sou · H6B356 · 2018-06-15 00:00:00 — 8Utredningen ska enligt direktiven inte lämna skatteförslag men betänkandet SOU 2016:46 En hållbar, transparent och konkurrenskraftig fondmarknad har behandlat de skatteskillnader mellan länder som föreligger. 9Tillväxtanalys (2017) Utländska företag i svenskt näringsliv – hot eller möjlighet?. 10Business (2018) När företagen investerar – i den globala konkurrensen om direktinvesteringar. 11Utrikesdepartementet (2015) Exportstrategi, s. 22; SOU 2011:21 En utrikesförvaltning i världsklass, s. 225-6; Ds 2011:29 Översyn av myndighetsstrukturen för Sverige-, handels- och investeringsfrämjande, s. 24-25; (2007) Oberoende översyn av export- och investeringsfrämjande åtgärder., s. 11-12; SOU 2001:109 Statens roll för att främja viktiga utländska investeringar i , s. 35-9. 12Ökningen följde utländska uppköp av ett antal svenska multinationella företag som /Akzo 1994, /1995, /1998, Stora/ 1998, /Tieto 1999, /1999, /Zeneca 1999, Aga/ 2000 samt Arla/2000. 13Tillväxtanalys (2017) Utländska företag 2016. ägda företagen flest anställda inom partihandeln (71 650); detaljhandeln (51 727); och transport och magasinering (43 641). Inom tillverkningsindustrin fanns flest anställda inom transportmedelsindustrin (47 549) och dator och elektroindustrin (42 830).14 Över tid har företagsstrukturerna förändrats och uppvisar mindre bolag med aktiva ägare högre tillväxt och skapar fler jobb än passivt ägda företag. Detta ställer högre krav på förbättrade villkor för entreprenörer men även för att kapital attraheras till Sverige.15 Utlandsägda bolag bidrar till en ökad internationalisering av svensk ekonomi, bl.a. genom att exportens andel av produktionen stiger. står utlandsägda bolag för ungefär hälften av den svenska varuexporten, som samlat bidrar till av BNP. Multinationella företag (eng. (MNEs)) är mer produktiva än nationella företag. Skillnaden i produktivitet i utlandsägda MNE jämfört med nationella företag är betydande () enligt en rapport av Tillväxtanalys. Ofta har de multinationella företagen ägarspecifika tillgångar så som en unik produkt eller produktionsprocess och starka varumärken. Svenska företag som förvärvas av utländska bolag är dessutom ofta redan produktiva med en hög andel kvalificerad arbetskraft (russinplockning).16 Utländska uppköp av inhemska bolag har också positiva produktivitetseffekter efter förvärvet genom bl.a. teknologi- och kunskapsöverföringar och produktivitetshöjdande investeringar i t.ex. maskiner (direkta produktivitetseffekter). gynnas också av att kunskap och teknologi ’spiller över’ från utlandsägda bolag (indirekta produktivitetseffekter).17 I är den s.k. spill- over-effekten påtaglig bland start-up bolagen.18 Utlandsägda bolag har även stor betydelse inom forskning och utveckling (FoU). investerade utländska företag i FoU i , vilket motsvarar av näringslivets FoU-utgifter.19 Utländska investeringar i forsknings- och innova- 15Swedish () (2015) Aktiva Ägare Skapar Fler Jobb. 16Tillväxtanalys (2017) Utländska företag i svenskt näringsliv – hot eller möjlighet?. 18Business (2018) När företagen investerar – i den globala konkurrensen om direktinvesteringar. tionssamarbeten är mycket viktiga för att bibehålla attraktivitetposition som en ledande kunskapsnation med ett av världens främsta innovationssystem.20 För att främja de investeringarna krävs att utvecklar strategiska relationer med både ledande och framväxande kunskapsekonomier, inom ramen för internationella innovationssamarbeten. attraktionskraft för utländska investeringar i forskning- och innovationssamarbeten bygger bl.a. på förmågan till systemtänkande och kapacitet att lösa globala samhällsutmaningar genom samskapande eller co-creation mellan näringsliv, akademi och offentlig sektor. Framstående forskningsinfrastruktur som European Spallation Source (ESS), i och annan infrastruktur för innovation som attraktiva test- och demonstrationsmiljöer (initiativet Testbädd ) bidrar också till att locka kapital och