sou · H5B3115 · 2018-01-10 00:00:00 — Industri29, transporter och energiproduktion hamnar inom de kategorierna där det sker som mest investeringar finansierade via gröna obligationer. till historisk användning av emissionslikviden finns det i stor potential för att finansiera investeringar inom just dessa sektorer via gröna obligationer. Investeringar inom hållbar markanvändning har fortfarande varit begränsade och utgör endast några procent. Det är troligtvis så att det inom denna sektor varit svårare att hitta lämpliga investeringar med en signifikant miljö- eller klimatnytta som skulle kunna finansi- eras via gröna obligationer. är detta den tredje största sektorn i sett till utsläpp av växthusgaser och det finns därför ett behov av investeringar. Hur stor potential det finns för att finansi- era dessa investeringar via gröna obligationer är oklart vid analys av historiska data. 29 I den mån det går att identifiera investeringar i energieffektivisering med tillräckligt tydliga resultat för finansiering via gröna obligationer, se avsnitt 7.5.1. Projektkategorier och identifiering av gröna projekt För en tydligare bild av hur obligationsintäkterna investerats åskådliggörs investeringar för perioden fram till i figuren nedan. För del som medlemsstat i EU kan det också vara intressant att studera hur emissionslikviden har fördelats där. I nedan figur åskådliggörs emissionslikvidens användning för gröna obligationer som emitterats till . Projektkategorier och identifiering av gröna projekt Sektorernas ordning i EU är i princip densamma som globalt. Vi ser att störst andel investeringar sker i de sektorer som syftar till att reducera utsläpp av växthusgaser. Totalt investeras i för- nybar energi, energieffektivisering och transporter. Utmärkande för EU är att en större andel investeringar än globalt har gjorts i hållbar energi. Likt fördelningen globalt har gröna obligationer endast till en mindre andel finansierat projekt inom hållbar markanvändning. Vad varje enskild emittent investerar i beror så klart på vilken bransch de tillhör. Fastighetsbolag har i regel investerat i fastigheter med lägre energiförbrukning och energiproducenter i förnybar energi. De emittenter som har de mest diversifierade investeringarna är troligtvis stater, multilaterala banker och offentliga organ med ansvar för flera olika verksamheter. Även banker som aggregerande institut har i regel en högre grad av diversifiering. Som exempel visar Figur 7.8 nedan fördelning av NIB:s investeringar. NIB har emitterat elva gröna obligationer till ett värde av . Bland de stora amerikanska investmentbankerna har , , och emitterat gröna obligationer. Projektkategorier och identifiering av gröna projekt Källa: NIB. Observera att NIB:s kategori gröna byggnader i annan statistik i detta avsnitt ingår i kategorin energieffektivisering. Därmed uppgår kategorierna förnybar energi, energieffektivisering och kollektiv- trafik till vilket är i linje med den globala fördelningen. Utmärkande är att NIB investerat en betydligt högre andel i vatten- och avloppsrening än vad som gjorts globalt. var den första staden i världen att emittera en grön obliga- tion. Emissionen ägde rum med ett nominellt emissions- belopp på . Den gröna obligationen hade en löp- tid och en kupongränta på . Den listades på Londonbörsen. Intresset för obligationen var stort och den hade ett bud på . De institutioner som tecknade hela emissionen var /SPP, Andra AP-Fonden, Nordea Bostads- obligationsfond, , , och . Projektkategorier och identifiering av gröna projekt , , och emitterat sina första gröna obligationer till ett värde av totalt . () har emitterat tre gröna obliga- tioner med ett totalt emissionsbelopp på . Syftet med emissionen var att finansiera projekt inom hållbar kollektiv- trafik, hållbara byggnader, avfalls- och vattenhantering. Med hjälp av emissionskapitalet har SL finansierat projekt som utbyggnad, ny- och ombyggnation av samt Nya i . tillsammans med Fortum emitterade