sou · H6B328 · 2018-04-03 00:00:00 — informationsdelning som sker styrs alltså inte av någon systematisk bedömning om informationsbehoven ur ett helhets- perspektiv. Någon samlad styrning från ägarnas sida gällande den information som behöver delas inom samhällets alarmeringstjänst finns inte. I detta sammanhang bedömer utredningen att SOS Alarm är den aktör som har bäst förutsättningar att betrakta behoven av informationsdelning inom samhällets alarmeringstjänst utifrån ett nationellt helhetsperspektiv. Hjälporganen å sin sida har sina sektorsspecifika roller i alarmeringen, och ett ansvar för att säker- ställa att förutsättningarna för deras respektive verksamheter blir så goda som möjligt. Utredningen gör mot denna bakgrund den samlade bedöm- ningen att SOS Alarm bör få i uppdrag från ägarna att ta fram en tjänst för automatisk informationsdelning inom samhällets alarmer- ingstjänst. Med ett ansvar för att ta fram denna tjänst, ingår också ett ansvar att slå fast en gemensam referensarkitektur, med gemen- samma gränssnitt och standarder för den information som ska delas (se vidare i avsnitt 13.6). Tjänsten bör kunna tillgängliggöras genom den tjänsteorienterade tekniska lösning för mottagning och behandling av larm, samt för informationsdelning och informations- samordning som utredningen föreslår nedan. I uppdraget ingår också att genomföra en säkerhets- och integritetsskyddsanalys av den information som ska tillgängliggöras automatiskt i tjänsten, se avsnitt 13.8. Hjälporganens roll i arbetet med att utveckla en tjänst för informationsdelning Arbetet med att ta fram tjänsten för automatisk informations- delning inom samhällets alarmeringstjänst ska ske i samarbete med hjälporganen. Det är hjälporganen som behöver informationen för sin verksamhet och deras behov bör vara styrande för utform- ningen av tjänsten, både när det gäller innehåll och former för åtkomst och tillgänglighet. Det är viktigt att dessa olika behov och förutsättningar synliggörs och beaktas i arbetet med att definiera tjänsten. SOS Alarm behöver i sitt arbete med att ta fram en tjänst för automatisk informationsdelning inom samhällets alarmeringstjänst Teknisk lösning för mottagning och behandling av larm ... samverka med , , och gällande den informationsdelning som ska ske i de delar som rör hjälporganens ansvar i alarmeringen. När det gäller och landstingens ambulanssjukvård rör det sig dock om ett flertal aktörer, med olika förutsättningar, behov och erfarenheter. Utredningen anser att en gemensam tjänst behöver byggas som inrymmer så få oklarheter och lokala varia- tioner som möjligt, om en automatisk överföring av information ska kunna förverkligas. Detta gäller även de områden som styrs och leds av kommuner och landsting. Utredningen har uppfattat att hjälporganens behov av att kom- municera och att snabbt och enkelt kunna utbyta information är så centralt för verksamheterna att det kan vara motiverat med en viss statlig styrning för att skapa ett gemensamt ramverk för den information som delas. Dessutom har representanter för hjälp- organen som utredningen mött upplevt att bättre möjligheter till informationsdelning och informationsutbyte i samband med alarmeringen har en avgörande betydelse för verksamheternas egna möjligheter att fatta kloka beslut. Med andra ord kan en samlad styrning på området i sin tur ge hjälporganen bättre rådighet över resurserna och de egna besluten om hjälpinsatser. Utredningens anser därför att arbetet med att bistå i att definiera de informationsmängder som gäller räddnings- tjänst respektive landstingens ambulanssjukvård och som ska ingå i den tjänst för automatisk informationsdelning som SOS Alarm ska ansvara för bör ledas av berörda statliga myndigheter, som löpande avstämningar bör kunna ske med kommunala rädd- ningstjänster och landsting. I det arbetet kan kommuner och landsting (SKL) fungera som en plattform för kommunala och landstingskommunala hjälporgan. MSB har ett övergripande