kompetens till landet. Målsättningen med Testbädd är att det ska bli mer attraktivt att investera i svenska forsknings- och innovationsmiljöer. När mindre innovativa företag köps upp av internationella företag är syftet i majoriteten av fallen att komma åt immateriella rättigheter och kompetens, snarare än marknad. Det gör att det köpande företaget inte nödvändigtvis väljer att fortsätta utveckla företaget i , utan ofta väljer att flytta kompetensen till andra länder. Det är därför av vikt att svenskt investeringsfrämjande redan då ett företags köps upp börjar bearbeta köparna för att få dem att behålla sin investering i och helst gärna öka investeringen i forskning och innovation i dessa företag. Utredningen noterar att vissa risker avseende russinplockning finns i relation till högteknologier som är av betydelse för , inom bl.a. försvarssektorn eller andra samhällsviktiga funktioner som infrastruktur och IT. Till dessa frågor avser utredningen att återkomma i slutbetänkandet. 20Internationaliseringsutredningens delbetänkande SOU 2018:3 En strategisk agenda för internationalisering behandlar främjarfrågor och högre utbildning. I delbetänkandet föreslås bl.a. ett tätt samarbete mellan regering, myndigheter och lärosäten för att skapa intresse och möjligheter för utländsk etablering av utbildnings- eller forskningsverksamhet vid svenska lärosäten och annan kunskapsintensiv verksamhet i . Ökad global protektionism och granskning av direktinvesteringar Utländska direktinvesteringar regleras inte på global nivå eller av . finns en obalans i globala flöden av direktinvesteringar. har fokus till stor del riktats mot som begränsar utländska investerares tillgång till den inhemska marknaden genom att klassa investeringar enligt en Catalogue efter om de tillhör uppmuntrade, tillåtna, begränsade eller förbjudna industrier.21 har investeringar i och ökat mer än dubbelt mellan 2015–2016 från 41 miljarder USD till 94,2 miljarder USD.22 Det är värt att notera utgående investeringar minskade på ett årtionde. Delvis härrör detta från inhemska regleringar i som begränsar utgående investeringar, bl.a. inom sektorer som fastigheter, hotell och restaurang samt sport och underhållning. I steg investeringarna från dock betydligt genom två stora affärer: Wandas förvärv av Nordic Cinemas och Shanyings förvärv av Nordic Paper. Mot den bakgrunden har nya initiativ tagits till ökad granskning av direktinvesteringar i och , både på EU-nivå och i enskilda medlemsstater som bl.a. och Storbritannien.23 Utredningen ska i slutbetänkandet beakta pågående arbete inom EU om utländska direktinvesteringar, inklusive förslaget att inrätta en ram för granskning av utländska direktinvesteringar. Utredningen ska även beakta arbetet i utredningen om vissa säkerhetsskyddsfrågor (Ju 2017:08) och kommittén om förbättrat skydd för totalförsvarsverksamhet (Fö 2017:02). I ett alltmer protektionistiskt geopolitiskt klimat är det viktigt att fortsätter arbetet för att underlätta en öppen global världshandel som främjar ekonomisk utveckling. finns ett behov att skydda grundläggande intressen vid utländska direktinvesteringar. 21Copenhagen Economics (2017) FDI In and Out of . = (). 23Baker (2018) Rising Tension. Assessing ’s FDI drop in Europe and North 2Sveriges framgångsfaktorer och styrkeområden Med utgångspunkt i (Business ) prioriterade nyckelområden för investeringsfrämjandet ger detta kapitel ger en översikt över olika initiativ som syftar till att bygga upp nationella och regionala styrkeområden. Vi drar också paralleller till utredningens tre referensländer , och samt går igenom rankning i ett antal internationella index med betydelse för investeringsfrämjandet. Slutligen presenteras resultaten från en undersökning om investeringsklimat genomförd av Business i nära samarbete med utredningen. Utländska investeringar sker i global konkurrens men i en lokal miljö. Många länder arbetar med strategisk kommunikation och marknadsföring för att vässa det nationella erbjudandet