sou · H6B378 · 2018-10-31 00:00:00 — Utbildning som beställs av utländska lärosäten innebär däremot en intäkt som motsvaras av kostnader vid det svenska lärosätet enligt principen om full kostnadstäckning. Förslaget bör inte kräva ytter- ligare administrativa resurser i någon större omfattning eftersom redan uppbyggd organisation för beställd utbildning bör ha kapacitet att hantera framtida uppdrag. Förslaget innebär en engångskostnad för att genomföra nödvän- diga förändringar i det studieadministrativa systemet Ladok, så att ekonomiska prestationer och studiedokumentation kan hanteras sepa- rat. Valideringsdelegationen har i betänkandet Validering i högskolan –för tillgodoräknande och livslångt lärande föreslagit en vidare- utveckling av studiedokumentationssystemet Ladok för att underlätta tillgodoräknande. Delegationen bedömde att borde avsättas för en vidareutveckling och anpassning av Ladok och anpass- ning för den externa integrationen av Ladok mot (SOU 2018:29, 2018, s. 265). Efter kontakt med Ladok- konsortiet är bedömningen att kostnaden i detta fall skulle vara i lik- nande storleksordning. Utredningens förslag om att uppdragsutbildning ska få ges åt icke- offentliga uppdragsgivare även i fråga om utbildning som behövs inom internationellt utvecklingssamarbete eller humanitärt bistånd kan inne- bära ökade kostnader och motsvarande intäkter för universiteten och högskolorna genom nya uppdrag. Uppdragsutbildning hanteras enligt principen om full kostnadstäckning och ska därmed inte på- verka det statliga anslaget. Förslaget bör inte kräva ytterligare admi- nistrativa resurser i någon större omfattning eftersom redan uppbyggd organisation för uppdragsutbildning bör ha kapacitet att hantera framtida uppdrag. 11.2.4Konsekvenser för övriga statliga myndigheter Utredningen lämnar förslag som berör flera myndigheter gemen- samt. Det gäller dels uppdrag avseende att stärka som kun- skapsnation i fråga om omvärldsbevakning och -analys, främjande och utlandskontor, dels om myndighetssamverkan genom en ny plattform. Förslagen berör primärt , Universitets- kanslersämbetet, Universitets- och högskolerådet, samt . Även andra forskningsfinansiärer berörs liksom . Universitet och högskolor är huvudintressenter i fråga om dessa förslag och kommer att delta med representanter och genom dialog i arbetet. Utredningen bedömer dock att lärosätena inte berörs kostnads- mässigt i något större utsträckning av förslagen. Förslag om att stärka som kunskapsnation Förslagen innebär att ovan nämnda myndigheter och organisationer får en tydligare tillgång till omvärldsbevakning och -analys och stöd för internationellt relationsskapande. Det kan skapa underlag för mer underbyggda strategiska beslut på nationell nivå såväl som på lärosätesnivå. Genom det tydliga gränssnitt som utredningen före- slår ska skapas mellan plattformen för internationalisering och läro- sätena kan större relevans och nytta för lärosätena åstadkommas och i sin tur kan lärosätenas internationalisering och i slutändan kvalitet ökas. Förslaget innebär också ett förstärkt främjande av som kunskapsnation. Förslagen berör vidare de svenska utlandsmyndigheter där inno- finns placerade . Förslaget att utveckla kontoren innebär att deras uppgifter justeras och utvidgas samt att bemanningen ökar från en till två utsända och till minst två lokalanställda. Det innebär behov av att rekrytera fler utsända och lokalanställda med rätt kompetens. Det kan också innebära ett ökat lokalbehov för de berörda utlandsmyndigheterna. För dagens sex föreslår utredningen att organi- sationen tillförs . Det inkluderar en förstärkning av hemmaorganisationen vid . Förslaget att två utlandskontor skapas inom ramen för ett pilot- projekt medför konsekvenser för den myndighet som utses till huvudman. Pilotkontoren föreslås finansieras genom att tillförs den myndighet som utses till huvudman. Det inkluderar också en hemmaorganisation för pilot- kontoren vid huvudmannen. innebär