sou · H5B3114 · 2018-01-01 00:00:00 — För att användare ska kunna identifieras får nodmyndigheten behandla de personuppgifter som kommer till noden. Vilka person- uppgifter som kommer till noden regleras i bilagan till Kommis- sionens genomförandeförordning (EU) 2015/1501. är person- uppgiftsansvarig för de behand- lingar av personuppgifter som ut- förs i noden. får behandla (tekniska) uppgifter för de aktörer vars uppgifter ska behandlas av noden. Myndigheten får även be- handla de personuppgifter som är nödvändiga för att säkerställa be- hörigheter för aktörernas ombud. Alla myndigheter som, för att ge åtkomst till sina nättjänster, omfattas av kraven på elektronisk identifiering enligt EU:s förord- ning om elektronisk identifiering, ska ansluta till den svenska offent- liga noden. Myndigheter som inte omfattas av förordningens krav får ansluta till den svenska offentliga noden. Privata aktörer får ansluta till den svenska offentliga noden. Regeringen eller, efter reger- ingens bemyndigande, nodmyn- digheten får meddela föreskrifter om skyldighet för privata aktörer att betala avgift för att ansluta till noden enligt denna lag. Alla som är anslutna till noden ska utan otillbörligt dröjsmål un- derrätta nodmyndigheten om alla händelser som påverkat funktio- nalitet eller säkerhet i noden. Anmälan av svenska medel för elektronisk identifiering Den myndighet som reger- ingen utser ansvarar för anmälan av svenska medel för elektronisk identifiering för gränsöverskridan- de elektronisk identifiering enligt EU:s förordning om elektronisk identifiering. (anmälande myn- dighet) Regeringen eller den myndig- het som regeringen bemyndigar får meddela föreskrifter om hur anmälan ska gå till. För att kunna anmälas för gränsöverskridande elektronisk identifiering ska ett svenskt medel för elektronisk identifiering 1.vara kvalitetsgranskat av digitaliseringsmyndigheten, 2.endast utfärdas till medbor- gare eller folkbokförda i , 3.ingå i valfrihetssystem enligt lagen (2013:311) om valfrihets- system i fråga om tjänster för elektronisk identifiering, och 4.vara utfärdat av en aktör som har tecknat försäkring som täcker ersättning för skada som åsamkats fysiska eller juridiska per- soner avsiktligt eller på grund av oaktsamhet genom underlåtenhet att uppfylla de skyldigheter som avses i artikel 7 i EU:s förordning om elektronisk identifiering. Anmälande myndighet ansva- rar även för att tillfälligt upphäva, återkalla, återinföra och dra till- baka elektroniska identitetshand- lingar vid säkerhetsincidenter en- ligt artikel 10 i EU:s förordning om elektronisk identifiering. Denna lag träder i kraft . lag om ändring i lagen (2013:311) om valfrihetssystem i fråga om tjänster för elektronisk identifiering Härigenom föreskrivs att rubriken till lagen (2013:311) om val- frihetssystem i fråga om tjänster för elektronisk identifiering samt 1, 2, 4, 11, 16, 19 och 22 §§ ska ha följande lydelse. Lag om valfrihetssystem i fråga om tjänster för elektronisk iden- tifiering Lag om valfrihetssystem i fråga om funktioner för elektronisk identitetskontroll I denna lag finns bestämmel- I denna lag finns bestämmel- ser om tillämpning av valfrihets- ser om tillämpning av valfrihets- system i fråga om tjänster för system i fråga om funktioner för Lagen gäller när en upphand- Den myndighet som reger- ingen bestämmer (den upphand- 1. beslutat att tillämpa valfri- lade myndigheten) ska till- hetssystem i fråga om tjänster för elektronisk identifiering av en- funktioner för elektronisk identi- skilda i myndighetens elektro- sig till ett system muner och landsting med behov för säker elektronisk identifiering som tillhandahålls av den myn- identitetskontroll ska ansluta sig dighet som regeringen bestäm- 3. uppdragit åt den myndighet som avses i 2 att i den upp- andra stycket om det finns sär- enligt 3–14 §§, föra dess talan i 4 Senaste lydelse 2013:311. Med valfrihetssystem