sou · H6B383 · 2018-12-11 00:00:00 — Kriminalvårdens ansvar omfattar att verkställa utdömda påföljder, häktesverksamhet samt personutredningar i brottmål. Myndigheten ska verka för att påföljder verkställs på ett säkert, humant och effek- tivt sätt med effektiv lagföring och förebyggande av återfall i brott. Till uppgifterna hör även att förbereda frigivning, bekämpa narko- tikamissbruk och anpassa innehållet i verkställigheten efter varje individs behov. Det innebär att anstaltsorganisationen ska vara utformad så att den tillgodoser olika behov av övervakning och kon- troll, liksom de intagnas behov av sysselsättning. ska en ändamålsenlig planering av de intagnas frigivning ske. Frivårdsorga- nisationen ska utformas så att den tillgodoser behovet av kontroll, 39Kammarkollegiet, underlag till utredningen, . 40Prop 1984/85:132, s. 9. 4217–23 §§ Kammarkollegiets tolkföreskrifter (KAMFS 2016:4) samt skriften God tolksed – Kammarkollegiets råd till auktoriserade tolkar. Myndigheter och andra aktörer stöd och andra åtgärder när det gäller klienterna. Den ska också främja ett effektivt samarbete med Kriminalvårdens övriga verksam- heter och med övriga myndigheter.43 Verksamhetens karaktär förutsätter i betydande utsträckning att kommunikation kan ske också på andra språk än svenska. förvaras cirka 1 000 personer i häkte, 4 500 personer i anstalt samt berörs cirka 20 000 personer i frivård. Det finns en stor språkbredd inom personal men behovet av tolk ökar . Tolk anlitas vid myndighetsutövning och andra situationer som förutsätter noggrann språklig förståelse. Exempel på användnings- områden är främst i häktesverksamheten (i regel telefontolk) och i samband med inskrivningar, där auktoriserad rättstolk eftersträvas. Inom sjukvårdsverksamheten eftersträvas tolk som deltar på plats. Huvudleverantör –2017 var förmedlingsorganet . Ett sextiotal andra leverantörer berördes dock , främst till följd av att verksamhetsenheter finns i så stora delar av landet. De vanligaste tolkspråken var engel- ska, arabiska, ryska, rumänska och polska. Beställning av tolk sker genom chefsbeslut i första linjen. Barn nyttjas aldrig för tolkning, även om formella riktlinjer för detta saknas.44 Kvalitetsfrågor upplevs som viktiga och former för ett framtida avvikelsesystem för tolktjänster diskuteras. Olika former av kom- munikationsstöd vid sidan av personalens språkresurser används i verksamheten, t.ex. en europeisk produktion av pekböcker samt tv- slinga. Kriminalvården har cirka 11 000 medarbetare, varav en fjärde- del är av utländsk härkomst. Myndighetens kostnader för tolktjänster har ökat och var cirka 16,3 miljoner kronor.45 21 länsstyrelser ansvarar, som regeringens företrädare i res- pektive län, för olika uppgifter och har en samordnande roll. Inom integrationsområdet ska länsstyrelserna medverka till att det finns beredskap och kapacitet för länens kommuner att ta emot nyanlända 43Förordning (2007:1172) med instruktion för Kriminalvården. 44Kriminalvården, underlag till utredningen, . Myndigheter och andra aktörer och ensamkommande unga. De ska även stödja kommunerna i sam- ordningen av svenska för invandrare (sfi) och samhällsorientering, samt fördela statsbidrag till integrationsinsatser. Samhällsorienteringen, som kommunerna ansvarar för, syftar till att underlätta nyanländas etablering i arbets- och samhällslivet och ska ge en grundläggande förståelse för det svenska samhället. Den ska i möjligaste mån bedrivas på modersmålet eller ett annat språk som deltagaren behärskar väl. Vid behov ska tolk anlitas.46 Av läns- styrelsernas årliga uppföljning av samhällsorienteringen framgår att det är relativt ovanligt att kommunerna använder tolkar, men att det förekom i 16 av de 260 kommuner som hade svarat på länsstyrel- sernas uppföljningsenkät.47 Länsstyrelserna har i regel inte behov av tolktjänster i den egna verksamheten. De mycket begränsade tolk- och översättningstjäns- ter som ändå nyttjas sammanhänger främst med översättning av material, t.ex. för