förslaget ytterligare utlandskontor, vilket innebär att fler utlandsmyndigheter ges ansvar att samverka med ytterligare en svensk organisation i respektive land. Finansieringen av de flesta förslagen i dessa delar bygger på en omfördelning från anslagen för forskning och forskarutbildning vid universitet och högskolor samt ramanslagen för forskning vid de statliga forskningsfinansiärerna och . Förslaget om att internationell omvärldsbevakning och -analys bör vara en uppgift för plattformen för internationalisering innebär att de ingående myndigheterna tillsammans tillförs sammanlagt . Svenska institutets uppdrag att främja som kunskapsnation föreslås finansieras genom antingen en omfördelning inom utgifts- område 5 Internationell samverkan eller som en gemensam finansier- ing över flera utgiftsområden. Främjandet av kunskapsnationen är av brett intresse för vilket motiverar att det bekostas utanför utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Det utvid- gade uppdraget till om att marknadsföra som studiedestination föreslås finansieras genom en omfördelning från lärosätenas anslag för utbildning på grundnivå och avancerad nivå. Förslaget om medel för koordinerad kraftsamling riktad till spe- cifika länder innebär att anslaget 2:64 Särskilda utgifter inom univer- sitet och högskolor bör tillföras , det vill säga för en femårsperiod. Även förstärkningen av innebär en förstärkning inom utgiftsområde 16. Övriga förslag beskrivs i relation till respek- tive myndighet nedan. Sammanlagt föreslås en omprioritering om . Se tabell 11.1. Samverkan genom plattform för internationalisering Den plattform för internationalisering som utredningen föreslår ska ledas av en styrgrupp bestående av myndighetscheferna för , , Universitets- och högskole- rådet, , och en representant för övriga forskningsfinansiärer samt två representanter för lärosätena. Därtill föreslås ett flertal myndigheter och organisationer ingå i samord- ningsarbetet kring internationalisering av högre utbildning och forsk- ning. Syftet är att skapa större effektivitet i arbetet med att skapa 1Satsningarna föreslås fördelas till , (), Universitets- och högskolerådet (UHR), (), och utgifts- område 16 Utbildnings och universitetsforskning. internationella relationer inom området. Samtliga myndigheter i den föreslagna styrgruppen tillsammans med en rad andra myndigheter och organisationer som ansvarar för verksamhetsområden med stor relevans för internationaliseringen bedriver verksamhet utan tydlig verksamhetssamordning. Utredningen anser att genom den föreslagna samordningsstrukturen kan de olika myndigheternas verk- samheter synkroniseras och bli mer effektiva. Samordningsfunktionen och dess verksamhet kommer emellertid att innebära att kostnader uppstår på myndigheterna, särskilt för de myndigheter som deltar i styrgruppen och ansvarar för sekretariats- funktioner. Utredningen föreslår att avsätts för att täcka dessa kostnader. Universitets- och högskolerådet bör för- dela medlen enligt överenskommelse inom styrgruppen. Universitets- och högskolerådet föreslås ingå i styrgruppen för plattformen för internationalisering. Detta ersätter det arbete som myndigheten gör för att samordna verksamheten inom Forum för internationalisering. Utredningen föreslår därför inte någon ytterligare finansiering i den delen. Däremot föreslås att Universi- tets- och högskolerådet beviljas för upp- giften att bidra med internationell omvärldsbevakning och -analys. Universitets- och högskolerådet föreslås vidare ansvara för admini- stration av två av de föreslagna stipendieprogrammen. Det stipendieprogram som fördelas av Universitets- och hög- skolerådet till lärosätena för lärosätenas vidare fördelning till univer- sitet och högskolor ska enligt utredningens förslag fördelas enligt samma principer som det existerande stipendieprogram- met som Universitets- och högskolerådet fördelar. Utredningen anser inte att utökningen av programmets omfattning