sou · H6B371 · 2018-09-05 00:00:00 — I andra länder, t.ex. , och , finns det dock högskolor som erbjuder program riktade till och anpassade för personer med en sådan funktionsnedsättning. Det finns dock många faktorer som kan påverka nyttan med eftergymnasial utbildning för personer med en intellektuell funktionsnedsättning. Vissa av dessa faktorer kan skilja sig åt mellan olika länder. I finns det viss möjlighet till fortsatt lärande efter gym- nasiesärskolan och särvux, bl.a. inom folkhögskolan, som också är den vanligaste utbildningsformen efter gymnasiesärskolan. Det saknas dock kunskap om vilka möjligheter som finns, hur stora möjlig- heterna är, vilka utbildningsområden som finns osv. Det saknas också kunskap om de befintliga fortsatta utbildningsmöjligheterna svarar mot de behov som finns i målgruppen. Arbetsmarknaden i har förändrats och allt fler arbeten kräver numera eftergymnasial utbildning. Personer med en intellek- tuell funktionsnedsättning är en av de grupper som har svårast att få jobb och för många av dem väntar efter gymnasiesärskolan eller särvux ett liv där de är hänvisade till ersättning via socialförsäkrings- systemet. Då personer från gymnasiesärskolan och särvux dessutom inte har möjlighet till högskolestudier finns det anledning att se över och eventuellt förbättra andra möjligheter. Det bör därför övervägas hur tillgången till fortsatt utbildning utanför högskolan och yrkes- högskolan kan förbättras för elever med en intellektuell funktions- nedsättning. •kartlägga vilka möjligheter det finns i till fortsatt utbild- ning efter gymnasiesärskolan och särvux för personer med en intellektuell funktionsnedsättning och analysera om dessa svarar mot behoven i målgruppen, •om utbildningsmöjligheterna inte svarar mot behoven av fortsatt utbildning utanför högskolan och för målgruppen, föreslå åtgärder för att fylla behovet, och •i förekommande fall lämna nödvändiga författningsförslag. Uppdraget innefattar inte att se över behörighetsreglerna för utbild- ning inom högskolan och och inte heller att föreslå olika anpassningar av dessa utbildningsformer. Behöver tillgången till särvux på gymnasial nivå förbättras? En vuxen med utvecklingsstörning har rätt att delta i utbildning inom särvux på grundläggande nivå det år han eller hon fyller , om han eller hon är bosatt i landet, saknar sådana kunskaper som utbildningen i grundsärskolan syftar till att ge och har förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen. I propositionen Rätt till behörighetsgivande utbildning inom komvux (prop. 2016/17:5) föreslogs en utökad rätt att delta i komvux på gymnasial nivå i syfte att uppnå grundläggande och särskild behö- righet till högskoleutbildning. Det hittillsvarande kravet på att indi- viden ska ha en examen från ett yrkesprogram i gymnasieskolan för att det ska finnas en rätt till komvux på gymnasial nivå togs bort. I propositionen föreslogs också en rätt att delta i komvux på sådan nivå i syfte att uppnå grundläggande behörighet till och särskilda kunskaper för utbildning inom . beslutade i enlighet med propositionen (bet. 2016/17:UbU6, rskr. 2016/17:65). och Skolinspektionen noterar i sina remissvar att särvux på gymnasial nivå inte omfattas av förslaget om rätt till grund- läggande behörighet till . ser en risk för undanträngningseffekter för målgruppen för särvux på gymnasial nivå då denna framöver är den enda målgrupp som inte omfattas av rättighetsreformen. I propositionen uttalar regeringen att det finns en sådan risk och ser ett behov av en mer genomgripande översyn av skolformen särvux, som även bör innefatta en översyn av tillgången till särvux på gymnasial nivå. Behovet är enligt regeringen särskilt stort eftersom särvux endast i mindre omfattning har omfattats av de senare årens reformer av vuxenutbildningen (prop. 2016/17:5 s. 17 f.). påpekar också att tillgången till särvux kan behöva stärkas då många utlandsfödda inte har fått utbildningsinsatser mot- svarande grundsärskola eller gymnasiesärskola