sou · H6B317 · 2018-03-12 00:00:00 — Un- der den i yrket behöver den nyexaminerade läraren få adekvat och tillräckligt stöd, för att undervisningen ska hålla så hög kvalitet som möjligt men också för att den nya läraren ska vilja och orka vara kvar i yrket. Den första insatsen i programmet är därför introduktionsperioden. Utredningen ser fördelar med att introduk- tionsperioden planeras så att den nya läraren också introduceras till ett kollegialt lärande och utvecklingsprojekt, det vill säga olika former för att utveckla sin kompetens under yrkeslivet. Enligt skollagen ska en huvudman som har anställt en lärare som har en behörighetsgivande examen se till att läraren i omedelbar anslut- ning till att anställningen påbörjas genomför en introduktionsperiod Utvecklingsmöjligheter för legitimerade lärare och rektorer om inte läraren har genomfört en sådan.6 Enligt behörig- hetsförordningen ska perioden omfatta minst ett läsår på heltid un- der vilket den nyanställde ska få stöd av en som är legitime- rad lärare och har för uppgiften tillräcklig erfarenhet av arbete som lärare.7 Utredningen föreslog i delbetänkandet att skollagens krav ska justeras för att ytterligare tydliggöra kravet på att varje ny lärare som anställs verkligen får genomföra en introduktionsperiod. Detta då uppföljningar visar att långt ifrån alla nyanställda erbjuds denna möjlighet och ännu färre får genomföra en introduktion för vilken det finns tillräckliga resurser avsatta, inte minst i form av tid för den nyexaminerade liksom för mentorn.8 Utredningen menade då också att det finns anledning att ytterligare se över introduktions- perioden till exempel vad gäller vilka kvalifikationer som bör krävas för att få fungera som . Introduktionsperioden kan omfatta mer generella delar men be- höver och ska också anpassas efter individens förutsättningar och behov.9 Detta kräver att både rektor men särskilt mentorn har till- räcklig kompetens och erfarenhet för att kunna avgöra vilka behov som finns och hur dessa kan tillgodoses. Utredningen menar att det bör krävas att mentorn har erkänts ha en viss kompetensnivå, förslagsvis erfaren lärare, och har utbildning för uppgiften som men- tor (mentorsutbildning) för att säkra att hen har tillräcklig erfaren- het av yrket liksom tillräcklig kompetens att fungera som . I tider av en omfattande lärarbrist kan det vara extra svårt för den enskilda rektorn eller huvudmannen att i det dagliga arbetet prioritera tid till introduktionsarbetet för mentorn och den nyanställde, det vill säga två legitimerade lärares tid, trots lagkrav och trots att medel avsattes för just detta när reformen genomfördes. En medveten och tydlig prioritering av lärares arbetsuppgifter i enlighet med det som framgår av kapitel 9 kan dock underlätta. Det är nödvändigt att kom- ma ihåg de långsiktiga fördelarna med en introduktionsperiod, till exempel att en högre grad av undervisningsskicklighet kan utvecklas 62 kap. 22 a § skollagen. 75 kap. förordning (2011:326) om behörighet och legitimation för lärare och förskollärare (behörighetsförordningen). 8Se vidare avsnitt 11.5 i SOU 2017:51. 92 kap. 22 a § skollagen, 5 kap. behörighetsförordningen, föreskrifter (SKOLFS 2014:44) om introduktionsperiod för lärare och förskollärare. stödmaterial om introduktionsperiod för nyanställda lärare och förskollärare utgör också en utgångspunkt i arbetet. Utvecklingsmöjligheter för legitimerade lärare och rektorer snabbare vilket gynnar elevernas lärande men också att det är större chans att den nya läraren stannar och mår bra i yrket. Efter genomförd introduktionsperiod – goda förutsättningar och individuell anpassning Behovet av stöd från kollegor, av vägledning och kompetensutveck- ling tar inte slut i och med att läraren har genomfört introduk- tionsperioden. Däremot bedöms inte stödet behöva vara lika omfat- tande som , när läraren successivt blir alltmer självständig och trygg i sin yrkesutövning. Senast efter den genomförda introduktionsperioden bör läraren