skulle inne- bära några konsekvenser i sak för myndigheten. Det stipendieprogram som avser flaggskeppsstipendier till högt kvalificerade studenter föreslås administreras av Universitets- och högskolerådet. Myndigheten ska också samråda med Vetenskaps- rådet, och lärosätena i fråga om hur stipendie- programmet ska utformas, inklusive kriterier för fördelning av stipen- dierna. Universitets- och högskolerådet ska vidare organisera en stipendiekommitté för fördelning av medlen. Dessa uppgifter inne- bär kostnader för myndigheten som bör bekostas inom ramen för de medel som anslås för stipendieprogrammet. Högst av medlen bör användas för administrativa kostnader. berörs huvudsakligen av förslaget att bidra med omvärldsbevakning och omvärldsanalys, för vilket myndigheten föreslås ersättas med . Därutöver föreslås myndig- heten ingå i styrgruppen för plattformen för internationalisering vilket bör kunna täckas inom ämbetets nuvarande budget. är värdmyndighet för för högskolan. Nämnden berörs av utredningens förslag att upphäva rätten att överklaga avskiljande vid icke-betalning av studieavgiften och att ersätta detta med rätten att överklaga beslut att en student inte får registrera sig, till exempel för att studenten inte betalat studieavgiften för den berörda kursen. Totalt har cirka 15 ärenden prövats av nämnden; prövades fyra ärenden och har lika många bedömts varav ett har bifallits. Utredningen bedömer att förändringen inte bör leda till att antalet överklaganden ökar i någon större omfattning. Villkoren för registrer- ing förväntas vara så pass tydliga att incitamenten för studenter att överklaga lärosätenas beslut bör vara svaga. berörs av ett antal förslag och rekommendationer som utredningen lämnar. I viss mån kan rekommendationerna leda till ökade initiala kostnader men bör det leda till effektivare handläggning, med färre förfrågningar från sökande och minskat behov av extra stöd. Utredningen anser att insatserna bör hanteras inom ramen för befintliga budget. Att tillåta överföring av uppgifter från en högskolas studieregister till innebär endast en mindre insats för universitet och högskolor, då andra överföringar till redan genomförs. Det skulle dock kräva systemadministrativ utveckling vid för att verket ska kunna utnyttja uppgifterna. Om åtgärden innebär att behöver behandla färre förlängningsärenden leder det till lägre kostnader för hand- läggning. berörs av förslaget att tydliggöra tidpunkten för studieavgiftsskyldighet i förordningen (2010:543) om anmälnings- avgift och studieavgift vid universitet och högskolor eftersom det är verket som meddelar universiteten och högskolorna om en sökande eller student tillhör den personkrets som ska betala studieavgift. Det påverkar dock inte arbetsbelastning. påverkas också genom att myndigheten ska meddelas när beslut om återbetalning fattas. ges därigenom större möjlighet att följa upp rätten till uppehållstillstånd för studier. Av forskningsfinansiärerna är det främst och som berörs av utredningens förslag. Båda myndigheterna berörs vad gäller uppgiften att bistå med omvärldsbevakning och -analys inom ramen för plattformen för internationalisering vilket har behandlats ovan. Uppgiften föreslås finansieras genom ett tillskott om till vardera myndigheten. Förslaget om att postdok-stipendier i vissa fall ska innefatta tjänstgöring som svensklektor innebär att tillförs . berörs av två informationsuppdrag. Förslaget om Svenska institutets breddade uppdrag att informera om som kunskapsnation innebär att tillförs . Finansieringen av förslaget om Svenska institutets uppdrag att öka kännedomen om som studiedestination bygger på en neddragning av anslagen för utbildning på grundnivå och avancerad nivå vid universitet och högskolor och innebär att myndighetens anslag tillförs . Därtill föreslås att beviljas för uppgiften att bidra med internationell omvärldsbevak- ning och omvärldsanalys. 2Se även tabell 11.1 ovan. 3Se även tabell 8.4. 