webbpublicering. prövar ansökningar från personer som vill bosätta sig i , arbeta, komma på besök, söka skydd undan förföljelse eller ansöka om svenskt medborgarskap. erbjuder asylsökande boende och uppehälle de väntar på beslut i asylärendet. För asylsökande som fått tillstånd att stanna i , utbetalas statlig ersättning till kom- muner och landsting. Om asylsökande får avslag på ansökan arbetar med frivilligt återvändande. Det är kommuner och landsting samt Arbetsförmedlingen som har uppdraget att arbeta med etablering och integration av dem som beviljats tillstånd att bo i landet. Målet för anges vara att säkerställa en lång- siktigt hållbar migrationspolitik som värnar asylrätten och som inom ramen för den reglerade invandringen underlättar rörlighet över gränser, främjar en behovsstyrd arbetskraftsinvandring, tillvaratar 467 § förordningen (2010:1138) om samhällsorientering för vissa nyanlända invandrare. 47Länsstyrelsernas återrapportering av uppdrag 46 enligt regleringsbrevet – Samhälls- orientering för nyanlända (, Dnr 851-336-2018), s. 9. Myndigheter och andra aktörer och beaktar migrationens utvecklingseffekter samt fördjupar det europeiska och internationella samarbetet.48 Tillgängligheten på myndighetens kontor bedöms ännu inte som tillräcklig, men satta servicemål innebär en successiv förbättring. innebar servicemålet för bokade besök och 40 mi- nuter för spontanbesök. Då det gäller asylärenden görs bedöm- ningen att av kontakterna sker genom besök vid lokala kontor. Ofta handlar det om flera typer av frågor av olika karaktär.49 Merparten av de samtal och utredningar som genomförs på myndig- heten uppges ske med hjälp av tolk. användes tolkar vid över 263 700 tillfällen med samlade kostnader om . minskade antalet tolkningar något, myndighe- ten använde tolkar vid mer än 259 100 tillfällen till en kostnad av . har andelen auktoriserade tolkar ökat i verksamheten, särskilt påtaglig är också den allt mer dominerande andelen distanstolkning. Vid asylutredningar genom video används utredningsrum med videoutrustning, där sökande och biträde sitter i ett rum och hand- läggaren i ett annat rum på annan ort. Tolken kan närvara genom att sitta i ett av dessa rum, alternativt i ett tredje rum. Erfarenheterna av videolösning är positiva.51 Tolken har en nyckelroll i samtalen med sökande, speciellt under asylutredningar. Hög kvalitet på tolkningen utgör enligt myndig- heten förutsättning för en rättssäker utredning. Handläggning av utlänningsärenden innebär i de flesta fall kvalificerad myndighets- utövning mot enskild. Av det följer att det ofta finns stort behov av tolk då har att göra med personer som inte behär- skar svenska eller har allvarliga skador avseende hörsel/tal. Därut- över ställer EU:s Asylprocedurdirektiv52 krav på att tolk ska använ- das vid muntlighet i asylärenden. Förvaltningslagen anger dock inte vilka kvalifikationskrav som ska gälla för tolkar, varför myndigheten 49SOU 2018:43, s. 154. 50Texten bygger främst på underlag till utredningen från , . 51SOU 2018:43, s. 155. 522013/32/EU. Myndigheter och andra aktörer gör lämplig bedömning i det enskilda fallet. Det är berörd hand- läggare av visst ärende som bedömer om det finns behov av tolk. Regeln om tolk gäller inte bara då handlägger ären- den, utan även vid exempelvis rådgivning. Tolkning ska enligt i första hand ske på den sökandes modersmål (talspråk/dialekt). Om det saknas tolk i aktuellt språk eller om det inte går att ordna av tids- eller kostnadsskäl, sker tolkning på annat språk som sökanden behärskar. Vid tolkning i kontakt med personer med särskilda behov, som barn, tortyroffer, kvinnor som blivit utsatta för övergrepp eller liknande, ska det alltid övervägas om tolk med erfarenhet från sådan tolkning ska användas samt vilket kön tolken bör ha. I dessa fall är det inte enbart en fråga om tolken är auktoriserad eller inte. arbete med hjälp av tolkar och översättare sågs över i samband med ett särskilt projekt, som slutrapporterades 2014.53 