i sitt födelseland. Efter- frågan på utbildningsplatser i särvux kan därmed väntas öka. •analysera tillgången till särvux på gymnasial nivå och vid behov föreslå åtgärder för att förbättra tillgången till sådan särvux och, i så fall, •lämna nödvändiga författningsförslag. Är särvux anpassad efter elevernas behov och förutsättningar? Enligt skollagen ska varje kommun aktivt verka för att nå de vuxna i kommunen som har rätt att delta i särvux på grundläggande nivå och för att motivera dem att delta i sådan utbildning. Varje kommun ska också informera om möjligheterna till särvux på gymnasial nivå och aktivt verka för att de vuxna i kommunen som är behöriga deltar i sådan utbildning (21 kap. 10 och 14 §§). Hemkommunen är skyldig att se till att den som avser att påbörja särvux på grundläggande nivå erbjuds studie- och yrkesvägledning samt att det upprättas en individuell studieplan för varje elev inom särvux (21 kap. 8 och 10 a §§). När det gäller studie- och yrkesväg- ledning i övrigt ska alla elever i komvux och särvux ha tillgång till personal med sådan kompetens att elevernas behov av vägledning inför val av framtida utbildnings- och yrkesverksamhet kan tillgodo- ses. Även den som avser att påbörja en utbildning ska ha tillgång till vägledning (2 kap. 29 §). har uppmärksammat flera utvecklingsområden när det gäller studiemöjligheter för vuxna med utvecklingsstörning. Det hand- lar bl.a. om studie- och yrkesvägledning, studieomfattning och yrkes- utbildning (U2013/05639/GV). Vidare har Skolinspektionen i ett antal beslut efter riktad tillsyn påtalat brister i särvux. handlat om att kommunerna i högre grad behöver kartlägga utbild- ningsbehovet hos vuxna med utvecklingsstörning och fokusera på individens tidigare erfarenheter och kunskaper för att kunna erbjuda en utbildning som motsvarar elevernas behov och förutsättningar. Skolinspektionen påtalar också att huvudmännen i högre grad behö- ver erbjuda studie- och yrkesvägledning och upprätta individuella studieplaner för elever i särvux. Elever i särvux behöver också erbjudas ett större utbud av utbildningar. Andra områden inom särvux där Skolinspektionen påpekat brister är i det aktiva rekryteringsarbetet, omfattningen av studier samt det systematiska utvärderings- och uppföljningsarbetet. Dessa brister beskrivs även av som bl.a. pekar på Skolinspektionens bedömning att den systematiska uppföljningen och utvärderingen brister i många kommuner, t.ex. när det gäller utvärderingen av särvuxelevernas kunskapsutveckling utifrån kurs- planernas krav. Utredaren ska därför när det gäller särvux •undersöka och exemplifiera hur kommunernas arbete med aktiv rekrytering till utbildningen, tillgång till studie- och yrkesvägled- ning samt upprättande av individuella studieplaner möter elevernas behov och vid behov föreslå åtgärder, •undersöka och exemplifiera hur utbildningen motsvarar elevers individuella behov och förutsättningar t.ex. när det gäller tillgång till olika utbildningar, utbildningens omfattning och innehåll och uppföljning av utbildningen och vid behov föreslå förbättrings- åtgärder, •analysera och ta ställning till om regelverket behöver skärpas och, om så bedöms vara fallet, •lämna nödvändiga författningsförslag. Uppdraget att utreda hur kompetensutvecklingen för lärare inom komvux och särvux kan förbättras Komvux och särvux är en del av skolväsendet. I vissa avseenden är dock lärarrollen annorlunda inom komvux och särvux än i skol- väsendet i övrigt, då förutsättningarna för att undervisa vuxna skiljer sig från förutsättningarna för att undervisa elever i skolformerna för barn och ungdomar. I komvux och särvux möter läraren vuxna indi- vider med olika utbildningsbakgrund, yrkeserfarenheter och andra erfarenheter som läraren behöver förhålla sig till på olika sätt, bl.a. genom att ta till vara den vuxnes erfarenhet i undervisningen. Till skillnad från de flesta elever i grundskola och gymnasieskola och motsvarande skolformer har de vuxna eleverna dessutom en social situation