avses i denna lag ett förfarande där den enskilde har rätt att välja den leverantör som ska utföra identitetskontrollen och som den upphandlande myndigheten har godkänt och tecknat kontrakt med.Termerna upphandlingsdoku- ment, kontrakt och upphand- lande myndighet har i denna lag samma betydelse som i lagen (2016:1145) om offentlig upp- handling. samband med mål om rättelse enligt 16 § och i förekommande fall vidta rättelse enligt 17 §. Med valfrihetssystem avses i denna lag ett förfarande där den enskilde har rätt att välja den leverantör som ska utföra tjäns- ten och som en upphandlande myndighet har godkänt och teck- nat kontrakt med. Termerna upphandlingsdoku- ment, kontrakt och upphand- lande myndighet har i denna lag samma betydelse som i lagen (2016:1145) om offentlig upp- handling. När den upphandlande myn- som har beslutat att inrätta eller digheten har beslutat att inrätta förändra ett valfrihetssystem ska eller förändra ett valfrihetssystem annonsera på en nationell webb- ska det annonseras på en natio- plats som har upprättats för ända- nell webbplats som har upprättats begäras in genom sådan annon- löpande begäras in genom sådan finnas tillgängliga på webbplat- finnas tillgängliga på webbplatsen sen tillsammans med annonsen. tillsammans med annonsen. 5Senaste lydelse 2016:1161. 6Senaste lydelse 2016:1161. ten får begära att sökanden visar ten får begära att sökanden visar att det inte finns någon grund att det inte finns någon grund för att utesluta denne med stöd för att utesluta denne med stöd av 10 § första stycket 1, 2 eller 5. av 10 § första stycket 1, 2 eller 5. heten ska som bevis för att det heten ska som bevis för att det inte finns grund för att utesluta inte finns grund för att utesluta en sökande godta utdrag ur ett en sökande godta utdrag ur ett likvärdig handling när det gäller likvärdig handling när det gäller ett förhållande som avses i 10 § ett förhållande som avses i 10 § första stycket 1 eller 2 och intyg första stycket 1 eller 2 och intyg från en behörig myndighet när från en behörig myndighet när det gäller ett förhållande som det gäller ett förhållande som avses i 10 § första stycket 5. avses i 10 § första stycket 5. Om, i fråga om en sökande Om, i fråga om en sökande som inte är medborgare i eller som inte är medborgare i eller bosatt i , sådana hand- bosatt i , sådana hand- samtliga de fall som avses i 10 § samtliga de fall som avses i 10 § första stycket 1, 2 och 5, får de första stycket 1, 2 och 5, får de ersättas med en utsaga som har ersättas med en utsaga som har avgetts på heder och samvete avgetts på heder och samvete eller av en liknande försäkran. eller av en liknande försäkran. sådan sökande får också före- sådan sökande får också före- läggas att visa att det inte finns läggas att visa att det inte finns grund för att utesluta denne med grund för att utesluta denne med stöd av 10 § första stycket 3 eller stöd av 10 § första stycket 3 eller Om en sökande är registre- Om en sökande är registre- rad i en officiell förteckning rad i en officiell förteckning 7 Senaste lydelse 2013:311. hållare i ett land inom Euro- peiska ekonomiska samarbets- området, ska den upphandlande myndigheten utgå från att sö- kanden inte kan uteslutas som leverantör enligt 10 § första stycket 1–5. av identitetskontroll i ett land inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, ska den upp- handlande myndigheten utgå från att sökanden inte kan ute- slutas som leverantör enligt 10 § första stycket 1–5. En leverantör som gör gällan- de att en upphandlande myndig- het har brutit mot en bestäm- melse i denna lag, får ansöka om rättelse hos allmän förvaltnings- domstol. Endast den sökande som inte har godkänts får ansöka om rättelse av beslut enligt 12 §. En ansökan om rättelse ska vara skriftlig. En leverantör som gör gällan- de att den upphandlande myndig- heten har brutit mot en bestäm- melse i denna lag, får