De förhållanden som då gällde är i flera avseenden fort- farande aktuella, det som därefter skett är att en central experttjänst för tolkfrågor och en samordningsgrupp tillsatts54 Samordnings- gruppen för språktjänster påbörjade sitt arbete 2015. Den består av representanter från samtliga regioner och avdelningarna för förvar och förvaltningsprocess. Gruppens syfte är att säkerställa att Migra- tionsverkets användning av tolkar och översättningar sker med så hög kvalitet och effektivitet som möjligt. Uppdraget omfattar bland annat att ge stöd till verksamheten i språktjänstfrågor och vid behov genomföra utbildningsinsatser. Gruppen ska också fånga upp syn- punkter från verksamheten då det gäller processer, standarder och rutiner och sprida information om nya avtal samt samverka med språktjänstleverantörer. Val av relevant tolkkompetens tog 2016 fram en standard för val av kompetens och form för tolkning vid olika typer av samtal med sökande. Syftet med standarden var att effektivisera och säkerställa tillgången på tolkar. En miniminivå avseende kompetens och tolkform definiera- des för att frigöra högre tolkkompetens till samtal som ställde högre 53Migrationsverket (2014). Samordning av tolk och översättaranvändning. 54Migrationsverket, underlag till utredningen, . Myndigheter och andra aktörer De olika samtalstyper som förekom delades in i tre kategorier. I kategori A, som bland annat avser asylutredningar, ska tolk som beställs i första hand vara auktoriserad eller grundutbildad. I kategori B, som kan avse underrättelser eller ansökningssamtal, ska främst grundutbildad tolk användas. Vid korta samtal, t.ex. på boenden eller i receptioner, kategori C, kan som lägst s.k. övrig tolk användas. Beställning av tolk görs enhetsvis och omfattar val av kompetens och tolkform utifrån ärendets behov. Beställningar hanteras sedan via telefon, e-post eller leverantörernas egna beställningssystem. Valet av tolkkompetens styrs bland annat av myndighetens standard för val av kompetens och form för tolkning. har tre olika avtal för på plats-, telefon- och callcentertolkning. Valet av leverantör avgörs av tolkform och den rangordning som finns i avtal för de tre avtalen om tolkförmedlingstjäns- ter. En förstudie avseende ett utvecklat beställnings- och upp- följningssystem pågår inom myndigheten. Finns skäl att ifrågasätta viss tolks kompetens eller lämplighet, eller uppstår annan form av missnöje med tolkning, kan tolken rekla- meras. Reklamation innebär att brister rapporteras genom att av- vikelserapport sänds till aktuell leverantör. De kan också förenas med viteskrav. Viteseloppen varierar utifrån förseelsens allvar. Auk- toriserade tolkar kan även anmälas till Kammarkollegiet. Det omfattande behovet av tolkar vid , med- förde att man införde en ny kompetenskategori i sitt avtal, med benämningen grundutbildad tolk. Dessa tolkar är inte auktoriserade. Myndigheten anger att deras tolkar vanligen kommer från denna grupp, trots att beställningar till leverantörerna i regel avser högre kompetenskrav. Kategorin grundutbildad tolk ersätts av Migrations- verket av taxan för auktoriserad tolk. Sedan även Kammarkollegiet infört denna kategori (utbildad tolk), har Dom- stolsverket infört motsvarande arvodesnivå i sin tolktaxa . Taxan avser tolkar registrerade i Kammarkollegiets register över utbildade tolkar. bedömer sig ha särskilda behov av tolkar och tolktjänster. Det är behoven av tydliga och anpassade krav på för- medlade tolktjänster i avtalen samt att i direkt dialog med leveran- törerna kunna säkerställa efterlevnad av avtalen, som ligger bakom val att utveckla egna avtal och inte nyttja de avtal som tecknas av Statens inköpscentral vid Kammarkollegiet. Myndigheter och andra aktörer omfattande behov av tolkar och språktjänster ställer också krav på ökad effektivisering. Enkla och återkommande ärenden stöds av så kallad digital språkassistent med fördefinieradfe frågor och svar med text och ljud på olika språk. Utvärdering sker av detta