som kan innefatta ansvar för familj, barn och kanske ett arbete. Komvux och särvux måste vara anpassade till individens behov och förutsättningar samt till individens mål med studierna på ett mycket tydligare sätt än barn- och ungdomsskolan. Komvux och särvux ska med utgångspunkt i den enskildes behov och förutsätt- ningar sträva efter flexibla lösningar när det gäller organisation, arbetssätt och arbetsformer. Det kan handla om platsen för utbild- ningens genomförande, tiden, studietakten, studieformen och sättet att lära. Utbildningen i komvux och särvux ska också bedrivas kon- tinuerligt (2 kap. 25 § förordningen om vuxenutbild- ning) och det ska vara möjligt för eleven att kombinera olika delar inom komvux och särvux. Utbildningen kan också enligt förordningen (SKOLFS 2012:101) om läroplan för vuxenutbildningen variera både till längd och innehåll. Lärare inom komvux och särvux behöver därför ha kunskap om hur undervisningen kan utformas för att möta individernas olika behov i flexibla undervisningssituationer. Den fortsatta utbyggnaden av vuxenutbildningen enligt reger- ingens satsning på och det stora antalet asylsökande innebär att elevantalet i vuxenutbildningen växer, vilket ställer ytter- ligare krav på lärarna i komvux och särvux. Behörig att undervisa inom komvux på grundläggande och gym- nasial nivå är den som är behörig att undervisa på motsvarande nivå och i motsvarande ämne i eller gymnasieskolan. Behörig att undervisa i särvux är den som är behörig att undervisa på motsvarande nivå och i motsvarande ämne i grundsärskolan och gymnasiesärskolan. Det finns ingen särskild lärarexamen eller inriktning i någon lärar- utbildning för den som är intresserad av att arbeta inom komvux eller särvux. Av bilaga 2 till högskoleförordningen (1993:100) framgår dock att man för både en yrkeslärarexamen och en ämneslärarexamen ska visa kännedom om vuxnas lärande. I betänkande (SOU 2013:20) framkommer att lärarna inte alltid får den kompetensutveckling som de behöver. Vidare konstateras att den heterogena studerandegruppen ställer stora krav på lärarna. Enligt betänkandet efterfrågas därför ökad kompe- tensutveckling när det gäller individanpassning. I i vuxenutbildningen: stort engagemang – små möjlig- heter (2014), som bygger på en enkätundersökning, identifieras indi- vidanpassning av undervisningen utifrån elevernas olika förutsätt- ningar som en av lärarnas största utmaningar. Frågor om tillgången på lärare med rätt kompetens är föremål för två pågående utredningar, Bättre skola genom mer attraktiva skol- professioner (U 2016:06) och skolkommission (U 2015:03). Utredaren ska, om dessa utredningar inte utreder det särskilda behov av kompetens och kompetensutveckling som kan finnas för lärare inom komvux och särvux, •kartlägga de behov av kompetens, utöver den som ges i lärar- utbildningen, som lärare kan ha för att kunna undervisa i komvux och särvux och i vilken utsträckning detta behov tillgodoses, och •om lärarna bedöms ha ytterligare behov av kompetens, föreslå insatser, utanför lärarutbildningen, för att tillgodose dessa behov. Utredaren ska redogöra för konsekvenser av sina förslag. Utöver vad som följer av kommittéförordningen (1998:1474) ska utredaren redo- göra för förslagens konsekvenser för internationella åtagan- den och principen om icke-diskriminering. I 14 kap. 3 § regerings- formen anges att en inskränkning i den kommunala självstyrelsen inte bör gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till ändamålen. Det innebär att en proportionalitetsprövning ska göras under lag- stiftningsprocessen. Om något av förslagen i betänkandet påverkar den kommunala självstyrelsen ska därför, utöver förslagets konsekven- ser, också de särskilda avvägningar som har lett fram till förslaget sär- skilt redovisas. Genomförande och redovisning av uppdraget Utredaren ska inhämta upplysningar från , Skolinspektio- nen och andra myndigheter och organisationer som kan vara berörda av de olika sakfrågorna. Utredaren ska även