ansöka om rättelse hos allmän förvaltnings- domstol. Endast den sökande som inte har godkänts får ansöka om rättelse av beslut enligt 12 §. En ansökan om rättelse ska vara skriftlig. En upphandlande myndighet som inte har följt bestämmelser- na i denna lag ska ersätta sökan- den för därigenom uppkommen skada. Talan om skadestånd ska väckas vid allmän domstol. En skadeståndstalan som grundar sig på ett beslut att inte godkänna en sökande ska väckas för be- slutet. Väcks inte talan , är rätten till skadestånd förlorad. Om den upphandlande myn- digheten inte har följt bestämmel- serna i denna lag ska myndig- heten ersätta sökanden för därigenom uppkommen skada. Talan om skadestånd ska väckas vid allmän domstol. En skadeståndstalan som grundar sig på ett beslut att inte godkänna en sökande ska väckas för be- slutet. Väcks inte talan , är rätten till skadestånd förlorad. 8Senaste lydelse 2013:311. 9Senaste lydelse 2013:311. Den myndighet som reger- Den myndighet som reger- ingen bestämmer utövar tillsyn ingen bestämmer utövar tillsyn över att denna lag följs. över att denna lag följs. hämta sådana upplysningar som hämta sådana upplysningar som är nödvändiga för tillsynen från är nödvändiga för tillsynen från en upphandlande myndighet och från den myndighet som avses i och från den myndighet som avses ningarna ska i första hand in- ningarna ska i första hand in- hämtas genom ett skriftligt för- hämtas genom ett skriftligt för- Om det på grund av Om det på grund av materialets omfång, brådska eller materialets omfång, brådska eller något annat förhållande är lämp- något annat förhållande är lämp- ligare, får upplysningarna i stäl- ligare, får upplysningarna i stäl- let inhämtas genom besök hos let inhämtas genom besök hos eller den myndighet som avses i eller den myndighet som avses i 1 § andra stycket 2. 1 § tredje stycket. och den myndighet som avses i heten och den myndighet som 1 § andra stycket 2 är skyldig att avses i 1 § tredje stycket är skyl- dig att tillhandahålla de upplys- för sin tillsyn. begär för sin tillsyn. Denna lag träder i kraft . 10 Senaste lydelse 2013:311. förordning med mål för de statliga myndigheternas digitaliseringsarbete 1 § Denna förordning gäller för myndigheterna under regeringen. Mål för de statliga myndigheternas digitaliseringsarbete 2 § Målet för de statliga myndigheternas digitaliseringsarbete är att den statliga förvaltningens användning av digitala medel ska leda till att det blir så enkelt som möjligt för så många som möjligt att utöva sina rättigheter och fullgöra sina skyldigheter samt ta del av den stat- liga förvaltningens service. De statliga myndigheternas användning av digitala medel ska vara säker samt öka kvaliteten och effektivite- ten i den offentliga förvaltningen som helhet. 3 § Myndigheterna ska i sin årsredovisning redovisa sina resultat i förhållande till regeringens mål i 2 § i denna förordning för de stat- liga myndigheternas digitaliseringsarbete. Resultatredovisningen ska lämnas enligt 3 kap. 1 § förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag. Denna förordning träder i kraft . förordning om infrastruktur för elektronisk identifiering och kvalitetsmärket elektronisk identitetshandling 1 § ska förvalta och utveckla tillitsram- verket enligt 3 § lagen om infrastruktur för elektronisk identifier- ing och kvalitetsmärket elektronisk identitetshandling. 2 § ska förvalta och utveckla de tek- niska specifikationerna enligt 5 § lagen om infrastruktur för elektro- nisk identifiering och kvalitetsmärket elektronisk identitets- handling. 3 § ska granska elektroniska identitets- handlingar enligt 9 § lagen om infrastruktur för elektronisk identi- fiering och kvalitetsmärket elektronisk identitetshandling elektroniska identitetshandlingar samt godkänna att en elektronisk identitetshandling får använda benämningen Svensk elektronisk iden- titetshandling. 