur- profilerade förskolor.28 Det finns alltså flera insatser kring läsning i förskolan, både i form av tidsbegränsade projekt och mer permanent verksamhet. är det långt ifrån alla förskolor som ser biblioteken som en självklar samarbetspartner.29 Samarbetet mellan bibliotek och förskola har också minskat på många håll i landet till följd av ekonomiska ned- dragningar och organisationsförändringar genomförda under 1980- och 1990-talen.30 I slutbetänkande konstateras att många, men långt ifrån alla, förskolor har samarbeten med folk- bibliotek. Antingen besöker förskolan barnbibliotek eller bokbussar eller så kommer en barnbibliotekarie regelbundet till förskolan med böcker.31 27Se vidare Rydsjö (2017). 28För dessa och fler exempel se (2015). 29Rydsjö (2003). 30Rydsjö och (2007). Förskolans tillgång till eller samarbete med bibliotek är inte regle- rad, vilket gör frågan om tillgången till litteratur i förskolan särskilt angelägen. En annan viktig fråga är vad man gör med litteraturen i den dagliga verksamheten. I en rapport från , som totalt omfattar 42 förskolor, påpekas att personalen i en del förskolor har ett medvetet förhållningssätt till hur de väljer ut böcker och hur de placerar böckerna i förskolan, som många ”verkar ha ett oreflekterat sätt att hantera barnbokslitteraturen, mera som ett tids- fördriv än en lärandemöjlighet”.32 I studien i för- skolan, som bygger på observationer vid 40 olika förskolor i olika delar av landet, observeras stora skillnader mellan förskolorna vad gäller nedlagd tid på lässtunder, stora skillnader vad avser tillgången på böcker, samt en generell avsaknad av ett bakomliggande syfte eller en medveten tanke med valet av litteratur.33 Som kontrast till denna något dystra bild står exempelvis Lunds växande verksamhet med förskolebibliotek, som är ett systematiskt samarbete mellan folkbib- liotek och förskolorna i och där litteraturen utgör en integrerad del av den dagliga verksamheten i förskolan. 3.5Några aktuella statliga insatser gällande små barns språkutveckling har i uppdrag att initiera, samordna och följa upp läsfrämjande verksamhet utanför skolan. Ett initiativ inom ramen för detta uppdrag är Bokstart, en nationell satsning på små barns språk- och läsutveckling. I startades en försöksverksamhet med Bokstart med tre pilotprojekt i delar av , Lands- krona och och med inspiration hämtad från engelska Bookstart och danska Bogstart. Satsningen har spridits till fler platser runt om i landet. Utöver och som redan arbetar med Bokstart, har bland annat , , och fått bidrag från för att starta Bokstart-verksamhet. 32Skolinspektionen (2012a). 33Damber m.fl. (2013). Som konstaterats av (2015) kan iakttagelserna från Litteratur- läsning i förskolan ställas mot vad flera forskare identifierat som de viktigaste faktorerna för att skapa läsmotivation hos unga, såsom relevans, tillgång, tid, val, och möjlighet till interaktion kring det lästa. Bokstart riktar sig till familjer och syftar bland annat till att stärka föräldrar i deras roll i att tidigt stimulera sina barns språk och kom- munikation. Bokstart drivs av folkbiblioteken i samarbete med barn- hälsovården. Arbetet bygger även på samverkan med exempelvis familjecentraler, förskolan och civilsamhället. Inom Bokstart arbetar man bland annat med gåvoböcker, hembesök och språkstimulerande aktiviteter på biblioteken. En framgångsfaktor är samverkan mellan folkbibliotek, barnhälsovård och förskola, där samtliga har i uppdrag att stödja barns språkutveckling men utifrån skilda kompetenser och infallsvinklar. Bokstart har sitt ursprung i det brittiska bokgåvoprogrammet Bookstart som började som ett projekt i , på initiativ av den ideella läsfrämjandeorganisationen . Bokstartpro- gram finns nu i närmare 40 länder. Forskning visar att föräldrar som deltagit i bokstartsprogram läser mer med sina barn och de går oftare till . De blir också mer medvetna om läsningens roll för språkutvecklingen.34 har i uppdrag att –2020 utvidga Bokstart till fler regioner och till att även involvera förskolan. Som en del i utvidgningen erbjuder även möjlighet att söka bidrag för regionala och kommunala satsningar på små barns språkutveckling och även för utveckling av språknätverk. 3.5.2Läsfrämjande insatser i förskolan har fått i uppdrag att genomföra en satsning på läsfrämjande insatser i förskolan.35 Syftet är att stärka förskolornas läsfrämjande arbete och skapa intresse för läsning hos både barn och föräldrar. Uppdraget ska redovisas . •erbjuda ett brett urval av lämpliga titlar som tagits fram av sak- kunniga och urvalet ska ske med utgångspunkt i verkens kvalitet och innehålla titlar inom såväl olika genrer som på olika språk, in- klusive minoritetsspråken, samt beakta barns olika förutsättningar, •tillse att förskolorna kan beställa titlar inom ramen för urvalet och få dem distribuerade till sig utan kostnad, 34Se vidare Rydsjö (2012), (2017); (2015). 