samråda med pågående relevanta offentliga utredningar och hålla sig informerad om och beakta övrigt relevant arbete som pågår inom . Utredaren får vidare ta upp frågor som har samband med de frågeställningar som ska utredas, under förutsättning att uppdraget ändå bedöms kunna redovisas . Uppdraget ska redovisas . Tilläggsdirektiv till (U 2017:01) Regeringen beslutade kommittédirektiv om en väl anpassad vuxenutbildning (dir. 2017:21). Enligt direktiven ska utredaren undersöka behovet av förändringar i regleringen av vuxen- utbildningen. Utredaren ska nu också •följa och analysera samverkan inom regionalt yrkesvux, och vid behov föreslå åtgärder för att förbättra samarbetet inom regionalt yrkesvux, och •analysera och bedöma om det finns yrkesutbildningar inom komvux och särvux som bör vara riksrekryterande för att tillgodose arbets- marknadens behov av utbildad arbetskraft och, i förekommande fall, lämna nödvändiga författningsförslag. Utredningen har vidare i uppdrag att utreda vissa frågor som avser fortsatt utbildning för personer med intellektuell funktionsnedsätt- ning. Uppdraget ändras och ska i stället avse att se över hur tillgången till eftergymnasial utbildning för elever med intellektuell funktions- nedsättning kan förbättras. Även det nya uppdraget innefattar att kartlägga vilka möjligheter det finns i till eftergymnasial utbildning för personer med en intellektuell funktionsnedsättning och analysera om dessa tillgodoser behoven i målgruppen. Uppdraget ska fortfarande redovisas . Samverkan inom regionalt yrkesvux beslutade regeringen förordningen (2016:937) om stats- bidrag för regional yrkesinriktad vuxenutbildning (regionalt yrkesvux). Förordningen innehåller bestämmelser om statsbidrag för sådan yrkes- inriktad utbildning på gymnasial nivå inom vuxenutbild- ning (komvux) och särskild utbildning för vuxna (särvux), som plane- ras och bedrivs i samverkan enligt vad som utvecklas nedan. Genom regionalt yrkesvux skapas bättre förutsättningar för ett bredare utbud av yrkesutbildning, där hänsyn tas både till den enskildes behov och till behoven av kompetens på arbetsmarknaden. I regionalt yrkesvux ska minst tre kommuner samverka. De sam- arbetande kommunerna ska planera utbudet efter samråd med den aktör som har det regionala utvecklingsansvaret i länet och med Arbetsförmedlingen. Utbildningen ska också planeras och bedrivas under medverkan av arbetslivet. För att yrkesutbildningar ska kunna tillgodose de olika behoven krävs att både planering och genom- förande sker i det större geografiska området. I regionalt yrkesvux finns krav på arbetsplatsförlagt lärande och på att kommunerna inrättar yrkesråd för samråd mellan företrädare för utbildningen och arbetslivet. Arbetsgivarnas och branschernas intresse och engagemang är en förutsättning för att yrkesutbild- ningar ska kunna erbjudas utifrån arbetsmarknadens behov. har i uppdrag att redovisa utvecklingen i fråga om statsbidraget enligt förordningen. Flera utmaningar för samver- kan identifierades inför införandet av regionalt yrkesvux, bl.a. att samverkan mellan kommunerna ofta är bristfällig liksom samrådet med parterna på arbetsmarknaden och arbetslivet. Förutsättningarna och villkoren mellan olika landsändar varierar dessutom vilket kan innebära svårigheter för kommunerna att samverka, t.ex. på grund av långa avstånd mellan kommunerna och till andra aktörer. En viktig fråga är därför hur samverkan kan samordnas inom regionalt yrkesvux. Det finns skäl att särskilt följa upp och analysera de olika sam- arbetsformerna som förekommer, dvs. samverkan mellan kommu- nerna samt mellan kommungruppen och övriga aktörer. •följa och analysera samverkan inom regionalt yrkesvux, och •vid behov föreslå åtgärder för att förbättra samarbetet inom regionalt yrkesvux. Utredningen ska samordna detta uppdrag med uppdrag att redovisa utvecklingen i fråga om statsbidrag för regionalt yrkesvux. Riksrekryterande utbildningar inom komvux och särvux En kommun är huvudman för komvux och särvux