två gröna obligationer till ett värde av där emissionskapitalet ska finansiera förnybar och återvunnen fjärrvärme, fjärrkyla, och elproduktion. Det kommunalägda kreditmarknadsbolaget har i skrivande stund emitterat tre gröna obligationen. Den första obliga- tionen emitterades om , den andra gavs ut med ett emissionsbelopp på och den tredje på . Syftet med Kommun- invests gröna obligationer är att stödja utlåning till gröna investeringsprojekt. Investeringsprojekten måste tillhöra någon av Kommuninvests ramverks åtta projektkategorier och uppfylla fördefinierade håll- barhetskriterier. Projektkategorier och identifiering av gröna projekt Källa: Kommuninvest. •Förnybar energi (definieras som vindkraft, solenergi, vatten- kraft, geotermisk energi och bioenergi samt biogas från avfall) •Energieffektivisering inom huvudsakligen fossilbränslefria energi- system (definieras som fjärrvärme, -kyla, återvunnen energi, energiförvaring och smarta nät) •Gröna byggnader och energieffektivisering •Kollektivtrafik (definieras som tåg, tunnelbana, spårvagn, bussar och infrastruktur till stöd för kollektivtrafik) •Vattenhantering (definieras som vatteninfrastruktur, hantering av avloppsvatten och vattenrening) •Anpassningsåtgärder i byggnader, infrastruktur och känsliga omgivningar •Miljöåtgärder (definieras som naturvård, biologisk mångfald, hållbart jordbruk och förbättrade ekosystemtjänster). Projektkategorier och identifiering av gröna projekt De hållbarhetskriterier som alla projekt måste uppfylla är att främja övergången till ett klimattåligt samhälle med låga utsläpp, ingå i det systematiska miljöarbetet i den sökande kommunen eller lands- tinget/regionen, vara förenliga med miljömål eller regionala miljömål, och ha som mål antingen en minskning eller anpassning till klimatförändringen, eller vara ett projekt som handlar om miljö- hantering inom andra områden än klimatförändring. Kommuninvest har ett eget ramverk som beskriver styrningen och verksamhet med grön utlåning och grön upplåning, med utgångspunkt från GBP:s fyra principer i huvudsak. GBP anger den övergripande riktningen och Kommuninvests ramverk utförandet på emittentnivå. Medel som lånas upp via gröna obligationer matchas mot utlånade medel till gröna investeringsprojekt, dvs. portföljen av gröna lån. Matchningen sker på portföljbasis, där Kommuninvest åtar sig att den aggregerade volymen emitterade gröna obligationer aldrig ska överstiga beviljad grön utlåning. Den information till investerare som blev nödvändig inför den första emissionen, utöver traditionell affär, var initialt ett omfattande arbete för att vidareutveckla investerarpresentation, utveckla grön investerarinformation på webbplatsen, samt utökat roadshowarbete för att informera om planerna för dedikerade gröna investerare. Pre-marketing inleddes och inkluderade även Kommuninvests traditionella investerarbas. Den då framtagna informationen uppdateras löpande. Investerarinformation inkluderar dessutom: Årlig rapport som beskriver den förväntade miljö-/klimatnyttan hos de investeringar som finansieras med Gröna lån. Första rapporten publicerades . En årlig genomgång av externrevisorerna, som bekräftar för investerarna att de upplånade medlen använts på det sätt beskrivits, dvs. att de gröna lånen finns och att låne- volymer stämmer överens med vad som angivits i investerar- kommunikationen. Grön utlåning och grön obligationsutgivning anses ha inneburit flera fördelar i form av lägre upplåningskostnad, utökad investerar- bas, positiv PR och erkännanden i olika sammanhang, bidrag till Projektkategorier och identifiering av gröna projekt stärkt (arbetsgivar)varumärke, och bidrag till ökad kund- och ägar- nöjdhet. Upplåningsprogrammet har krävt mest resurser internt. Vissa externa kostnader tillkommer, framför allt diverse konsult- kostnader och kostnader för ramverk som i sammanhanget varit relativt små. En cost/benefit-analys förväntas sannolikt landa i att grön upplåning är lönsamt, i