ansvar för området skydd mot olyckor, krisberedskap och civilt försvar, liksom för att tillsammans med andra berörda aktörer verka för att skapa en sammanhållen information om skydd mot olyckor, krisberedskap och totalförsvar samt om säkerhetspolitik.73 är ansvarig förvaltnings- myndighet för verksamhet som rör hälso- och sjukvård och annan medicinsk verksamhet. Myndigheten har bland annat i uppgift att 73 Förordning (2008:1002) med instruktion för Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. Teknisk lösning för mottagning och behandling av larm ... skapa och tillhandahålla enhetliga begrepp, termer och klassifika- tioner inom sitt verksamhetsområde, liksom att skapa, beskriva och tillhandahålla en ändamålsenlig informationsstruktur inom verksam- hetsområdet.74 Utredningen bedömer att MSB och bör säkerställa att den tjänst för automatisk informationsdelning som tas fram inom samhällets alarmeringstjänst blir fungerande och väl avvägd, med beaktande av de varierande behov och förut- sättningar som rör och landstingens ambulanssjukvård. I arbetet med att specificera tjänsten, bör SOS Alarm efter samråd med MSB och kunna besluta om en modell som ska implementeras för alla. Börja i det lilla Utredningen kan konstatera att arbetet med att definiera en väl avvägd tjänst för den information som ska delas automatiskt inom samhällets alarmeringstjänst troligen kommer att inrymma en balansering mellan exempelvis behovet av information, skyddet av enskildas integritet och säkerhet. Olika hjälporgan har olika förut- sättningar och gör olika bedömningar gällande sådant som skydds- värdet av den egna informationen. Dessutom finns variationer och skillnader i bedömning inom ett och samma hjälporgan, inte minst hos olika kommunala räddningstjänster och olika landsting. Med anledning av detta vill utredningen peka på att i den tjänst för automatisk informationsdelning som ska tas fram, torde det vara viktigt att inledningsvis sträva efter att minimera de informations- mängder som ska delas automatiskt. Från andra informationsdel- ningsprojekt har erfarenheterna dragits att det är en framgångs- faktor att börja i det lilla. Det motsatta verkar också gälla, dvs. när informationsdelningsprojekt blir omfattande ökar riskerna för förseningar, kostnadsökningar och ytterst haveri. 74 1, 4, 8 och 9 §§ förordningen (2015:284) med instruktion för . Teknisk lösning för mottagning och behandling av larm ... Samordningsfördelar bör tas till vara Utredningen har ovan beskrivit de förslag kring ett säkert kom- munikationssystem för aktörer inom allmän ordning, säkerhet, hälsa och försvar som MSB och lämnat och som i sin tur baseras på tidigare förslag från en departementspromemoria.75 Utredningen har ansett att det kan finnas samordningsmöjligheter mellan arbetet med att ta fram en tjänst för automatisk infor- mationsdelning inom samhällets alarmeringstjänst och realiseringen av en säker kommunikationslösning för aktörer inom allmän ord- ning, säkerhet, hälsa och försvar. Den tekniska lösningen för infor- mationsdelning inom samhällets alarmeringstjänst kommer att behöva förhålla sig till och använda sig av den kommunikations- lösning som beskrivits. Utredningen anser att regeringen bör över- väga om den aktör som får i uppdrag av regeringen att ansvara för driften av den säkra kommunikationslösningen, också skulle kunna ansvara för driften av en teknisk lösning för informationsdelning inom samhällets alarmeringstjänst (se avsnitt 13.6). SOS Alarms arbete med att ta fram en tjänst för automatisk informationsdel- ning inom samhällets alarmeringstjänst bör därför om möjligt samordnas med arbetet att realisera den plattform för säker kom- munikationslösning som kan komma att inledas som en följd av lagda förslag. 13.4Ansvar för att förvalta tjänsten för automatisk informationsdelning inom samhällets alarmeringstjänst Bedömning: Den nationella alarmeringsfunktionen ska ansvara för förvaltningen av tjänsten för automatisk informationsdel- ning inom samhällets alarmeringstjänst, inklusive tjänster för åtkomst. 