och ska tillhanda- hålla utbildning för vuxna i kommunen. En vuxen kan också ha möj- lighet att studera i en annan kommun än hemkommunen. En kommun kan anordna komvux och särvux genom att sluta samverkansavtal med en annan kommun. Inom vuxenutbildningen finns dock inte mot- svarande möjligheter att anordna s.k. riksrekryterande utbildningar som det finns i gymnasieskolan. När det gäller nationella program i gymnasieskolan får besluta att det till en viss utbildning i första hand ska tas emot sökande från hela landet (riksrekrytering). Regeringen får meddela föreskrifter om villkor för att en viss utbild- ning ska kunna bli riksrekryterande. Beslut om riksrekrytering ska ange beslutet ska gälla och hur många platser utbild- ningen får omfatta (16 kap. 45 och 46 §§ skollagen [2010:800]). En utbildning i gymnasieskolan kan godkännas att bli riksrekryterande om det finns en nationell efterfrågan på de kunskaper och färdigheter som utbildningen ger, ett nationellt intresse av att elever ska kunna rekryteras från hela landet eller ett nationellt intresse av att enskilda elevers behov av kunskaper och färdigheter kan tillgodoses (5 kap. 12 § gymnasieförordningen [2010:2039]). Det kan finnas utbildningar inom komvux och särvux som på samma sätt som inom gymnasieskolan skulle behöva vara riksrekry- terande för att tillgodose arbetsmarknadens behov av utbildad arbets- kraft. Dessutom kan det finnas ett nationellt intresse av att elever ska kunna rekryteras till komvux och särvux från hela landet om det är fråga om en yrkesutbildning som efterfrågas nationellt därför att den krävs för ett yrke som har en samhällsviktig funktion men som inte erbjuds i tillräcklig omfattning. Det kan också vara fråga om kost- samma utbildningar med få sökande men som det finns ett stort behov av på arbetsmarknaden. •analysera och bedöma om det finns yrkesutbildningar inom komvux och särvux som bör vara riksrekryterande för att tillgodose arbets- marknadens behov att utbildad arbetskraft, och •vid behov lämna nödvändiga författningsförslag. Tillgången till eftergymnasial utbildning för elever med intellektuell funktionsnedsättning har tillkännagett att regeringen särskilt ska se över hur tillgången till eftergymnasial utbildning för elever med intellek- tuell funktionsnedsättning kan förbättras (bet. 2016/17UbU16, rskr. 2016/17:249). Gymnasiesärskolan och särvux ger inte behörig- het till högskoleutbildning eller yrkeshögskoleutbildning. Utred- ningen har i uppdrag att utreda vissa frågor som avser fortsatt utbild- ning för personer med intellektuell funktionsnedsättning. Uppdraget ändras och ska i stället se över hur tillgången till eftergymnasial utbild- ning för elever med intellektuell funktionsnedsättning kan förbätt- ras. Även det nya uppdraget innefattar att kartlägga vilka möjligheter det finns i till eftergymnasial utbildning för personer med en intellektuell funktionsnedsättning och analysera om dessa tillgodoser behoven i målgruppen. Det som anges i utredarens ursprungliga direktiv om konsekvens- beskrivningar gäller även vid genomförande av uppdraget enligt dessa tilläggsdirektiv. Utredaren ska vidare, när det gäller hela uppdraget, utöver vad som följer av kommittéförordningen (1998:1474), redovisa förslagens organisatoriska konsekvenser. Genomförande och redovisning av uppdraget Utredaren ska när det gäller hela uppdraget beakta Europaparlamen- tets och rådets förordning (EU) 2016/679 av om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av person- uppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upp- hävande av direktiv /46/EG (allmän dataskyddsförordning) och det framtagande av kompletterande nationella regelverk om dataskydd som pågår. Utredningen bör vidare särskilt uppmärksamma det arbete som bedrivs inom (A 2016:03). I övrigt gäller det som anges i de ursprungliga direktiven om genomförande av uppdraget även vid genomförande av uppdraget enligt tilläggs- direktiven. För tilläggsuppdragen gäller att utredaren inte får ta upp andra