4Avsätts i samband med tecknande av bilaterala avtal och ingår inte i totalsumman. 11.3Konsekvenserna för studenter och anställda vid universitet och högskolor För studenter och anställda, inklusive doktorander, vid universitet och högskolor innebär utredningens förslag förhoppningsvis att de kan dra nytta av en ökad internationalisering inom högre utbildning och forskning. Den ökade attraktionskraften bör leda till en större mångfald inom lärosätena, att fler perspektiv vidgar innehållet i läro- sätenas verksamhet och att kvaliteten förbättras. Ökad tydlighet i fråga om studieavgifter bör leda till att fler per- soner söker till och studerar vid svenska universitet och högskolor. För sökande och studenter innebär dessutom en ökad tydlighet om vad studieavgiften går till att de kan göra mer övervägda val. Vidare underlättar snabba och förutsägbara uppehållstillståndsprocesser för de individer som vill söka sig till eller stanna kvar i . Utredningens förslag om stipendier syftar till att ge fler avgifts- skyldiga studenter tillgång till stipendier för att skapa incitament för dem att söka sig till för högre utbildning. Genom åtgärderna underlättas studenternas betalning av studieavgifter. Avgifterna rik- tas mot två huvudsakliga grupper, dels högt kvalificerade studenter från långsiktiga samarbetsländer inom biståndet, dels andra högt kvalificerade studenter som är studieavgiftsskyldiga. På individ- nivå kan stipendierna ha olika omfattning beroende på universitets och högskolors beslut. Utredningens förslag att en student som inte har betalat studie- avgiften för en kurs inte får registrera sig på den kursen förrän avgiften är betald, innebär att konsekvenserna av utebliven betalning är mindre för studenten än dagens regler om avstängning vid ute- bliven betalning. Det innebär bland annat att studenter som av olika anledningar inte har betalat studieavgiften för nästkommande studie- period, men som behöver avsluta pågående studier innan de går vidare i utbildningen, kan göra det. Till skillnad från vid avstängning får en student med förslaget delta i undervisning, prov eller annan verk- samhet inom ramen för utbildningen vid lärosätet. Så som utredningen pekar på innebär möjligheten för lärosätena att utnyttja en del av sitt takbelopp för att sätta ned studieavgiften för studieavgiftsskyldiga studenter inom vissa strategiska samarbeten att icke avgiftsskyldiga studenter riskerar att ”trängas ut”. Utred- ningen föreslår att av takbeloppet ska få användas i detta Om ett lärosäte väljer att utnyttja denna möjlighet innebär det att färre icke studieavgiftsskyldiga studenter kan utbildas. Utred- ningen menar dock att den kvalitetsökning som de djupare strategiska samarbetena och den internationalisering som avgiftsnedsättningen avser, kompenserar för att färre icke studieavgiftsskyldiga studenter kan utbildas. Genom att lärosätena har möjlighet att välja om och i så fall i vilken grad de ska utnyttja denna möjlighet skapas en stor flexibilitet för lärosätena som inte skulle åstadkommas om beloppet skulle knytas till ett vanligt stipendieprogram. Genom att utbytesstudenter och studenter inom beställd utbild- ning ges status som student förbättras deras position i och med att det blir tydligt vilka rättigheter och skyldigheter de har som studen- ter. För studentkårer och studentnationer innebär förslagen en ökad tydlighet i förhållande till dagens situation, genom att det tydliggörs att dessa kategorier studenter är att betrakta som övriga studenter vid universitet och högskolor. Befintliga studenter påverkas inte kortsiktigt av förslaget om en utvidgning av förordningen (2002:760) om uppdragsutbildning vid universitet och högskolor, eftersom förordningen kräver att upp- dragsutbildning inte får bedrivas på ett sådant sätt eller i en sådan omfattning att den får en negativ inverkan på den högskoleutbild- ning på grundnivå eller avancerad nivå som högskolan ska bedriva. På lång sikt kan det leda till nya perspektiv i utbildningarna eller nya internationella kontakter som kan komma studenterna till nytta. 