75 Ds 2017:7, MSB och (2018) Redovisning av kostnads- och aktörsanalyser för ett utvecklat och säkert kommunikationssystem för aktörer inom allmän ordning, säkerhet, hälsa och försvar MSB:s dnr 2017:12166. Teknisk lösning för mottagning och behandling av larm ... Skälen för utredningens bedömning Tjänsten för automatisk informationsdelning inom samhällets alarmeringstjänst kommer att behöva utvecklas och justeras vart- efter, som ett led i övrig verksamhetsutveckling och förändringar i omvärlden. Därför är det viktigt att det också finns ett utpekat förvaltningsansvar för tjänsten. Utredningen ser det som naturligt att den nationella alarmeringsfunktionen framöver får ansvaret för förvaltningen av tjänsten för automatisk informationsdelning inom samhällets alarmeringstjänst. Även referensarkitekturen behöver utvecklas och underhållas . 13.5Ansvaret för att ta fram och förvalta regler för informationsdelning i samband med alarmering Förslag: , , , , och ska ansvara för att ta fram och förvalta regler för hur hjälporganen i normalfallet ska dela och ta del av information i samband med alarmering. MSB ska ta fram och förvalta regler för rädd- ningstjänst och ska ta fram och förvalta regler för ambulanssjukvård. Detta bör ske i samråd med företrädare för landsting och kommuner. Bedömning: I samband med att regler för hur information ska delas i samband med alarmering tas fram, bör , , , , MSB och Social- styrelsen genomföra en säkerhets- och integritetsskyddsanalys av informationen. Skälen för utredningens förslag och bedömning Utredningen har ovan konstaterat att merparten av den infor- mationsdelning som kommer att vara aktuell rör information om larm som delas från den nationella alarmeringsfunktionen till hjälp- organen. Informationsdelning måste dock också ske mellan hjälp- Teknisk lösning för mottagning och behandling av larm ... organen och till den nationella alarmeringsfunktionen. Det handlar här bland annat om information från de larm som inkommer direkt till hjälporganen och som rör nödsituationer, liksom om information som rör situationer där det förekommer eller finns risk för hot och våld. Det kan också handla om situationer där ett hjälp- organ behöver förstärkning eller vill återkoppla till inkommande hjälporgan om förändrade hjälpbehov. I sammanhanget är det viktigt att all den information som hanteras kan skyddas utifrån de olika krav som gäller för olika information. Det kan handla om t.ex. sekretess, skydd för enskildas integritet, riktighet (att man kan säkerställa att informationen är från en säker källa) och robusthet. För att få fram en väl fungerande tjänst för automatisk infor- mationsdelning, men också för att uppnå fungerande informations- delning i övrigt inom samhällets alarmeringstjänst, bör hjälp- organen ta fram sina respektive ”informationsmodeller” eller infor- mationstjänster, dvs. regler för hur de i normalfallet ska dela och ta del av information i samband med alarmering. Dessa regler rör verk- samheternas generella behov av och möjligheter till informations- delning i samband med alarmeringen och är alltså inte begränsade till den information som är tänkt att delas automatiskt i lösningen. , , och Länsstyrel- sen bör ta fram sådana regler för den information som de behöver dela samband med alarmeringen. För och landstingens ambulanssjuk- vård är det mindre lämpligt att respektive myndighet tar fram sina egna regler. För de kommunala räddningstjänsterna bör i stället gemensamma regler för informationsdelning tas fram. Samma sak bör gälla för landstingens ambulanssjukvård. På samma sätt som i arbetet med att ta fram en tjänst för automatisk informations- delning inom samhällets alarmeringstjänst, anser utredningen att MSB bör få i uppdrag att utveckla informationsdelningsregler för i samarbete med representanter för kommunala räddningstjänster. Uppdraget genomförs