till utländska investerare. Som tabellen visar använder nationella investeringsfrämjandeaktörer i jämförbara länder som , och liknande argument som för att locka till sig utländska investeringar. För att vässa det investeringsfrämjande erbjudandet är det därför viktigt att identifiera och kraftsamla kring framgångsfaktorer och styrkeområden på nationell och regional nivå. Business prioriterade nyckelområden inom kompetens-, resurs- och marknadsdrivna investeringar utgör en viktig grund för att bygga ett nära samarbete med regionala investeringsfrämjande aktörer inom styrkeområden. Alla kan inte vara bra på ”allt” – snarare finns det en styrka i att nischa sig och bygga upp spetskompetens. På så sätt bidrar nationella och regionala styrkeområden till att stärka globala konkurrenskraft. Källor: Business , Invest in , Invest in och Invest in . Business ansvarar för det statligt finansierade investeringsfrämjandet. Business ägs av svenska staten och () och bildades då och Invest slogs samman. Anslagen för Business verksamhet beslutas av . uppgår den statliga finansieringen för den investeringsfrämjande verksamheten till . Av denna summa kommer från regeringens exportstrategi genom ett årligt tillskott –2019. Anställda inom investeringsfrämjandet i internationell jämförelse Business fanns representerat på 53 egna kontor med totalt 480 anställda, varav 363 i utlandet och 117 i . De för investeringsfrämjandet prioriterade utlandsmarknaderna är , , , , , och . Antalet anställda inom investeringsfrämjandet uppskattades uppgå till totalt cirka 40 årsarbetskrafter, varav hälften i och hälften i utlandet. Detta motsvarar av den totala personalstyrkan. I utlandet fördelas tjänsterna på flera medarbetare som ibland delar sin arbetstid mellan investerings- och exportfrämjande. Som komplement till de egna personalresurserna anlitar Business underkonsulter med specialistkompetens. I Business uppdrag ingår att samverka med regioner i syfte att skapa förutsättningar för internationella investeringar regionalt och lokalt. Samverkan sker med svenska offentliga regionala och lokala samarbetspartners i hela landet. Liksom i konstaterar utredningen att det finns en mängd relevanta aktörer inom investeringsfrämjandet i referensländerna , och . I detta avsnitt ligger fokus främst på centrala investeringsfrämjare med ett nationellt investeringsfrämjaruppdrag motsvarande Business . En del andra investeringsfrämjaraktörer presenteras endast mycket kortfattat här. Invest in är en del av den nybildade organisationen . Förutom investeringsfrämjande ingår i den nya centraliserade organisationen även aktörer inom export-, innova- tions-, och turismfrämjande. På in arbetar totalt cirka 35 personer med investeringsfrämjande, varav runt 20 personer i och regionerna samt 15 personer utomlands. Liksom på Business utgörs en del av personalen av delade resurser, vilket inte anses vara optimalt. Genom en extraordinär satsning från Arbets- och näringsministeriet har närvaron på den prioriterade geografiska marknaden utökats från en till fyra personer i en temporär satsning som man hoppas kunna permanentera. Invest in är organisatoriskt en del av , som i sin tur är en del av det danska . Totalt arbetar på Invest in runt 50 investeringsfrämjare, varav cirka 29 på 12 utlandsmarknader, 10 på UD och 10 i regionerna. har även satsat stort på innovation som en del i främjandearbetet. Genom ett samarbete mellan UD och Departementet för Forskning och Högre Utbildning finns danska innovationscenter i åtta städer.1 På de flesta kontoren finns runt 6–7 experter, men har flest (21 anställda) och har minst (tre anställda). Ett nytt kontor med särskilt fokus på life science kommer att öppnas i . Det finns ett nära etablerat samarbete med regionala investeringsfrämjandeorganisationer som Capacity. diskuteras dock en förenklingsprocess inom investeringsfrämjandet för att minska antalet aktörer genom att skapa en nationell investeringsfrämjandestyrelse. Det finns en uppfattning