alla fall för aktörer med stora upplånings- volymer. emitterade en grön obligation om med samma syfte som Kommuninvest, dvs. att stödja utlåningen till gröna projekt. Som exempel kan också nämnas den amerikanska gröna obliga- tionsmarknaden som mest består av delstatsobligationer – vilka utgör hälften av den marknaden – och de gynnas av skattefördelar i samband med emitteringen. De största amerikanska delstats- obligationerna är emitterade i , och . Gröna företagsobligationer har växt enormt från 200 miljoner 2013 till 2016. Vasa- kronan emitterade världens första företagsobligation 2013 med som emissionsinstitut. hade arbetat med hållbarhets- frågor och miljöcertifiering av både byggprojekt och befintliga fastigheter så själva processen att sätta upp ramverket var relativt snabb. Att välja att emittera en grön obligation motiverades också med att det skulle skapa positiv publicitet kring bolaget och att investerarbasen skulle breddas. emitterar gröna obligationer under ett nytt ramverk som är upprättat utifrån GBP:s riktlinjer. Det tidigare ramverket upprättades i samband med den första emissionen innan GBP:s riktlinjer publicerats. Då marknaden för gröna obligationer utvecklats mycket sedan de första emission- erna 2013 valde att uppdatera ramverket . har en second opinion från med betyget Dark vilket är det högsta betyget på skala. har emitterat totalt och antalet obligationer uppgår till 18 stycken. I vissa fall har ute- stående belopp i dessa obligationer utökats vilket gör att det totala antalet emissioner uppgår till 33 stycken. Vissa av obligationerna har förfallit eller köpts tillbaka helt eller delvist , vilket gör att det Projektkategorier och identifiering av gröna projekt utestående beloppet gröna obligationer uppgick till per . har ett obligationsprospekt i den svenska och den norska marknaden där DnB, , , , och Nordea är emissionsinstitut. Ledarbank för prospekten är vilket innebär att de är ansvariga för den årliga uppdateringen av prospektet. Själva emissionsförfarandet för en grön obligation skiljer sig inte från en traditionell obligation. I avtalet för en grön obligation framgår det att pengarna används till de investeringar som är specificerade i bolagets ramverk för gröna obligationer. Obligationen listas även på börsens lista för gröna obligationer och får en märkning i Bloomberg där det står att det rör sig om en grön obligation. Vid emissionen krävs ingen speciell infor- mation till investerarna utöver att den är just grön. Uppföljningen till investerare om vilka projekt och fastigheter som finansierats med gröna obligationer görs årsvis i en investerarrapport som publiceras i samband med att årsredovisningen släpps. En av erfarenheterna är att det inte är någon högre kostnad för att emittera en grön obligation än en vanlig obligation. Kostnaderna kring gröna obligationer kommer från den arbetstid som går till att upprätta ett ramverk samt en årlig investerarrapport och att samman- ställa data till denna. Kostnaden för att låta , eller annat second opinion-institut granska ramverket är också relativt liten. Det har visat sig vara många fördelar för med att emittera gröna obligationer. Då efterfrågan på gröna obligationer är högre än för bolagets vanliga obligationer har det gått att emittera gröna obligationer till en lägre ränta än vanliga obligationer. Då är den största aktören bland bolag på den svenska kapitalmarknaden har de ökade antalet investerare minskat företagets finansieringskostnader. De gröna obligationerna har varit ett sätt för bolaget att förmedla sitt hållbarhetsarbete vilket gett mycket positiv publicitet. Det finns även många positiva effekter internt då delar av företaget som inte arbetat tillsammans tidigare får förståelse för vilka positiva effekter miljöarbetet kan få. Investerabasen för gröna obligationer är väldigt bred och består av bl.a. AP-fonder, räntefonder, kommuner, regioner, försäkrings- bolag och pensionsförvaltare. Allt mer kapital allokeras