hjälpmedel för att se om det kan avlasta behovet av traditionella tolkar. Egna medarbetares språkkunskaper används för att effektivisera användningen av tolkar. kon- staterar att det kan vara komplicerat för medarbetare att bedöma gränsen mellan service, vägledning och myndighetsutövning. Myn- digheten avser därför att identifiera vilka språkkunskaper som behöver tillgodoses vid framtida rekryteringar och förtydliga när sådana egna språkkunskaper kan användas.55 Myndigheten för , , inrättades 2009 och ersatte då Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning. MYH har en rad uppgifter kring bidragsfördelning till eftergymnasial yrkesutbild- ning, bland annat tolkutbildning inom folkbildningen samt försöks- verksamhet med tolkutbildning inom . Förutom uppgiften att pröva frågan om statsbidrag till anordnare av utbildning inom ska MYH på ett mer allmänt plan analysera arbetsmarknadens behov av utbildningar inom yrkeshög- skolan och besluta om vilka utbildningar som ska ingå i verksam- heten.57 Myndigheten ska svara för register över studerande i yrkes- högskolans utbildningar (liksom förekommande uppdragsutbild- ningar) samt de studerandes studieresultat, betyg, examina och ut- bildningsbevis. Ytterligare uppgifter är att genomföra tillsyn samt inom ramen för tillsynen lämna råd och vägledning till utbildnings- anordnare. MYH ska även ta fram statistik, granska och främja 55Migrationsverket (2018). Yttrande över uppdrag om effektivare tolkanvändning och utveck- lad flerspråkig service, , dnr 1.1.2-2017-113133. 56Texten bygger delvis på underlag till utredningen från MYH, . 57Förordningen (2009:130) om . Myndigheter och andra aktörer utbildningars kvalitet och anordnares kvalitetsarbete. Övriga upp- gifter är ansvar för att sprida information och kunskap om utbudet av utbildningar som tilldelats statsbidrag. MYH ska främja användning och utveckling av validering inom de utbildningar som myndigheten ansvarar för. Stöd ska även ges till branscherna i deras arbete med att utveckla, kvalitetssäkra och infor- mera om modeller för validering. MYH utgör nationell samord- ningspunkt för den europeiska referensramen för kvalifikationer för livslångt lärande. Myndigheten ska pröva frågor om nivåplacering av kvalifikationer som inte är författningsreglerade med utgångspunkt i den nationella referensramen och svara för sammanställning av uppgifter58 (se vidare kapitel 5 och 6). Då det gäller tolkutbildningar ska MYH ansvara för fördelningen av statsbidrag till utbildning till kontakttolk vid folkhögskolor och studieförbund inom folkbildningen. Uppgiften överfördes från vid , som hanterade bidragsfördelningen fram . Fördelningen av bidrag styrs genom särskild förordning.59 Inom kontakttolkområdet gäller det grundutbildning, fördjupningskurser, kompletteringskur- ser, utbildning för lärare, språkhandledare och bedömare, samt för resor, inackordering och stipendier för deltagare i kontakttolkutbild- ning. En förutsättning för att MYH ska kunna lämna statsbidrag för tolkutbildning är att berörda folkhögskolor och studieförbund är statsbidragsberättigade enligt enligt förordningen (2015:218) om statsbidrag till folkbildningen. MYH:s uppgifter beträffande tolkutbildningar inom folkbild- ningen, skiljer sig inte nämnvärt från uppgifter som gäller övriga utbildningar inom myndighetens ansvarsområde60. Däremot finns det vissa skillnader i möjligheter att utföra dessa uppgifter. Det gäller främst uppgifter som rör tillsyn och kvalitetsgranskning. Dessa upp- gifter utgår från bestämmelser i regelverket och i den förordning som styr fördelningen av statsbidrag till tolkutbildningar finns få bestämmelser som kan utgöra konkreta utgångspunkter för gransk- 58Förordningen (2015:545) om referensram för livslångt lärande för kvalifikationer. 59Förordningen (2012:140) om statsbidrag för viss utbildning som rör tolkning och tecken- språk, TolkF. 