hos Invest in om att de regionala aktörerna skapar för mycket duplikation i investeringsfrämjandet. Den centrala investeringsfrämjandeaktören i är (). NFIA är en operationell enhet under det nederländska Ekonomi- och klimatdepartementet. NFIA har totalt 115 anställda, varav 35 på huvudkontoret i och 80 utomlands. NFIA har ingen egen regional personal. I utlandet arbetar NFIA:s personal vanligtvis på ambassader och konsulat. in lanserades och har 12 deltagande aktörer. En gemensam strategi utgör basen för samarbetet. Relationer med existerande investerare (eng. Investor Relations) står för en betydande del av Invest in verksamhet och genererar en stor andel nya leads. I finns även StartupDelta, ett ideellt offentligtprivat partnerskap som arbetar aktivt på den internationella marknaden med att locka investeringar inom techsektorn och kompetens samt förstärka ekosystemet för start-ups. StartupDelta fokuserar främst på kontaktskapande mellan entreprenörer, banker, riskkapitalinvesterare och stora företag. Utredningen noterar att det saknas transparens om olika nationella investeringsfrämjandeaktörer. för ekonomiskt samarbete och utveckling () pågår dock ett arbete 1 finns i (), (och ), (), (), (), () och (och , som öppnar ). för ökad kunskap om internationell investeringsfrämjandeverksamhet, där Business deltar. Källor: Business , Invest in , Invest in och Invest in . Som framgår av tabellen finns det stora variationer i antalet främjare. har en fjärdedel (20) av resurser (80) i utlandet. har även störst antal anställda totalt sett (115) och lägst (35). vittnar samtliga av de nationella investeringsfrämjandeaktörerna i utredningens referensländer om vikten av närvaro och nätverkande för att stimulera generering av leads. Fysisk närvaro anses vara en avgörande konkurrensfördel och ett komplement till digitala kanaler. Regionala investeringsfrämjare i efterfrågar också en förstärkning av Business utlandsorganisation, med fokus på tillväxtländer i men även i viktiga europeiska handelspartners som . För att stå sig i den internationella konkurrensen om utländska investeringar behöver öka sin utlandsnärvaro av investeringsfrämjare stort. Utredningen gör därför bedömningen att den internationella representationen som bedriver investeringsfrämjande verksamhet bör utvidgas. Resursfördelningen bör utgå ifrån Business prioriterade geografiska utlandsmarknader. Ökade satsningar i till följd av brexit Inför brexit, utträde ur EU, har Business i likhet med de nationella investeringsfrämjandeaktörerna i , och tagit beslut om en ökad satsning på verksamheten i . Noterbart är att ökat personalstyrkan i såväl som i . En del av förstärkningen har redan gett utdelning – vann i början av 2018 kampanjen om . Det kan noteras att , och också hade kampanjer för . En rapport av Business på uppdrag av regeringen konstaterade bl.a. att cirka en femtedel av svenska företag i eventuellt kan omlokalisera investeringar från den brittiska marknaden till följd av brexit. Rapporten rekommenderade bl.a. förstärkt marknadsföring mot utvalda utländska företag och investerare med särskilt fokus på IT och telekom (ICT), datacenter, life science, fordonsindustri och övrig tillverkande industri samt finansiella tjänster.2 Business ansvarar för statliga investeringsfrämjande. Regeringen beslutar om inriktningen för den statliga investeringsfrämjandeverksamheten i ett gemensamt riktlinjebrev till Business med två separata avsnitt för exportrespektive investeringsfrämjande. Enligt årsuppdraget ska Business främja och öka antalet utländska investeringar i som skapar sysselsättning eller tillför kapital, kompetens och marknader till det svenska näringslivet i alla delar av landet. Utländska investeringar som leder till ny produktion i och export från och som bidrar till att stärka strategiska kluster och innovationsmiljöer ska ges särskild uppmärksamhet. I övrigt omfattar Business uppdrag nyetableringar, expansionsinvesteringar, samarbetsavtal, förvärv och fusioner.3 Business strategiska inriktning för det företagsnära investeringsfrämjandet fokuserar på tre huvudsakliga drivkrafter bakom internationella företags investeringar: tillgång till kompetens, resurser och marknader. Företagens behov under investeringsprocessen skiljer sig beroende på de tre drivkrafterna, som påverkar alla investeringsområden men i varierande utsträckning. Genom att utgå från kompetens (eng. ), resurser (eng. Resources) och marknader (eng. Market) har Business identifierat ett antal prioriterade nyckelområden för investeringsfrämjandet enligt figuren. 