35Regeringen (2018b). •tillhandahålla en handledning om högläsning och annan läsfräm- jande verksamhet i förskolan, •tillhandahålla informationsmaterial till föräldrar om högläsningens betydelse och hur en för barnen språkutvecklande högläsning kan gå till, •främja samverkan mellan förskolor och folkbibliotek när det gäller det läsfrämjande arbetet. fick i uppdrag att genomföra fort- bildning för lärare i läs- och skrivutveckling, ett arbete som fick namnet Läslyftet.36 I uppdraget ingick även att ta fram stödmaterial till förskolpedagoger i deras arbete att stimulera barns språkutveck- ling i förskolan. fick uppdraget att inom ramen för Läslyftet även genomföra fortbildning av förskollärare i språk, läs- och skrivutveckling.37 I uppdraget ingår att utbilda handledare som ska handleda grupper av förskollärare inom området språk-, läs- och skriv- utveckling. Bakgrunden till uppdraget är att läsförmåga och tillgången till språk är av stor betydelse redan från tidig ålder. Av läroplanen för förskolan framgår att språk och lärande hänger oupplösligt samman liksom språk och identitetsutveckling. har tagit fram fem webbmoduler (utbild- ningsmaterial på webben) som riktar sig specifikt till förskolan. Modu- lerna som rör språk- och läsutveckling tar bland annat upp vikten av högläsning, berättande, strukturerade samtal om olika texter, inter- kulturell kommunikation och hur undervisningen kan stötta fler- språkiga barn. Läslyftet pågår i sin nuvarande form . 36Regeringen (2013a). 37Regeringen (2016a). 3.6Förslag och bedömningar gällande små barns språkutveckling Delegationens förslag: Det ska framgå av läroplanen för förskolan att förskolan ska sträva efter att utveckla barnens intresse för litteratur. ska ges i uppdrag att ta fram stödmaterial om hur man kan arbeta med litteratur i förskolan i syfte att stärka littera- turens ställning i det dagliga arbetet i förskolan. Personalen i förskolan ska i större utsträckning ges förutsätt- ning att delta i Läslyftet, exempelvis genom att fler handledare med inriktning mot förskola utbildas. Delegationens bedömning: bör med sin kunskap inom området långsiktigt stödja kommuner som i samverkan med BVC, folkbibliotek och förskolor arbetar med små barns språk- utveckling och även verka för att fler kommuner påbörjar en sam- verkan kring små barns språkutveckling. Arbetet bör ske i sam- verkan med och . bör i samverkan med och Socialstyrel- sen genomföra mer generella informationsinsatser riktade till föräldrar om vikten av tidig språkstimulans. Huvudmännen bör verka för att stärka samverkan mellan för- skolor och folkbibliotek i syfte att öka barnens tillgång till språk och litteratur. Litteratur i förskolan: läroplan, stödmaterial och kompetensutveckling Det är av yttersta vikt att barnen får en tidig relation till skriftspråket. Särskilt viktigt är detta för barn som kommer från hem där läs- och skrivaktiviteter förekommer i lägre grad. Skolinspektionen har påtalat att många förskolor verkar hantera barnlitteratur på ett oreflekterat sätt och forskare har pekat på en generell avsaknad av ett bakom- liggande syfte eller en medveten tanke med valet av litteratur i för- skolan. I studien i förskolan påtalas att litteraturläsning påfallande ofta tycks vara ett försummat område i förskolans pedago- giska verksamhet. Förutom stora skillnader mellan förskolorna vad avser tillgång till litteratur samt nedlagd tid på lässtunder, är det vanligaste sammanhanget för läsning den så kallade ”läsvilan”. Bara enstaka exempel gällde urval av litteratur i anslutning till ett mer övergripande tema. Vidare förekom samtal sparsamt i samband med läsningen, liksom andra former av uppföljning av läsningen såsom bildarbete eller dramatiseringar.38 framgår det av läroplanen för förskolan att förskolan ska sträva efter att bland annat utveckla barnens intresse för bilder, texter och olika medier. Mot bakgrund av stora skillnader mellan landets förskolor med avseende på tillgång till litteratur och pedagogisk verk- samhet kring litteratur, föreslår delegationen att det i läroplanen ska framgå att förskolan även ska sträva efter att utveckla barnens intresse för litteratur. uppdrag om läsfrämjande insatser i förskolan ger förutsättning för mer litteratur i förskolan. Delegationen ser det som särskilt positivt att även ska tillhandahålla en handledning om högläsning och annan läsfrämjande verksamhet som ett stöd till förskolans personal. Delegationen anser dock att ytterligare kompe- tenshöjande insatser behöver genomföras i förskolan