i regelbundna samråd med rektor avgöra vilka behov och önskemål som finns av kompetensutveckling samt hur dessa kan tillgodoses, till exempel genom att en individuell plan upprättas och kontinuer- ligt uppdateras. Läraren bör ha ett stort inflytande över innehållet i de kompetensutvecklingsinsatser som genomförs inom ramen för tjänsten, men skolledningen och huvudmannen måste också kunna påverka innehållet. Dels kan det som relativt ny lärare vara svårt att avgöra vilka insatser som är särskilt relevanta, dels är kompetensutv- eckling av personal ett av de viktigaste verktygen för att driva utveckling inom det systematiska kvalitetsarbetet. Behovet av kompetensutveckling kan tillgodoses till exempel genom att läraren bereds möjlighet att delta i en kollegial process eller ett utvecklingsprojekt som pågår på skolenheten eller vid en annan skolenhet. Exempel på sådana möjligheter som staten delvis fi- nansierar är det så kallade Läslyftet liksom flera andra delar inom ramen för de nationella skolutvecklingsprogrammen. Kompetensut- veckling kan även ske genom deltagande i en högskolekurs. 5.2.2Erfaren lärare eller förskollärare Utredningens förslag: Den legitimerade lärare eller förskol- lärare som ansöker om ett erkännande och vars kompetens bedöms svara mot beslutad kompetensbeskrivning ska erkän- nas som erfaren lärare eller förskollärare. Utvecklingsmöjligheter för legitimerade lärare och rektorer För att få utföra vissa arbetsuppgifter bör läraren eller förskolläraren ha erkänts vara erfaren. Exempel på sådana upp- gifter kan vara att handleda lärar- och förskollärarstudenter och att fungera som för en nyexaminerad kollega. Efter att läraren har varit verksam i (cirka 6–) och under dessa år kontinuerligt deltagit i kompetensutvecklingsinsat- ser för att stärka undervisningsskickligheten av en viss omfattning och med erkänd kvalitet, kan läraren ansöka om att få ett erkän- nande som erfaren lärare. Bedömningen bör huvudsakligen baseras på formella meriter, såsom exempelvis genomförd introduktions- period, högskolepoäng och antal år i yrket, snarare än kvalitativa. Utredningen anser att det bör finnas en möjlighet att ansöka om att få sin kompetens bedömd tidigare än de stipulerade yrkesverk- samma åren. En sådan ansökan bör dock ställa högre krav på den individuella insatsen, till exempel genom att läraren i ansökan behöver sammanställa en mer omfattande beskrivning av den egna undervis- ningen. Det kan till exempel innebära att läraren får beskriva hur hen har utvecklat undervisningsskickligheten och bidragit till positiva effekter vad gäller elevernas resultat och genom klassrumsobserva- tioner. En sådan ansökan bör bedömas av en erkänt skicklig lärare. Kompetenserkännandet innebär just ett erkännande av kompetens som erfaren lärare. Med erkännandet följer inte per automatik högre lön, förändrad tjänst eller förändrade arbetsuppgifter. Den erfarne läraren kan, som tidigare, fortsätta att arbeta med samma uppgifter och fortsätta att kontinuerligt delta i kompetensutvecklingsinsatser. Det erkännande som erfaren lärare leder till är däremot att nya möj- ligheter öppnar sig för läraren att ta sig an delvis andra arbetsupp- gifter och att söka andra tjänster. Det öppnar också möjligheter för rektor och huvudman att kunna använda den erkända kunskapen och kompetensen på bästa sätt. Till exempel kan en huvudman eller rek- tor rekrytera strategiskt och fördela lärarkompetens dit den bäst behövs med hjälp av kompetensnivåerna, eftersom dessa tydligt syn- liggör lärares erfarenhet och kompetens. Exempel på arbetsuppgifter som bör kräva att läraren minst har nått nivån erfaren lärare är att handleda lärarstudenter eller fungera som inom ramen för introduktionsperioden. För att utföra dessa uppgifter bör också krav ställas på att den erfarna läraren har tillräcklig utbildning (mentorsutbildning) för uppgiften. Utvecklingsmöjligheter för legitimerade lärare och rektorer För att en huvudman ska ha möjlighet att ta del av de statsbidrag som syftar till att stimulera att karriärstegen förstelärare och lektor inrättas finns ett antal kriterier fastställda avseende vilka lärare som huvudmannen kan utse till förstelärare. Exempel på kriterier är att läraren kan redovisa väl vitsordat arbete med under- visning och att hen har visat särskilt god förmåga att förbättra elever- nas studieresultat.11 Utredningen menar att dessa bör ersättas med ett krav att läraren erkänts ha nått någon av kompetensnivåerna erfaren lärare, meriterad lärare eller särskilt meriterad lärare. I kapitel 7 utvecklas utredningens förslag i dessa delar. 