till gröna obligationer och det startas flera fonder vilka enbart investerar i gröna obligationer. För har de gröna obligationerna Projektkategorier och identifiering av gröna projekt medfört att bolaget fått många nya investerare som inte köpt bolagets obligationer tidigare. Antalet investerare uppgår till totalt 57 investerare, varav 41 stycken är nya och inte köpt bolagets obligationer tidigare. I takt med att samtliga fastigheter miljöcertifieras i beståndet och energianvändningen sänks kommer hela skuldportföljen på 59 mil- jarder kronor kunna ställas om till grön finansiering. har i dagslägen av beståndet certifierat och av skulden i gröna lån eller gröna obligationer. Utöver de gröna obliga- tionerna har lån med Nordiska- och Europeiska investeringsbanken som likt de gröna obligationerna finansierar projekt med hög miljöprestanda. Efter emission har allt fler svenska företag emitterat gröna obligationer, mest fastighetsbolag. Toyota emitterade en grön företagsobligation som var riktad mot transport . Den obligationen var en s.k. asset back security i avsikt att finansiera elek- triska- och hybridfordonsprojekt. emitterade sia första gröna obligationer på i emissionsbelopp. Syftet med Apples emission var att finansiera utvecklingen av gröna anläggningar, produkter och logistikkedja (supply chain) inom den egna verksamheten. När det gäller finansiella institutioner var och bland de första svenska finansiella institutionerna att emittera gröna obligationer. emitterade sina två första gröna obligationer med ett emissionsbelopp på 1 miljarder vardera. Kupongränta på dessa två obligationer är (rörlig resp. fast ränta) och de har en löptid . emitterade sin första gröna obligation med ett initialt emissions- belopp på , vilket motsvarar . Det var då den största svenska gröna företagsobligationen med en löptid och kupongränta . Nordea och har också emitterat för motsvarande belopp . är ett exempel på en emittent av gröna obligationer som är verksam inom skogsindustrin. är största skogs- ägare och ägde i skrivande stund av skogar. All skog i ägo är FSC-certifierad. Därmed kan tillgångarna i skog finansieras via gröna obligationer. har enligt uppgift till utredningen som mål att deras obligationsfinansiering till ska ske via gröna obligationer. Projektkategorier och identifiering av gröna projekt är dessutom på god väg att uppnå sitt mål. emitterade sin första gröna obligation . Drygt , , hade en utestående volym av gröna obligationer på . Gröna obligationer utgjorde därmed en andel på av deras totala obligations- upplåning på . som emitterande skogsföretag fyller en viktig funktion i att diversifiera marknaden för gröna obligationer. Största andelen gröna obligationer finansierar energiproduktion, energieffektivi- sering och hållbara transporter. Andelen gröna obligationer som finansierar hållbar markanvändning uppgår till endast några få pro- cent. Om andel gröna obligationer som finansierar hållbar mark- användning ökar skulle möjligheterna för investerare att diversifiera sina gröna obligationsportföljer också öka. Det skulle i sin tur göra tillgångsslaget mer attraktivt och bidra till en bättre riskspridning. spelar alltså en viktig roll och visar med sin målsättning och ambition att det finns potential till hållbart brukande av skogar samt att denna verksamhet kan finansieras via gröna obligationer. Utredningen har i detta kapitel argumenterat för att det är olämpligt att specificera mer detaljerat vilka typer av investeringar som lämpar sig att finansieras via gröna obligationer eftersom kunskapen och åsikterna om vad som är hållbart ändras . Med det sagt kommer utredningen här ändå mycket kort lista exempel på framtida projekt som är aktuella i debatten och som i närliggande tid möjligen skulle kunna finansieras via gröna obligationer. Utredningen betonar att den inte utfört någon värdering av dessa projekts miljö- och klimatmässiga hållbarhet. Det kan vara så att dessa projekt inte alls bedöms som