11.4Samhällsekonomiska konsekvenser i övrigt Bland studenter överlag är andelen kvinnor () högre än andelen män (), medan motsatt förhållande gäller bland studieavgiftsskyldiga studenter (kvinnor och män). Ett ökat antal studieavgiftsskyldiga studenter kan därmed leda till en jämnare könsfördelning bland studenterna. är det fler kvinnor än män som får stipendier. av kvinnorna jämfört av männen får ett svenskt stipendium vilket innebär att ett ökat antal stipendier kan påverka sammansättningen av gruppen studieavgiftsskyldiga studenter så att antalet kvinnor och män närmar sig varandra. Målet för integrationspolitiken är lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund. Ett ökat in- flöde av utländska studenter som får anställning i efter studierna kan ha positiva effekter på integrationen. 11.4.3Förslagens konsekvenser för medlemskap i unionen och för behandling av personuppgifter Utredningen bedömer att förslagen är förenliga med EU:s nya dataskyddsförordning och rådets förordning (EU) 2016/679 av om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv /46/EG (allmän dataskyddsförordning) och lagen (2018:218) med komplet- terande bestämmelser till EU:s dataskyddsförordning. Universitetens och högskolornas rättsliga grund för personuppgifts- behandling har beskrivits i propositionen Behandling av personuppgifter på utbildningsområdet (prop. 2017/18:218, s. 73 ff). Utredningens för- slag innebär inte att nya ändamål för personuppgiftsbehandling till- kommer i fråga om utbytesstudenter eller studenter inom beställd utbildning, även om förslagen innebär att en vidare krets av individer berörs. En ny bestämmelse om registrering av den som avser bedriva studier föreslås. Stöd för behandling av personuppgifter i samband med registrering finns dock redan i 2 kap. 1 § förordningen (1993:1153) om redovisning av studier m.m. vid universitet och högskolor. Beslut att hindra en student från att registrera sig innebär att uppgifter be- handlas i ett nytt syfte. Utredningen bedömer att det finns en rättslig grund för behandlingen: uppgifterna är av allmänt intresse och är fastställda i nationell rätt genom de nya bestämmelserna. Det förslag som gäller återbetalning av studieavgift innebär visser- ligen att känsliga personuppgifter om till exempel hälsa kan behöva hanteras av högskolorna. Detta är dock uppgifter som högskolorna behandlar när studenter åberopar särskilda skäl för åter- betalning. Vidare följer av 3 kap. 3 § första stycket 2 lagen (2018:218) med kompletterande bestämmelser till EU:s dataskyddsförordning att myndigheter får behandla känsliga personuppgifter om det är nödvändigt för handläggningen i ett ärende. Någon ytterligare reglering krävs därför inte för att möjliggöra för högskolorna att behandla känsliga personuppgifter vid handläggningen av ärenden om till exem- pel återbetalning av studieavgift. Utredningen föreslår även att ska ges rätt att få uppgifter på medium för automatiserad behandling från en hög- skolas studieregister för att hantera uppehållstillstånd för studier. I förhållande till gällande bestämmelser är det en utökad möjlighet att få uppgifter. Ändamålet med personuppgiftsbehandlingen är dock detsamma och grundas på rätt att hantera person- uppgifter med stöd av utlänningsdatalagen (2016:27) och utlännings- dataförordningen (2016:30). Ett ökat inflöde av inresande studenter och anställda kan leda till ökade förväntningar och i förlängningen en större efterfrågan på kommu- nerna avseende engelskspråkiga skolor genom ett ökat antal inresande studenter och anställda. Även efterfrågan på annan service och bostäder kan komma att öka. Utredningen bedömer att förslagen i övrigt inte medför konse- kvenser för kommuner, landsting eller företag. Utredningen bedömer att de inte heller har konsekvenser för den kommunala självstyrelsen, brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet, för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet eller för små företag. 