5.2.3Meriterad lärare eller förskollärare Utredningens förslag: Den legitimerade eller erfarne lärare eller förskollärare som ansöker om ett erkännande och vars kompetens bedöms svara mot beslutad kompetensbeskrivning ska erkännas som meriterad lärare eller förskollärare. För att få utföra vissa arbetsuppgifter bör läraren eller för- skolläraren ha erkänts vara meriterad. Exempel på sådana upp- gifter kan vara att fungera som ämnesansvarig eller att leda ett arbetslag. Utredningen utgår från att det stora flertalet yrkesverksamma lärare kommer att vara legitimerade lärare respektive erfarna lärare. Utred- ningen bedömer, som tidigare nämnts, att den kompetensbeskrivning som ska beslutas som krav för meriterad lärare kommer att omfatta kriterier som kan uppnås genom att läraren i högre grad tar ett individuellt initiativ, till exempel genom att åta sig mer kvalifice- rade arbetsuppgifter. Exempel på sådana uppgifter är att läraren har tagit ett särskilt ansvar för särskilt komplicerade undervisningssituati- oner eller har tagit särskilt ansvar för att stödja lärarstudenter och kollegor som är nya i yrket, vilket kan ha skett inom ramen för en förstelärartjänst. Även formell utbildning som har lett till en examen på avancerad nivå utöver lärarens behörighetsgivande examen, bör till- sammans med en bedömning av lärarens undervisningsskicklighet 11 3 § förordning (2013:70) om statsbidrag till skolhuvudmän som inrättar karriärsteg för lärare. Utvecklingsmöjligheter för legitimerade lärare och rektorer kunna leda till att läraren bedöms uppfylla kraven i kompetens- beskrivningen.12 Det finns också anledning att i det kommande arbetet överväga om ett systematiskt arbete för att granska och ut- veckla sin undervisningsskicklighet med en särskilt meriterad lärare som bör kunna ligga till grund för ett erkännande. Att delta i en specialpedagogisk utbildning eller en annan utbild- ning som leder fram till en ny examen på avancerad nivå kan, precis som , inte förväntas inrymmas i lärarens ordinarie tjänst eller kunna genomföras med bibehållen lön. Antalet timmar för kompe- tensutveckling regleras via avtal, en princip som även fortsättningsvis bör gälla, vilket betyder att den enskilda läraren kan behöva gå ner i arbetstid och därmed lön, eller genomföra studierna delvis vid sidan av arbetet. Det finns förstås flera goda skäl till varför en huvudman ändå kan välja att avsätta tid för att en lärare ska kunna delta i en sådan utbildning, till exempel för att kunna tillgodose kom- petensbehovet . Det kan också få positiva effekter för hur attraktivt det bedöms vara att arbeta hos huvudmannen. finns också flera möjligheter för huvudmannen, bland annat inom ramen för Lärarlyftet, att få statsbidrag som delvis täcker de kostnader som uppstår läraren deltar i specialpedagogisk utbildning. Utredningen menar att det finns anledning för staten att även erbjuda ett generöst statsbidrag för att tillgodose det mycket omfat- tande behov av specialpedagogisk kompetens som finns i skol- väsendet, till exempel i form av ett sådant sökbart utvecklingsutrymme som beskrivs i kapitel 4. Exempel på arbetsuppgifter som bör kräva att läraren minst har nått nivån meriterad lärare är att fungera som handledare i kollegialt lärande, vara ämnesansvarig eller vara arbetslagsledare. 