2Business (2016) Internationella Investeringar Efter Brexit – Möjligheter för . 3Utrikesdepartementet (2017) Riktlinjer för för avseende export- och investeringsfrämjande verksamhet. Smart & Autonomous Vehicles Not: Utredningen använder sig genomgående av Business terminologi för investeringsfrämjandets prioriterade nyckelområden, som också används i kommunikation med regeringen. Flertalet engelska benämningar som ICT och life science är vedertagna. Källa: Business . Inom majoriteten av de nyckelområdena har Business även identifierat profilområden för investeringsfrämjandet. Tabellen ger en översikt av utvecklingen av dessa områden mellan 2015–2018 baserat på Business redovisningar av det statliga uppdraget –2017. Det framgår att det skett få större förändringar inom de prioriterade nyckelområdena . Life science, ICT, Datacenter, Materials, Manufacturing, Infrastructure & Construction samt Retail återfinns bland de områden som förblivit prioriterade. Däremot finns Logistics, eller Contact Centers bland nyckelområdena. togs ett beslut att upphöra med det proaktiva arbetet med Cleantech till följd av en relativ ökning inom området . I detta skede överfördes även allokerade resurser för Cleantech till . har förändringar skett inom profilområden med nytt fokus på bl.a. , Fintech och New Materials . tillkom Electromobility (e-mobility) som innefattar bl.a. batterier, elbilar, hybridbussar och laddstolpar. Smart industri-uppdraget –2019 inom ramen för regeringens nyindustrialiseringsstrategi tillkom 2017 under området Manufacturing. Uppdraget har synergier med och förstärker Initiative ().4 4Invest Manufacturing Initiative () är ett arbetssätt som tillämpas av Business och ett antal regionala investeringsfrämjandeaktörer inom ramen för investeringsområdet Manufacturing och regeringsuppdraget . verkar för att internationella företag med industriell verksamhet i expanderar sin verksamhet. Utredningen kan konstatera att de flesta förändringar som gjorts inom Business nyckelområden för investeringsfrämjandet har skett genom variationer av profilområden. Vi ser en potential för en tydligare redovisning av övergripande nyckelområden och specifika profilområden i Business årsredovisning till regeringen. Källa: Business årsredovisningar av det statliga uppdraget 2015, 2016, 2017 samt Business . Business prioriterade nyckelområden i internationell jämförelse Det finns stora överlappningar i Business prioriterade nyckelområden jämfört med målsektorer (eng. target sectors) för den nationella investeringsfrämjande verksamheten i utredningens referensländer , och . Som tabellen nedan illustrerar är investeringsområdena life science, ICT och datacenter prioriterade i samtliga länder. Jämförelsen är intressant som illustration av de stora likheter och därmed konkurrens som finns inom de för investeringsfrämjandet identifierade nyckelområdena. Tabellen visar att , som framgångsrikt attraherat datacenteretableringar , marknadsför investeringsområdet som en del av cleantech vilket framhäver hållbarhetsaspekten i investeringserbjudandet. En mer detaljerad jämförelse av målsektorerna och profilområden i och referensländerna visar att bl.a. logistik, cleantech och turism, områden som tidigare prioriterats i Business investeringsfrämjande verksamhet, fortfarande ingår bland , och målsektorer. Investeringsmöjligheter inom affärsverksamhet som huvudkontor och servicecenter, liksom innovation och olika typer av testmiljöer, marknadsförs av både och . Källor: Business , Invest in , Invest in och Invest in . har naturligtvis en konkurrensfördel inom de områden som inte prioriteras av jämförbara länder. Inom Materials, där endast också marknadsför Bioeconomy och Mining, har en 5Invest in målsektorer: Health & Well-being, ICT & Digitalisation, Cleantech, Bioeconomy, , samt . 