12.1Förslag till lag om ändring i högskolelagen (1992:1434) Med student avses den som är antagen till och bedriver högskole- utbildning, och med doktorand en student som är antagen till och bedriver utbildning på forskarnivå. Med student avses även den som bedriver högskoleutbildning vid högskolan inom ramen för 1.ett utbytesavtal med ett utländskt lärosäte, eller 2.en överenskommelse om beställd utbildning med ett annat svenskt eller utländskt lärosäte. Ytterligare bestämmelser om vem som kan anses vara student finns i1 kap. 18 §. Paragrafen är ny. I paragrafens första stycke definieras begreppen student och doktorand. Stycket motsvarar tidigare 1 kap. 4 § högskoleförord- ningen (1993:100). I paragrafens andra stycke vidgas definitionen av student till att även omfatta den som bedriver högskoleutbildning vid högskolan inom ramen för ett utbytesavtal med ett utländskt lärosäte (så kallade utbytesstudenter) och den som bedriver högskoleutbildning vid högskolan inom ramen för en överenskommelse om beställd utbildning med ett annat svenskt eller utländskt lärosäte (så kallade studenter inom beställd utbildning). Med begreppet ”ett annat svenskt eller utländskt lärosäte” avses såväl statliga universitet och högskolor som enskilda utbildnings- anordnare. Det regleras inte här om lärosätet ska vara erkänt eller ackrediterat. För att underlätta tillämpningen upplyser tredje stycket om var i lagen det finns ytterligare bestämmelser om vem som kan anses vara student. Övervägandena finns i avsnitt 9.5.2. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om registrering av studenter. Paragrafen upplyser om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om registrering av stu- denter. Den ersätter den tidigare upplysningen om regeringens rätt att meddela föreskrifter om avstängning av studieavgiftsskyldiga studenter som har påbörjat utbildningen men inte betalar avgiften. Övervägandena finns i avsnitt 7.5.4 och 9.5.2. (2016). Attrahera och behålla – Fler internationella studenter för minskade kompetensbrister. Arbetsgruppen för uppföljningsdata, Study Destination och . (2015). En samlad upp- följning av avgiftsskyldiga studenter – före, under och efter studierna. Australian Border Force. (2018a). Global visa and citizenship pro- cessing times. Hämtat från : /about/access-accountability/service- standards/global-visa-citizenship-processing-times#VisaApp den 21/7 2018. Australian Border Force. (2018b). Simplified student visa framework. Hämtat från /busi/Educ/simplified- student-visa den 21/7 2018. (2015). Future directions for streamlined visa processing. Report and recommendations 2015. CPB for economic policy analysis. (2012). The economic effects of internationalisation in higher education. (2017). External Evaluation of the Fellow- ship Programmes (NFP II) and Initiative for Capacity development in Higher Education (NICHE II). Choudaha, R. (2018). Recalibrating value for money for international students. , issue no: 546 den 27/7 2018. Custer, S. (2017). Agents speak: how do student visa processes compare? Hämtat från : analysis/international-student-visa-application-usa-uk-australia- canada-china/ den 23/7 2018. Danska ministeriet for Videnskab, Teknologi og Udvikling. (2005). Forslag til Lov om ændring af lov om universiteter (universitet- sloven) (Gennemførelse af uddannelsesdele i udlandet, afholdelse af prøver og eksaminer i udlandet, friplads- og stipendieordning og opkrævning af betaling for visse udenlandske studerende). Dassin, J. R., Marsh, R. R., & Mawer, M. (2018). International Scholar- ships in Higher Education – Pathways to social change. (2018). Fall 2018 & Spring 2019: Semester and Fees. Hämtat från abroad in : fees/ den 16/8 2018. (2011). Studieavgifter för utländska studenter. van Engelshoven, I. (2018). Internationalisering in evenwicht. (1362992). : , Cultuur en Wetenschap. (2018).