4 § ska förvalta och utveckla registret med utfärdare av elektroniska identitetshandlingar och förlitande aktörer enligt 10 § lagen om infrastruktur för elektronisk identi- fiering och kvalitetsmärket elektronisk identitetshandling. 5 § ska förvalta och utveckla modellen för dialogruta med valbara elektroniska identitetshandlingar enligt 13 § lagen om infrastruktur för elektronisk identifiering och kvali- tetsmärket Svensk elektronisk identitetshandling. Denna förordning träder i kraft . förordning om infrastruktur för digital post Härigenom föreskrivs följande. 1 § ska tillhandahålla en infrastruktur för digital post och vara myndigheten enligt lagen om infrastruktur för digital post. 2 § får meddela föreskrifter enligt 23 § lagen om infra- struktur för digital post. 3 § Som avsändare i infrastrukturen för digital post får enligt 24 § 4 p. lagen om infrastruktur för digital post friskolor, banker, för- säkringsföretag, pensionsförvaltare, kreditupplysningsföretag, apo- tek, bilbesiktningsföretag och bostadsföretag ansluta sig. 4 § De avsändare som ansluts enligt 3 § denna förordning ska ha avtalat om att skicka digital post med leverantörerna av brevlåde- tjänster för digital post som är anslutna till infrastrukturen. Denna förordning träder i kraft . förordning om ändring i förordningen (2016:576) med kompletterande bestämmelser till EU:s förordning om elektronisk identifiering Härigenom föreskrivs i fråga om förordningen (2016:576) med kompletterande bestämmelser till EU:s förordning om elektronisk identifiering att det i förordningen ska införas fyra nya paragrafer med följande lydelse. 6 § ska vara nodmyndighet enligt 9 § lagen (2016:561) med kompletterande bestämmelser till EU:s för- ordning om elektronisk identifiering. ska vara kontaktpunkt för Euro- peiska kommissionen i frågor som rör gränsöverskridande elektro- nisk identifiering. 7 § får meddela föreskrifter om 1.hur aktörer ska ansluta till noden, och 2.rapportering av händelser som påverkat funktionaliteten eller säkerheten i noden. 8 § ska ansvara för anmälningar till kommissionen av svenska medel för elektronisk identifiering för gränsöverskridande elektronisk identifiering enligt EU:s förord- ning om elektronisk identifiering. 9 § ska vid större förändringar av det system som den svenska noden omfattar, begära en teknisk säker- hetsgranskning av . Granskningsförfarandet får ta max från det att digitaliseringsmyndigheten ansökt om granskning. Denna förordning träder i kraft . förordning om ändring i förordningen (2003:770) om statliga myndigheters elektroniska informationsutbyte (I) Härigenom föreskrivs att det i förordningen (2003:770) om stat- liga myndigheters elektroniska informationsutbyte ska införas en ny paragraf, 2 a, med följande lydelse. 2 a § Myndigheter får samverka utanför sina verksamhetsområden i frågor om digitalisering av den offentliga förvaltningen. Denna förordning träder i kraft . förordning om ändring i förordningen (2003:770) om statliga myndigheters elektroniska informationsutbyte (II) Härigenom föreskrivs att 5 § förordningen (2003:770) om stat- liga myndigheters elektroniska informationsutbyte ska upphöra att gälla . Denna förordning träder i kraft . 2Utredningens uppdrag och arbete Regeringen beslutade vid regeringssammanträde att tillkalla en särskild utredare för att analysera och lämna förslag till effektiv styrning av utveckling, införande och förvaltning av natio- nella digitala tjänster. I uppdraget har ingått att, med utgångspunkt i de nationella digitala tjänsterna Mina meddelanden och Svensk e- legitimation, analysera och lämna förslag till utformning av organi- sering och ansvarsfördelning för de nationella digitala tjänsterna, åtgärder och incitament för att uppnå en ökad användning av de natio- nella digitala tjänsterna, och samverkan mellan offentlig och privat sektor i tillhandahållandet av de nationella digitala tjänsterna. Utreda- ren skulle även analysera