som ett sär- skilt uppdrag i myndighetens regleringsbrev. får på motsvarande sätt i uppdrag att utveckla informationsdelningsregler för landstingens ambulanssjukvård i samarbete med representanter för landstingens ambulanssjukvård. Uppdraget genomförs som ett särskilt uppdrag i myndighetens regleringsbrev. Teknisk lösning för mottagning och behandling av larm ... Utöver den information som kan vara lämplig att tillgängliggöra automatiskt, kan även annan information vara aktuell att dela för hjälporganen. Här ingår t.ex. information vid situationer då hjälp- organen möts eller befaras kunna mötas av hot, våld eller skade- görelse. En utpekad information som bör delas är enligt reger- ingens tilläggsdirektiv till utredningen den information som i ovan- stående situationer är av väsentlig och omedelbar betydelse för såväl personalens säkerhet som effektiva hjälpinsatser. Det är bara i dessa fall som den nationella alarmeringsfunktionen och hjälp- organen har en skyldighet att dela information. Även i dessa fall gäller att ansvaret för informationen och för att dela informationen vilar på hjälporganen själva. Utredningens förslag gällande dessa situationer redovisas i avsnitt 15.5.7. En annan typ information som kan vara viktig att dela är upp- gifter om vem som larmat, i form av den uppringandes telefon- nummer (s.k. A-nummer). I samband med att SOS Alarm tar emot ett larm , förmedlas inringarens telefonnummer automatiskt till bolaget från teleoperatörerna. är det oklart om SOS Alarm får förmedla denna uppgift automatiskt till hjälporganen. sker en automatisk förmedling av inringarens telefonnummer mellan bolaget och de kommunala räddningstjänster som använder sig av SOS Alarms tekniska lösning, däremot inte till några andra hjälp- organ. Utredningens överväganden i dessa delar behandlas i av- snitt 15.5.4 och 15.5.5. Hjälporganens olika regler för informationsdelning i samband med alarmering kommer att behöva utvecklas och justeras vart- efter, som ett led i övrig verksamhetsutveckling och förändringar i förutsättningar och omvärld. Därför är det viktigt att det också finns ett utpekat förvaltningsansvar för reglerna. För utredningen har det framstått som naturligt att hjälporganen, som har verk- samhetsansvaret, också ansvarar för förvaltningen av sina respek- tive informationstjänster. För bör upp- draget att förvalta reglerna vila på MSB. För landstingens ambulans- sjukvård bör uppdraget att förvalta reglerna vila på . Utredningen har övervägt en reglering i förordningarna med instruktion för MSB respektive , som skulle ange myndigheternas förvaltningsansvar inom ramen för informations- delningen inom samhällets alarmeringstjänst. Utredningen bedömer dock att uppgifterna ryms inom myndigheternas nuvarande instruk- Teknisk lösning för mottagning och behandling av larm ... tionsenliga uppdrag och att någon särskild reglering därför inte behövs. Enligt samma princip bör , , och få i uppdrag att utveckla och för- valta informationsdelningsregler för ärenden som rör hjälporganens respektive verksamhetsområde inom alarmeringen, för den del som hjälporganen ansvarar för enligt lag. Uppdragen bör genomföras som särskilda uppdrag i myndigheternas regleringsbrev. Det lång- siktiga uppdraget att förvalta reglerna genomförs inom ramen för myndigheternas instruktionsenliga uppdrag och ansvar enligt lag. I samband med att regler för hur information ska delas i samband med alarmering tas fram, bör , , , , och genomföra en säkerhets- och integritetsskyddsanalys av informationen, se vidare avsnitt 13.8. Arbetet ska ske med beaktande av arbetet med att specificera den gemensamma tjänsten för automatisk infor- mationsdelning inom samhällets alarmeringstjänst som SOS alarm ansvarar för. Respektive informationsdelningsregler bör vara klara . 