5.2.4Särskilt meriterad lärare eller förskollärare Utredningens förslag: Den legitimerade, erfarne eller meriterade lärare eller förskollärare som ansöker om ett erkännande och vars kompetens bedöms svara mot beslutad kompetensbeskrivning ska erkännas som särskilt meriterad lärare eller förskollärare. 12 Se till exempel den kompetensprofil för pedagogisk skicklighet för att en lärare med exa- men på forskarnivå ska kunna utses till lektor (2011:58). Utvecklingsmöjligheter för legitimerade lärare och rektorer För att få utföra vissa arbetsuppgifter bör läraren eller förskol- läraren ha erkänts vara särskilt meriterad. Exempel på sådan upp- gift kan vara att leda forsknings- och utvecklingsarbetet vid skol- eller förskoleenheten. På samma sätt som möjligheten att utses till meriterad lärare bör utgå från att läraren har ökat sin skicklighet till exempel genom att åta sig mer kvalificerade arbetsuppgifter, alternativt genomgått ytterligare utbildning, utgår utredningen från att motsvarande också kommer att gälla för nivån särskilt meriterad lärare. Självfallet bör kraven på undervisningsskicklighet eller utbildning vara ännu högre ställda än kraven för att bedömas som meriterad lärare. Exempel på sådana mer kvalificerade uppgifter kan vara att läraren i det systematiska kvali- tetsarbetet eller i forskningssamverkan har drivit verksamhets- och undervisningsutveckling. Även formell utbildning inom ämnesdidak- tik, specialpedagogik eller ett ämne som huvudsakligen kan hänföras till ett undervisningsämne vilken har lett till en examen på forskarnivå bör tillsammans med en bedömning av lärarens undervisningsskick- lighet kunna leda till att läraren bedöms uppfylla kraven i kompe- tensbeskrivningen. Exempel på arbetsuppgifter som bör kräva att läraren minst har nått nivån särskilt meriterad lärare är att leda forsknings- och utveck- lingsarbetet vid skolenheten. En särskilt meriterad lärare bör även för- väntas ta ett större ansvar för de professionsstödjande och profes- sionsvårdande arbetsuppgifter som programmet också innebär, till exempel genom att undervisa på lärarutbildningarna, handleda lärare som vill nå en högre kompetensnivå och medverka i arbetet med att erkänna lärares kompetens. Den löneskillnad som ofta finns mellan att vara verksam som förstelärare eller lektor i skolväsendet respektive vara lärare i högskoleväsendet behöver vid många univer- sitet och högskolor hanteras för att den särskilt meriterade lärarens lön inte ska påverkas i en sådan omfattning att det påverkar attrak- tionskraften att vara verksam i högskoleutbildning negativt. Den huvudman som utser en särskilt meriterad lärare som har en examen på forskarnivå inom relevant område till lektor bör kunna få statsbidrag för läraren inom ramen för karriärstegsreformen.14 Utred- 14 Förordning om statsbidrag till skolhuvudmän som inrättar karriärsteg för lärare. Utvecklingsmöjligheter för legitimerade lärare och rektorer ningen menar att det finns anledning för staten att erbjuda ett generöst statsbidrag bland annat för att tillgodose det behov av lärare med examen på forskarnivå som finns i skolväsendet, ett sökbart utvecklingsutrymme. För att stärka arbetet med praktiknära forskning och utveckling bör särskilt kvalificerade lärare med examen på forskarnivå ges möjligheter att ägna delar av sin arbetstid till sådant arbete, se avsnitt 5.6.3. Utredningens förslag: Två nationellt reglerade kompetensnivåer inrättas för rektorer: rektor och meriterad rektor. Motsvarande nivåer ska finnas för förskolechefer. Kompetensnivåerna bör regleras i förordning (2011:326) om behörighet och legitimation för lärare och förskollärare. Vägen till att bli rektor en del av lärarens möjliga kompetensutveckling För att tydliggöra vägen till en rektorstjänst, liksom för att stärka möjligheterna för den nyblivna rektorn att genomföra uppdraget med hög kvalitet från uppdragets första dag, bör en rekryteringsutbildning erbjudas i högskolan. Utbildningen bör klargöra vad som förväntas av den som inriktar sig på en framtida roll som rektorer och ge verktyg för att kunna hantera