och föreslår därför att personalen i förskolan i större utsträckning ska ges förut- sättning att delta i Läslyftet, exempelvis genom att fler handledare ut- bildas eller genom andra insatser. Genom dessa kompetenshöjande insatser finns förutsättningar för ett mer reflekterat arbetssätt med litteratur i förskolan, som också kan öka intresset för läsning bland barnen. Oavsett om man som förskollärare, barnskötare eller annan peda- gogisk personal i förskolan deltar i Läslyftet eller andra kompetens- höjande insatser gällande språkutveckling kan det, utöver Kultur- rådets kommande handledning, finnas behov av stödmaterial i arbetet med litteratur i förskolan. Vi föreslår därför att ett stödmaterial om hur man kan arbeta med litteratur i förskolan tas fram av . Stödmaterialet bör vara utformat på ett sätt som gör att flera perso- nalkategorier ska kunna ha möjlighet att ta del av det. 38Damber m.fl. (2013). Vikten av samverkan kring små barns språkutveckling och informationsinsatser riktade till föräldrar Det finns flera goda exempel på hur barnhälsovård och folkbibliotek i samverkar för att stödja och stimulera små barns språkutveck- ling, men det finns också flera utvecklingsområden. Till utvecklings- områdena hör bland annat bibliotekens medverkan i föräldrautbild- ningarna, gemensam planering och uppföljning av projekt, användar- undersökningar, gemensam och regelbunden fortbildning samt för- ankring hos chefer och ansvariga politiker. Det finns också flera lov- värda insatser kring samverkan mellan bibliotek och förskola, både i form av tidsbegränsade projekt och mer permanent verksamhet. är det långt ifrån alla förskolor som ser biblioteken som en självklar samarbetspartner, och tvärtom. För att höja den nationella standarden på samverkan mellan barn- hälsovård, förskola och folkbibliotek gör delegationen bedömningen att bör, med sin kunskap inom området, långsiktigt stödja kommuner som i samverkan med BVC, folkbibliotek och förskolor arbetar med små barns språkutveckling, till exempel genom Bokstart eller liknande initiativ. bör verka för att få fler kommuner att samverka kring barns tidiga språkutveckling. För att ge goda förutsättningar för att kunna stödja samt verka för att fler kom- muner samverkar kring små barns språkutveckling bör samverkan börja på myndighetsnivå, det vill säga mellan , och . Forskning pekar på ett starkt samband mellan tillgång till skrift- språk i hemmet och utvecklad läsförmåga. Att omges av läsande personer, att ha tillgång till böcker, tidskrifter och tidningar i hemmet, att överhuvudtaget vistas i en miljö där läsning värdesätts är väsentligt för barns läsutveckling. Särskilt viktigt för barns läsutveckling är föräldrarnas engagemang, även om andra personer i barnets närhet kan ha väl så stor betydelse. Föräldrar som uppskattar att läsa och vill dela den erfarenheten med sina barn förmedlar en positiv attityd till läsning, vilket kan bli avgörande för ett barns läsförmåga. Av vikt är också vad som brukar kallas för språklig medvetenhet, vilket kan delas in i: fonologisk medvetenhet, grammatikalisk medvetenhet, seman- tisk medvetenhet och pragmatisk medvetenhet. Av dessa anses den fonologiska medvetenheten vara av särskilt betydelse för den tidiga utvecklingen av läsandet och skrivandet. Ordförrådet är en annan viktig kunskap som också har betydelse för hur läsningen utvecklas. Ett tillräckligt omfattande ordförråd är en viktig förutsättning för läsförståelse. Förutom att rikta insatser genom Bokstart och liknande initiativ gör delegationen bedömningen att även mer generella insatser bör riktas till föräldragruppen som helhet. Delegationens anser därför att uppdrag om att bland annat ta fram informations- material till föräldrar om högläsningens betydelse är ett steg i rätt riktning. anser vi att detta är ett ytterligare område som lämpar sig för samverkan mellan , och Social- styrelsen. Vår bedömning är att dessa myndigheter tillsammans bör ta fram informationsinsatser till föräldrar som handlar om vikten av tidig språkstimulans i mer generella termer. Ökad samverkan mellan förskola och folkbibliotek Såväl ekonomisk som social och kulturell bakgrund har stor betydelse för barns läsutveckling.39 Inte minst mot bakgrund av hur socio- ekonomisk bakgrund samvarierar med läsresultat är arbetet med läs- ning i förskolan betydelsefullt. Förskolor som arbetar aktivt med litteratur och högläsning kan bidra till att skapa mer likvärdiga förut- sättningar för barns senare läsutveckling. I går av alla 1–5-åringar i förskola och bland 4- och 5-åringarna går drygt 94procent av barnen i förskola.40 Insatser i förskolan når alltså majori- teten av de yngre barnen, oberoende av socioekonomisk bakgrund.