13.6Samhällets alarmeringstjänst bör använda sig av en tjänsteorienterad teknisk lösning Bedömning: Inom samhällets alarmeringstjänst bör en tjänste- orienterad teknisk lösning för mottagning och behandling av larm, samt för informationsdelning och informationssamord- ning, användas. Skälen för utredningens bedömning 13.6.1Beskrivning av principerna för en tjänsteorienterad teknisk lösning För utredningen har det varit viktigt att skapa möjligheter till informationsdelning som både stödjer aktörernas egna verksamheter och samordningen inom samhällets alarmeringstjänst. Det har också varit centralt för utredningen att de förslag som gäller den tekniska Teknisk lösning för mottagning och behandling av larm ... lösningen ska bidra till att åstadkomma en alarmeringstjänst som är mer sammanhållen och bättre samordnad än , givet en utveckling där flera aktörer hanterar utalarmering själva. Lösningen bör inte hindra att aktörer tillsammans utvecklar gemen- samma system eller programvaror för att hantera gemensamma behov. Lösningen bör också medge att informationen och infor- mationsdelningen genom olika behörighetssystem kan hanteras utifrån olika säkerhetsnivåer. Både den automatiska informations- delningen inom samhällets alarmeringstjänst och övrig informa- tionsdelning ska kunna ske genom den tekniska lösningen. För utredningen har det utifrån dessa utgångspunkter varit relevant att beskriva principerna för en tjänstorienterad lösning närmare. Används en lösning som bygger på att skapa gemensamma gränssnitt kan integrationen av hjälporganens system ske genom konverteringstjänster, utan att stora tekniska investeringar eller systemskiften krävs. Med en sådan teknisk lösning kan den natio- nella alarmeringsfunktionen och hjälporganen även fortsättningsvis arbeta i och utveckla system som stödjer och primärt utgår från den egna verksamheten. Genom överenskommen referensarkitektur, tek- niska gränssnitt och standarder, kan systemen utbyta information. En tjänsteorienterad teknisk lösning utgår ifrån att den natio- nella alarmeringsfunktionen och de olika hjälporganen arbetar i egna system och applikationer (program).76 Den kan beskrivas som en digital samverkansmiljö snarare än en stor databas. Den tjänste- orienterade tekniska lösningen kan tillgodose den nationella alarm- eringsfunktionens och hjälporganens olika behov av att utbyta information. Lösningen ska möjliggöra för den nationella alarme- ringsfunktionen och de olika hjälporganen att både dela och ta emot information genom olika tjänster. I den tjänsteorienterade tekniska lösningen behöver också andra centrala tjänster finnas, som till exempel autentiseringstjänster, övervakning, behörighet, loggning och katalogtjänst genom en så kallad tjänsteplattform. Katalogtjänsten ingår också i tjänsteplatt- formen. Den är ett gemensamt bibliotek över vilka tjänster som är möjliga att ta del av. 76 Nedanstående texter bygger på flera underlag från MSB, framför allt MSB (2017) Infor- mationsdelning vid samhällsstörningar (dnr 2016-1116), intervju med MSB och MSB, Underlag till 112-utredningen – Teknisk plattform, , dnr 2016-1989. Teknisk lösning för mottagning och behandling av larm ... Referensarkitektur är ett verktyg för att åstadkomma teknisk samfunktionalitet i den tekniska lösningen genom till exempel överenskomna standarder och gränssnitt. Referensarkitekturen kommer att behöva utvecklas och underhållas . Den bör innehålla bland annat verksamhetskrav, verksamhetsprocesser, ett gemensamt ”språk” för hur tekniska lösningar beskrivs, återbruk- bara tekniska komponenter och designmönster samt för verksam- heten aktuella standarder. Referensarkitekturen blir en gemensam källa för kravställning av olika tekniska komponenter i helhets- lösningen. Den slutliga tjänsteorienterade arkitekturen behöver utformas så att datatrafik hanteras på ett rationellt sätt i lösningen samt att redundans byggs in så att inte tillgängligheten äventyras. Tjänsteplattformen kan också innehålla konverteringstjänster (se vidare om dessa nedan) som vid behov kan konvertera infor- mationsformat mellan olika tekniska standarder och gränssnitt som den