dessa. Yrkesverksamma lärare bör helt eller del- vis kunna läsa utbildningens olika delar inom ramen för professions- programmets kompetensutvecklingsdel genom att välja att inrikta sig mot pedagogiskt ledarskap, ett område som också kan innebära för- djupning i det pedagogiska ledarskapet i klassrummet. Den som inte är yrkesverksam lärare men är intresserad av att bli rektor bör också ha möjlighet att söka till en rekryteringsutbildning. Utvecklingsmöjligheter för legitimerade lärare och rektorer Professionsprogrammets första insats för den nyblivne rektorn är den lagstadgade befattningsutbildningen för rektorer.15 Denna bör anpassas så att den på bästa sätt samverkar med kvalifika- tionsutbildningen. Senast efter genomförd befattningsutbildning bör rektor i regelbundna samråd med huvudmannen avgöra vilka behov och önskemål som finns av kompetensutveckling och hur dessa kan tillgodoses, till exempel genom att en individuell plan upprättas och kontinuerligt uppdateras. Rektor bör, på samma sätt som läraren, ha ett stort inflytande över sin kompetensutveckling men huvudman- nen måste också kunna påverka innehållet. Över tid bör utrymme finnas för insatser som har definierats både av individen och huvud- mannen men också nationellt. Insatserna bör vara inriktade på att utveckla rektors yrkesskicklighet. På motsvarande sätt som för lärare bör det för rektorer vara möj- ligt att på basis av erfarenhet respektive formell utbildning få sin utökade kompetens erkänd. Den rektor som har utvecklat sin skick- lighet genom att ha varit yrkesverksam som rektor i (cirka 6–) och efter genomförd befattningsutbildning kontinuerligt har 15 2 kap. 12 § skollagen. Utvecklingsmöjligheter för legitimerade lärare och rektorer deltagit i kompetensutvecklingsinsatser med erkänd kvalitet, bör kunna ansöka om att få ett erkännande som meriterad rektor. Även formell utbildning vilken har lett till en examen på avancerad nivå el- ler forskarnivå bör, tillsammans med en bedömning av rektors skicklighet, kunna leda till att rektor bedöms uppfylla kraven i kom- petensbeskrivningen. Det bör vara möjligt att sammanföra kvalifika- tionsutbildningen, befattningsutbildningen och tillkommande kom- petensutvecklingsinsatser till en masterexamen inom exempelvis utbildningsledarskap, för de rektorer som så önskar. Ett kompe- tenserkännande ger huvudmannen möjlighet till strategisk kompe- tensanvändning och till att kunna använda de skickligaste rektorerna där de bäst behövs. 5.4Dagens yrkesverksamma lärare och rektorer i professionsprogrammet Professionsprogrammet innebär en ambitionshöjning avseende ut- veckling av lärares och rektorers yrkesskicklighet i skolväsendet. Det- ta genom en stärkt systematik från dag ett i yrkeslivet i fråga om vilka utvecklingsmöjligheter som finns att tillgå. De yrkesverksamma har inte kunnat ta del av en sådan systematik vilket betyder att programmet kommer att verka olika för olika lärare. Samtliga legiti- merade lärare och rektorer kommer att omfattas av ett justerat krav på att de ska ges förutsättningar att delta i kompetensutvecklingsin- satser för att utveckla yrkesskickligheten inom ramen för sin arbets- tid. Införandet av professionsprogrammet kan också medföra att lärare och rektorer som utför vissa särskilt kvalificerade uppgifter kan behöva ansöka om ett kompetenserkännande för att ha möjlighet att fortsätta att utföra dessa. Vid sidan av dessa frågor är det upp till den enskilda läraren och rektorn att avgöra vilka av professionspro- grammets nya delar de vill dra nytta av.16 Varje enskild person avgör själv om och när hen väljer att söka om ett kompetenserkännande. Varje enskild person avgör också om hen är intresserad av att söka en tjänst som omfattar vissa särskilt kvalificerade arbetsuppgifter när hen har nått den nivå som erfordras. 