60En skillnad är att MYH inte för register över deltagares studieprestationer, utan endast sam- lar in uppgifter om deltagare som fullföljt med godkänt resultat eller validerats inom kon- takttolkutbildningarna och erhållit utbildningsbevis. Myndigheter och andra aktörer ning av kvalitet och tillsyn jämfört med regelverket för yrkeshög- skolan. Anordnare som tagit emot statsbidrag för kontakttolk- utbildning, ska enligt gällande förordning lämna uppgifter till MYH om deltagare som blivit godkända eller validerats med godkänt resul- tat. MYH samlar in dessa uppgifter, men har inte i uppgift att ansvara för ett register. Då det gäller myndighetens uppgifter kring tolk- utbildningar som bedrivs inom folkbildningen, anges i MYH:s in- struktion att samråd vid behov ska ske med . MYH:s mål, uppdrag och återrapporteringskrav anges i två årliga regleringsbrev riktade till myndigheten, respektive Kammarkolle- giet. Kammarkollegiet administrerar anslaget för tolkutbildningar, enligt angivna villkor för de aktuella anslagsposterna.61 I reglerings- brevet anges två mål med återrapporteringskrav som bland annat berör kontakttolkutbildningar, •utbildningarna inom myndighetens ansvarsområde ska hålla en hög och jämn kvalitet, och •genomströmningen i tolkutbildningar ska öka. MYH har ett särskilt uppdrag att ansvara för att en försöksverksamhet med utbildning till kontakttolk kan anordnas inom yrkeshögskolan.62 Försöksverksamheten påbörjas och ska dimensioneras för cirka 160 utbildningsplatser fördelade på två utbildningsomgångar. Myn- digheten ska inom ramen för försöksverksamheten bl.a. analysera om utbildningarna kräver nationellt likvärdigt innehåll. Uppdraget ska genomföras i dialog med berörda myndigheter och aktörer. Försöks- verksamheten ska följas upp och utvärderas av myndigheten. Arbe- tet med och omfattningen av försöksverksamheten ska redo- visas i myndighetens årsredovisning, med början i redovisningen . Slutredovisning ska ske till regeringen senast . regelverk gäller fullt ut för de kontakttolkutbild- ningar som beviljas statligt stöd inom försöksverksamheten. 61Anslag 14.1 och 14.3, utgiftsområde 17, hanteras av Kammarkollegiet. MYH disponerar vissa anslagsposter för tolkutbildning. 62Regleringsbrev för Myndigheten för för . Myndigheter och andra aktörer Myndighetens arbete med tolkutbildningar MYH har arbetat med att ta fram ett internt kunskaps- underlag och inriktningsdokument för myndighetens verksamhets- planering. Dokumentet tydliggör en framtida målbild och MYH:s inriktning på verksamheten med tolkutbildning på ett övergripande plan, som är att •utbildningarna bedrivs med hög och jämn kvalitet, •utbildnings- och valideringsinsatser bidrar till att samhällets be- hov av tolkkompetens tillgodoses, •utbildningarna bidrar till att öka antalet auktoriserade tolkar, •utbildningarna är efterfrågade yrkesutbildningar för de som vill arbeta som tolk, och att •utbildningar till kontakttolk bedrivs inom yrkeshögskolan.63 uppdrag är att administrera och betala ut den allmänna pensionen. Uppdraget omfattar även att ge generell samt mer individuell information om pensionen. har cirka 1 200 anställda på åtta orter runt om i landet. Myndigheten samarbetar med och kring de lokala servicekontor som finns på ett hundratal platser runt om i landet. Servicekontorens handläggare hjälper till med frågor om pension, socialförsäkring och skatt.65 Tolktjänster och flerspråkig service Efterfrågan på tolktjänster och flerspråkig service hos Pensionsmyn- digheten är förhållandevis låg jämfört med andra myndigheter som t.ex. Arbetsförmedlingen, och . Myndigheten är trots detta väl medveten om behovet av att arbeta med effektivisering och kvalitetsförbättringar. 63Underlag till utredningen från MYH, . 