nationella alarmeringsfunktionen och de olika hjälporganen har i sina olika applikationer och system.77 En fördel med det är att den nationella alarmeringsfunktionens och hjälporganens egna system kan utvecklas, förändras eller bytas ut utan att det påverkar den samlade informationsdelningen eller leder till behov av utveckling och anpassning i allas ledningssystem. Den tekniska lösningen kräver en gemensam informations- modell för alarmering, det som utredningen ovan kallar för ”tjänst för automatisk informationsdelning inom samhällets alarmerings- tjänst”, med utvecklade förgreningar för olika tjänster eller del- informationsflöden. Bland de senare återfinns informationstjänster för de olika hjälporganens verksamhetsområden, liksom för geo- data. En informationsmodell eller en informationstjänst är ett strukturerat sätt att beskriva information. En sådan modell under- lättar ett arbete med att information ska förstås på samma sätt i olika tekniska system. Till exempel att en stegbil förstås som en stegbil av alla olika användarsystem som använder den tekniska lös- ningen. Kommunikationsinfrastruktur krävs för att informationen ska kunna delas mellan den nationella alarmeringsfunktionens och 77 SOS Alarm anser inte att tjänsteplattformen kommer att innehålla konverteringstjänster, i stället blir detta något som respektive datakonsument måste göra på egen hand, eftersom konverteringen beror på vilka standards som konsumenten nyttjar i övrigt. Teknisk lösning för mottagning och behandling av larm ... Det är möjligt att använda flera olika sådana beroende på behov. Exempel på kommunikationsinfrastruktur är , internet och SGSI. Som beskrivits ovan, bereder regeringen ett förslag som innebär att framöver ska ersättas med ett LTE-system för dataöverföring och även tal. I arbetet med att etablera en teknisk lösning för mottagning och behandling av larm, samt för informationssamordning och infor- mationsdelning, kan hjälporganens och SOS Alarms befintliga it- system behöva anpassas till en ny informationsmodell, inte minst för att kunna skicka och ta emot information automatiskt i larm- behandlingen. Omfattningen av dessa behov är en viktig pusselbit, både för att kunna göra realistiska tidsuppskattningar av arbetet men också för att kunna beräkna kostnader. Exempelvis kan arbetet med att harmonisera termer och begrepp kräva följd- ändringar hos hjälporgan och den nationella alarmeringsfunktionen i form av anpassningar i deras nuvarande system. Arbetet kan också innebära att SOS Alarms nuvarande system Zenit behöver anpassas för att göra det möjligt att automatiskt dela information till hjälp- organen. Vissa informationsmängder kan exempelvis behöva delas upp för att kunna leva upp till reglerna om sekretess och skyddet av enskildas integritet i samband med den automatiska informations- delningen. 13.6.3Principerna för en tjänsteorienterad lösning har ett brett stöd Digitaliseringens utmaningar och möjligheter liknar varandra inom olika områden och branscher. Som ett led i detta har utredningen därför bett ett antal aktörer att beskriva sina tekniska system och 78 Long Term Evolution, betecknar steget efter , där tekniken utnyttjar de mobila kom- munikationsnäten för att skapa ett antal olika tjänster. Se t.ex. ds 2017:7 Kommunikation för vår gemensamma säkerhet s. 129. Teknisk lösning för mottagning och behandling av larm ... pågående utvecklingsarbeten.79 Utredningen har därefter anlitat konsultföretaget för att bistå med en second opinion på det som framkom i underlagen från aktörerna.80 Det är tydligt att incitamenten och intresset för informations- delning mellan hjälporgan och mellan hjälporganen och SOS Alarm finns . I det underlag som utredningen har begärt från ett urval av berörda organisationer och den second opinion-studie som konsultföretaget genomfört utifrån dessa under- lag, framgår att samtliga bedömer att det finns ett behov av en utvecklad teknisk lösning för informationsdelning.