frågor som har samband med de frågeställningar som ska utredas. Uppdraget ska fortfarande redovisas . Under utredningsarbetet har genomfört nedan- stående samråd. Hearings på initiativ av utredningen Utredningen har genomfört endagars hearings vid fyra tillfällen under utredningsarbetet. Till dessa hearings har myndigheter, nätverk och andra organisationer bjudits in att lämna synpunkter kring de frågor utredningen arbetat med. , Avdelningen för pedagogik och vuxnas lärande Nationellt centrum för svenska som andraspråk Specialpedagogiska skolmyndigheten Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor Myndigheten för delaktighet Nätverk och organisationer m.fl. Samråd med andra utredningar Bättre skola genom mer attraktiva skolprofessioner (U 2016:06) Delegationen för unga och nyanlända till arbete, (A 2014:06) Bättre möjligheter till fjärrundervisning och undervisning på entre- prenad (U 2015:09) Valideringsdelegationen 2015–2019 (U 2015:10) Utredningen om praktiknära skolforskning i samverkan (U 2017:03) , (A 2016:03) Delegationen för arbetsplatslärande vid yrkesintroduktionsanställ- ningar (U 2014:07) Utredningen om en utvecklad studie- och yrkesvägledning (U 2017:10) Utredningen om planering och dimensionering av gymnasial utbild- ning (U 2018:01) Utredningen om översyn av LSS och assistansersättningen (S 2016:03) Samråd med myndigheter och motsvarande Samråd med organisationer, nätverk och motsvarande Samråd med regionala företrädare och motsvarande Samråd med enskilda utbildningsanordnare ”Mötesplats sfi” i För att få en överblick över enkäten innan du besvarar den, kan du skriva ut ett exemplar med samtliga frågor genom att klicka här: skriv ut blank enkät. Utskriftsversionen är endast avsedd för förhandsgranskning, enkäten ska inte fyllas i via denna länk. När du besvarat enkäten kommer du att ha möjlighet att skriva ut enkäten inklusive dina svar. Du kan avbryta besvarandet och återgå senare genom att klicka på enkätlänken i mejlet på nytt. Alla svar du tidigare avgett sparas då du klickat på knappen Nästa och bytt sida. Observera att enkäten innehåller automatiska hopp, vilket innebär att du kan få olika följdfrågor beroende på vad du tidigare svarat. Vid utskrift efter ifylld enkät får du endast med de frågor som du besvarat. Klicka på Nästa nere till höger för att komma till första frågan! Denna enkät avser . Har ni behövt neka följande personer plats på komvux ? Nej, inte alls Ja, i viss Ja, i hög Personer som står långt från arbetsmarknaden Personer som redan är etablerade på arbetsmarknaden Personer med en fullständig gymnasieexamen eller slutbetyg från gymnasieskolan De som endast behöver ett fåtal kurser för att få en fullständig utbildning Beskriv gärna om det finns andra grupper som ni behövt neka plats: Har ni behövt neka följande personer plats på regionalt yrkesvux ? Nej, inte alls Ja, i viss Ja, i hög Personer som redan är etablerade på arbetsmarknaden Personer med en fullständig gymnasieexamen eller slutbetyg från gymnasieskolan De som endast behöver ett fåtal kurser för att få en fullständig utbildning Beskriv gärna om det finns andra grupper som ni behövt neka plats: Har kommunen betygsrätt som villkor för vuxenutbildning på entreprenad ? Har betygsrätt som villkor för entreprenad underlättat ert arbete vid val av anordnare? Skulle ett statligt krav på betygsrätt som villkor för entreprenad kunna underlätta ert arbete vid val av anordnare? Delegerar kommunen rektors arbetsuppgifter till enskilda anordnare vid entreprenad? Vad följer ni upp hos den enskilde anordnaren? På vilket sätt följer kommunen upp den enskilde anordnaren vid entreprenad? Hur ofta följer kommunen upp den enskilde anordnaren vid entreprenad? Högskoleförberedande examen och yrkesexamen Innebär dagens krav på gymnasiearbete för att nå en högskoleförberedande examen inom komvux några särskilda problem? Om ja, vilka? Innebär dagens krav på gymnasiearbete för att nå en yrkesexamen inom komvux några särskilda problem? Om ja, vilka?