6Invest in målsektorer: Life Science & Health, , , Energy, Creative, Aerospace, Agrifood samt Business Operations. 7Invest in målsektorer: Life Science, Tech, Cleantech, Design & Innovation, , Food samt Business Operations. Genom innovations- och forskningssamarbeten mellan akademi och industri kring nya material samt vidareutveckling av klustersamarbeten kan särställning förstärkas ytterligare. Det är därför bra att New Materials ingår bland Business profilområden för investeringsfrämjandet. Det ingår inte i utredningens uppdrag att göra en bedömning av Business prioriterade nyckelområden för investeringsfrämjandet. Vi kan dock konstatera att det finns många överlappningar i de utvalda målssektorer som nationella främjandeaktörer i och utredningens referensländer prioriterar i den investeringsfrämjande verksamheten. Detta stärker behovet av en vass marknadsföring av styrkeområden avpassad till konkurrenterna och gentemot utländska investerares behov. Högkvalitativa investeringar inom prioriterade nyckelområden Business fokuserar i den strategiska inriktningen för investeringsfrämjandet på att främja högkvalitativa investeringar (eng. ()). Syftet är att säkra de internationella investeringar som bäst bidrar till Sverigenyttan genom t.ex. ökad sysselsättning, förstärkning av forskning- och utvecklingsmiljöer (FoU-miljöer) eller den svenska marknaden med ny kompetens och teknologi. Business använder en styr- och utvärderingsmodell för att kvalitetsbedöma investeringarna med hjälp av fyra indikatorer för: 1.Investeringens storlek (satsat kapital och planerat antal arbetstillfällen) 2.Investeringens direkta nytta (bidrag till ny teknologi, innovationer, FoU, marknadsutveckling och internationalisering) 3.Investerarens kvalitet (varumärke och historik av internationella investeringar) 4.Investeringens framtida nytta (potential för jobbskapande och expansionsinvesteringar). definierades 29 av totalt 55 investeringar som högkvalitativa, varav av HQI:erna var inom Business prioriterade investeringsområden, jämfört av samtliga Business har som mål att uppnå 50 HQI:er 2020. Utländska investerare som valt att förlägga verksamhet eller kapital i är ur marknadsföringshänseende de främsta internationella ambassadörerna i investeringsfrämjande. Andelen investeringar inom prioriterade investeringsområden är dessutom högre bland HQI:erna. Mot bakgrund av detta kan målsättningen på 50 HQI:er 2020 p.g.a. kriterier som investeringens storlek och varumärke förväntas bidra till förstärkt marknadsföring av som destination för utländska investeringar. För att kunna utnyttja den potential som därigenom skapas för eventuella följdinvesteringar behöver Business ha tillräcklig marknadsföringskapacitet. Investeringsfrämjande för innovativa mindre företag Parallellt med högkvalitativa investeringar finns ett behov av ett effektivt investeringsfrämjande för att attrahera mindre innovativa företag till . Beslut och internationella etableringar i dessa företag sker inte nödvändigtvis på samma sätt som i de större företagen och initialt så handlar det oftare om några enstaka anställda. Dock kan dessa investeringar vara strategiskt viktiga för ekosystemet samt leda till snabb expansion och tillväxt och därför vara minst lika viktiga . Investeringsfrämjandet mot de mindre innovativa företagen behöver organiseras på andra sätt än investeringsfrämjandet mot HQI:er. Målgruppen är bredare, det är svårare att identifiera vilka företag att fokusera på och investeringarna är initialt väldigt små. Besluten fattas dessutom oftare utifrån personliga preferenser än företagsekonomiska.