64Texten bygger på underlag till utredningen från , . Myndigheter och andra aktörer Via myndighetens kundservicenummer erbjuds under vissa tider tolk på de mest efterfrågade språken. Dessa samtal hamnar i samma kö som svensktalande kunder. Handläggaren svarar på engelska och kontaktar därefter tolk för trepartssamtal. I de fall medarbetare som talar det förvalda språket finns tillgänglig, tas samtalet direkt. Det gäller främst finska, spanska och polska. Om kunden så önskar eller om ärendet inbegriper myndighetsutövning, kontaktas tolk för tre- partssamtal. Källa: (2018). Underlag till utredningen, 2018 -01-12. Tabellen redovisar antalet samtal på olika språk . Dif- ferensen mellan inkomna och besvarade samtal beror på att kunder vid kö, eller av annan anledning, valt att avsluta samtalet innan de har fått sitt trepartssamtal. Brist på tolkar kan innebära extra väntetid, vilket kan generera avbrutna samtal och att behoven inte blir till- godosedda. Andelen avbrutna samtal varierar, bland annat med avseende på språk. erbjuder även tolk vid bokade personliga möten med kundvägledare och på servicekontor. handlar det om distanstolkservice. Personlig service ges då till kunder som av olika anledningar behöver ett extra stöd. Dessa möten kan planeras och ökar därmed förutsättningarna att boka tolk. Det lyckas dock inte alltid för anlitad tolkförmedling att tillhandahålla auktoriserad tolk. Bristen på kvalificerad tolk kan påverka den service som myn- digheten erbjuder pensionärer och pensionssparare som talar andra Myndigheter och andra aktörer språk än svenska, vilket myndigheten upplever som negativt. Pen- sionsmyndigheten erfar, genom samråd med de nationella minori- teterna, att anlitad tolkförmedling inte kan erbjuda tolkar i flera av de nationella minoritetsspråken. Efterfrågan anges, med undantag för finska, dock vara mycket liten, i princip obefintlig.66 Avvägningar mellan tolktjänster och andra former av språkstöd avser att i ökad utsträckning använda interna resurser med flerspråkig kompetens i samtal som inte rör myndig- hetsutövning. Därigenom eftersträvas en minskning av s.k. tappade samtal beroende på tolkbrist. Sådan resursförstärkning kan öka till- gänglighet för personer som talar andra språk än svenska, genom utökade telefontider för tolkhjälp och minskade väntetider. Målet är att öka servicegraden för personer med andra språk än svenska. rekrytering till kundservice och i viss mån servicekontoren fäster bland annat avseende vid språkkunskaper inom nationella minoritetsspråk. Myndigheten avser också att mer direkt koppla språkbehov till rekryteringsarbetet, där även andra språkkunskaper bör ses som meriterande. Det gäller såväl språk där differensen mellan inkomna och besvarade samtal i tolkservicen är stor, som de mest efterfrågade språken i kundservice. Myndigheten följer migrationsstatistiken för att så väl som möj- ligt kunna bedöma framtida behov av tolktjänster.67 Samverkan med andra myndigheter deltar tillsammans med andra myndigheter i verksamheten ”Mötesplatser och information”, där bland annat önskemål om ökad samverkan kring upphandling av tolktjänster aktualiserats. ser positivt på ett utökat sam- arbete mellan myndigheter och andra, för kunden, viktiga aktörer för att kunna tillgodose framtida tolkbehov. En möjliggörare för ut- ökad samverkan kan vara Statens servicecenter. Utveckling och effek- tivisering av myndigheternas tolkerbjudanden är dock en fråga som 66Pensionsmyndigheten, underlag till utredningen, . Myndigheter och andra aktörer bedöms gå utöver enskilda behov.68 Genom särskilt uppdrag arbetar myndigheten även med effektivare tolk- användning och utvecklad flerspråkig service genom ökad användning av egna medarbetare med språkresurser. Erfarenhetsutbyte sker här med en rad andra myndigheter som omfattas av uppdraget.69 Det händer att pensionärer och pensionssparare önskar ta stöd av en vän eller närstående för tolkning. Om ärendet inbegriper myndighets- utövning anlitar tolk. Gäller det generell infor- mation ser myndigheten oftast inte hinder för att en närstående tol- kar. Det saknas dokumenterad erfarenhet av minderåriga som tolkar. Det finns inte någon uttalad policy i frågan om anhörigtolkning, där såväl för- som nackdelar kan noteras. Myndigheten följer de diskussioner som förs inför eventuella framtida rekommendationer. Användning av ny teknik