16 Till exempel är introduktionsperioden och befattningsutbildningen obligatoriska . Utvecklingsmöjligheter för legitimerade lärare och rektorer Det är av största vikt att den betydande kompetens som finns bland legitimerade lärare verksamma i skolväsendet kan erkän- nas på ett sätt som inte kräver en omfattande administration, vare sig för den enskilda läraren eller för den instans som ska besluta om erkännanden. bör därför särskilda kriterier för kompetenserkännanden gälla för dagens yrkesverksamma lärare vilka har gått in i yrket och arbetat under andra förutsättningar till exempel vad gäller möjligheter att delta i kompetensutvecklande in- satser, än vad som fortsättningsvis kommer att gälla. Detta för att inte upprepa den problematik som uppstod i och med införandet av lärarlegitimationen, där regleringen inte på ett tillfredsställande sätt kunde hantera lärare med en äldre examen och dessa lärares erfaren- heter. De lärare som har en förstelärartjänst eller en lektorstjänst behåller sin tjänst i enlighet med vad som redan har avtalats med huvudmannen. Dessa lärare, som redan har bedömts vara särskilt kvalificerade för undervisning och uppgifter som hör till undervis- ning, bör också kunna få sin kompetens erkänd på ett förenklat sätt i förhållande till de nya kompetensnivåerna. På motsvarande sätt bör ett sådant förenklat förfarande också finnas för yrkesverksamma rektorer. För de legitimerade lärare och förskollärare liksom för de rektorer och förskolechefer som är anställda i skolväsendet när det blir möjligt att ansöka om ett kompetenserkännande bör vara undantagna från kravet att erlägga en avgift under efter att reformen genom- förts. 5.5Arbetet att utveckla professionsprogrammet och dess organisation behöver fortsätta Ansvaret för professionsprogrammet som helhet delas mellan huvud- män, professioner och stat. Samtliga parter bär ett gemensamt ansvar för professionsutveckling och för att undervisningskvaliteten stärks. Huvudmän behöver till exempel möjliggöra att lärare och rektorer har förutsättningar att i sin tjänst kontinuerligt delta i relevanta kom- petensutvecklingsinsatser, professionerna behöver enskilt och gemen- samt bidra till att nödvändig och tillämplig kunskap utvecklas och förs vidare. Staten, inklusive berörda myndigheter, behöver å sin sida Utvecklingsmöjligheter för legitimerade lärare och rektorer ta ansvar för att de statliga insatser som görs är relevanta och lång- siktiga. Denna utredning utvecklar det förslag om ett professionsprogram som presenterat men kan i flera delar inte lämna slutgiltiga förslag. Detta beror främst på att frågan om ansvaret för den organisation som behövs för att administrera flera av programmets frågor hanteras av en annan utredning. Skolkommis- sionen föreslog att en ”nationell funktion för lärar- och skolledarut- veckling ska inrättas” och att hur denna ska organiseras och ledas skulle utredas inom ramen för en myndighetsöversyn. Skol- myndighetsutredning (U 2017:37) hanterar frågan om en nationell funktion och ska lämna sina förslag . Hur funk- tionen utformas kommer att vara avgörande för de statliga insatsernas genomförande men också för att garantera att professioner och huvudmän ges tydliga vägar att påverka programmets utformning och innehåll. Utredningen ställer sig bakom de bedömningar som Skol- kommissionen gjorde vad gäller den nationella funktionens organi- sation och arbete, och vill särskilt betona vikten av ett djupt och reellt lärar- och rektorsinflytande i alla delar. Det är också av största vikt att huvudmän och lärosäten ges tydligt inflytande. Detta inflytande behöver finnas såväl regionalt och nationellt. För legitimitet krävs också att funktionens beslut om kompetenserkännande kan överkla- gas hos allmän förvaltningsdomstol. Fortsatt utveckling av professionsprogrammets innehåll har en rad reformer gjorts för att stärka lärares kompetens och läraryrkets attraktionskraft. Flertalet av de delar som ingår i professionsprogrammet finns därför redan på plats i skolväsendet. Med professionsprogrammet avser utredningen huvud- sakligen att sätta dessa pågående reformer i en större ram, i stället för att föreslå nya insatser.