lämpliga när de väl ska finansieras. Projektens lämp- lighet beror också på hur de genomförs och vilka utsläpp som orsakas under byggnation. Exemplen utgår från de erfarenheter utredningen skaffat sig och baseras på vilka sektorer som orsakar de största utsläppen av växthusgaser i . Exempel på projekt är byggandet av höghastighetsbanan –och –samt tillhörande inve- Projektkategorier och identifiering av gröna projekt steringar i form av bl.a. höghastighetståg30; upprustning av befintliga tåg och investeringar av nya konventionella tåg i närtid31; förbättrad järnvägsförbindelse Stockholm-Oslo32; byggandet av nya städer i Sverige33; och investeringar i hållbart jord- och skogsbruk34. Om dessa investeringar skulle komma att genomföras, och om de då bedöms som miljö och klimatmässigt hållbara, skulle de sett till den information vi har kunna vara lämpliga att finansieras via gröna obligationer. Om så sker har de potential att täcka en stor del av den utbudsbrist som finns på marknaden för gröna obligationer. 30Delrapport från Sverigeförhandlingen: finansiering och kommer- siella förutsättningar (SOU 2016:3). Investeringsbehovet för byggandet av höghastighets- banan skattas till och SJ skattar investeringsbehovet i höghastighetståg till . 31SJ redan beslutade och pågående investeringar på totalt . Sådana investeringar finansieras via NIB:s gröna obligationer: /loans/agreed_loans/449/sj_ab, tillgänglig . 32Trafikverket (2017), Åtgärdsvalsstudie: Förbättrad tillgänglighet inom stråket – , . Investeringsbehovet skattas till . 33Delredovisning av Uppdrag att samordna större samlade exploateringar med hållbart bygg- ande (N2017/04516/PBB). 34Investeringar kommer behövas för att uppfylla den s.k. livsmedelsstrategin (prop. 2016/17:104, 2016/17:MJU23). Inom ramen för livsmedelsstrategin och den ökande svenska befolkningen ser ett investeringsbehov på till 2030. 8Möjlighet till statligt engagemang i gröna obligationer Utredaren får enligt sina direktiv lägga fram ett förslag på svensk statlig emission av gröna obligationer. Förutsättningar för förslag är att en sådan emission är förenlig med budgetlagens utformning, en effektiv statsskuldsförvaltning och är kostnadsneutralt. Det är utredningens uppfattning att den enskilt starkaste främ- jandeåtgärden för en grön obligationsmarknad vore ett statligt enga- gemang i densamma. Utredningen väljer därför att inkludera ett sådant förslag (8.2). För att bilda en bakgrund ges först en genomgång av de statliga emissioner som utförts i , och (8.1). Kapitlet avslutas med en diskussion om en alternativ utformning jäm- fört med att ge Riksgälden uppdraget att emittera en svensk statlig grön obligation (8.3), samt ett förslag avseende de statliga bolagens investeringsbehov (8.4). 8.1Statliga ramverken för emission av gröna obligationer I skrivande stund har tre stater emitterat gröna obligationer nämligen , och . Alla tre stater har upprättat ett ramverk för emission av gröna obligationer enligt GBP. Dessa ramverk har pub- licerats officiellt på respektive stats hemsida.1,2,3 Ramverken följer GBP:s fyra pelare och innehåller information om: 1 The State Treasury of the Republic of , represented by the Minister of Development and Finance: , , /documents/766655/c7ef4509-80ee-41e6-8dca-084250f63b6b, tillgänglig . Möjlighet till statligt engagemang i gröna obligationer 1.vilka investeringar, eller i staternas fall anslag, som är godkända för att finansieras via deras gröna obligationer, 2.process för utvärdering och val av godkända investeringar, 3.hur emissionslikviden ska spåras och förvaltas, samt 4.rapportering av emissionslikvidens användning som frekvens och vilka indikatorer som ska användas. De statliga ramverkens struktur är därmed identisk med i princip alla andra emittenter av gröna obligationers ramverk. Samtliga stater har erhållit andrahandsutlåtande på sina ramverk utförda av oberoende externa tredjepartsgranskare, privata sådana. har fått sitt ramverk utvärderat av Vigeo Eiris4 och samt har fått sina ramverk utvärderade av Sustainalytics5 6. Av de statliga emissionerna av gröna obligationer har fått mest uppmärksamhet även om var först. Det beror troligt- vis på att deras initiala emission uppgick till samt att i övrigt varit drivande i arbetet att få till ett klimatavtal och att ställa om till en hållbar ekonomi. Detta avsnitt kommer främst fokusera på det franska ramverket eftersom det anses vara det mest genomarbetade samt att statsbudgetprocess anses ligga närmare jämfört med och . 2République Française: Framework for the , , /documents/%7BC3BAF1F0-F068-4305-821D- B8B2BF4F9AF6%7D/publication/attachments/25562.pdf, tillgänglig . 3The Republic of represented by the Attorney-General and Minister for Economy, , : , , /getattachment/b19a81cf-4179-49c7-8667-579b7c7bf166/Fiji-s-Green- Bond-Framework-October-2017.pdf?lang=en-US, tillgänglig . 4Vigeo andrahandsutlåtande på den franska statens ramverk, , /documents/%7BC3BAF1F0-F068-4305-821D- B8B2BF4F9AF6%7D/publication/attachments/25557.PDF, tillgänglig . 5Sustainalytics andrahandsutlåtande på den polska statens ramverk, , /sites/default/files/green_bond_opinion_poland.pdf, tillgänglig den 6Sustainalytics andrahandsutlåtande på den fijianska statens ramverk, , /wp-content/uploads/2017/10/Republic-of-Fiji-Green-Bond- Opinion_final.pdf, tillgänglig . Möjlighet till statligt engagemang i gröna obligationer 8.1.1Godkända investeringar för finansiering via de statliga gröna obligationerna. Staterna täcker ett brett spektrum gällande godkända hållbara inve- steringar eftersom de har ett brett verksamhetsområde. Både kli- matinvesteringar och miljöinvesteringar ingår. Klimatinvesteringarna består av kategorier som produktion av förnybar energi, energi- effektivisering och mer hållbara transporter som kollektivtrafik. Även investeringar för att anpassa samhället till klimatförändringar ingår i och ramverk. Miljöinvesteringarna består av kategorier som reduktion av föroreningar, rening av förorenad mark, hållbar vattenhantering, rening av spillvatten, hållbar avfallshantering, hållbart jord- och skogsbruk inklusive beskogning och återvinning. Investeringar i staternas fall handlar i regel om utgifter för miljö- och klimatmässiga åtgärder samt investeringar i infrastruktur. Till skillnad från bl.a. företagssektorn är att det rör sig om utgifter vars primära syfte inte är att skapa direkt monetär avkastning utan snarare en samhällsekonomisk vinst. På borde emellertid utgifterna i syfte att ställa om till en hållbar ekonomi betala sig bättre än att inte ta utgifterna och stanna kvar i en ohållbar ekonomi. Utgifter typiska för stater är t.ex. olika former av skattelättnader och subventioner för t.ex. investeringar i energieffektivisering av byggnader, köp av elbilar eller beskogning. Infrastrukturinvester- ingar kan vara i form av järnväg, infrastruktur som möjliggör ett generationsskifte inom transportsektorn som t.ex. byggandet av laddstolpar för elfordon, anläggningar för förnybar energiproduktion i de fall sådana är i statlig ägo, infrastruktur för anpassningar till klimatförändringar som översvämningsskydd m.m. Individuell karaktär på de statliga ramverken Alla tre ramverk täcker in ett brett spektrum av i stort sett samma kategorier, men ramverken har ändå sina individuella särdrag. har ett större fokus på forskning och utveckling än de Möjlighet till statligt engagemang i gröna obligationer Det handlar om forskning och utveckling av förnybara energikällor, mer energieffektiva transporter, hållbart utnyttjande av naturresurser, sätt att övervaka och reducera utsläpp av föroreningar samt system för att övervaka klimatförändringar. Som ett svar på detta tydliggjordes möjligheten att finansiera forskning och utveckling i GBP 2017 genom ett tillägg i pelare 1 om emissions- likvidens användning (den tidigare lydelsen är av utredningen fritt översatt från GBP 2016, den nya lydelsen är hämtad ur den svenska översättningen av GBP 2017 per ):