och lämna förslag om vissa specifika frågor som rör Svensk e-legitimation och Mina meddelanden, samt åter- stående frågor om den nationella tillämpningen av EU-förordningen om elektronisk identifiering och betrodda tjänster för elektroniska transaktioner på den inre marknaden (eIDAS-förordningen1) m.m. I uppdraget har ingått att, i ett delbetänkande , redovisa hur privata utförare av offentligfinansierad verksam- het ska kunna ansluta som avsändare inom Mina meddelanden, hur en övergång för privatpersoner och företag till digital myndighetspost kan genomföras i praktiken och förslag till utformning av en ersätt- ningsmodell för de brevlådeoperatörer som tillhandahåller brevlådor inom ramen för Mina meddelanden. 1 och rådets förordning (EU) nr 910/2014 av om elek- tronisk identifiering och betrodda tjänster för elektroniska transaktioner på den inre mark- naden och om upphävande av direktiv /93/EG. Utredningens uppdrag och arbete Regeringen beslutade vid regeringssammanträde att utvidga uppdraget. I tilläggsdirektivet fick utredaren i upp- drag att analysera hur digitaliseringen i den offentliga sektorn kan stärkas genom att, inom ramen för den befintliga myndighetsstruktu- ren, samla ansvaret för dessa frågor till en myndighet. Enligt uppdra- get skulle utredaren med utgångspunkt i analysen lämna förslag till nödvändiga författningsändringar och övriga åtgärder som krävs för att en myndighet ska kunna ges denna uppgift. Utredaren fick dessutom i uppdrag att lämna förslag till en reglering som innebär en skyldighet för lämpliga statliga och kommunala myn- digheter att ansluta sig till tjänsten Mina meddelanden. Den del av uppdraget som avsåg att samla ansvaret för digitaliseringen i den offentliga sektorn skulle redovisas . Sam- tidigt förlängdes utredningstiden till . I arbetet med slutbetänkandet har utredningen genomfört sex möten med expertgruppen. Utredningen har vidare samrått och diskuterat utredningsfrågorna med ett stort antal offentliga myndigheter och organisationer. Utredningen har deltagit vid flera möten med Kommuner och Landstings (SKL) beredning för digitalisering och med SKL:s styrgrupp . Utredningen har även samrått med , Utredningen om rättsliga förut- sättningar för en digitalt samverkande förvaltning, Servicekontorsut- redningen och ID-kortsutredning. Utredningen har genomfört två workshops, en om elektronisk identifiering enligt eIDAS-förordningen och en om betrodda tjäns- ter enligt eIDAS-förordningen. Utredningen har deltagit i två workshops anordnade av EU-kom- missionen, den ena om en marknadsföringsplan för att stimulera an- vändningen av elektroniska identitetshandlingar och betrodda tjäns- ter, och den andra om elektronisk identifiering inom banksektorn. Utredningen har skickat ut en enkät till ett tjugotal offentliga myndigheter som har påbörjat anpassningsarbetet till eIDAS-förordningen för att få veta vilka konsekvenser de ser av eIDAS-förordningens krav. Utredningens uppdrag och arbete även skickat en enkät till ett tiotal medlemsstater i EU för att få en uppfattning om hur de ser på anpassningar och krav med anledning av eIDAS-förordningen. genomfördes ett möte med representanter för de leverantörer av digitala brevlådetjänster som anslutit sig till Mina meddelanden. 2.3Utredningens utgångspunkter och inriktning Tilläggsdirektivet har påverkat utredningens arbete även i de delar som det inte direkt berörde. Utredningen har under arbetets gång erfarit att regeringen avsett genomföra utredningens förslag om ett samlat myndighetsansvar för digitalisering av offentlig verksamhet. Vidare har regeringen beslutat om en ny organisation för statliga lokalkontor och om att låta utreda frågan om vilka identitetshandlingar staten ska utfärda och vilka myndigheter som ska svara för denna uppgift. Tillsammans har detta varit en viktig inriktning för arbetet med de frågor som behandlas i detta betänkande. Det bör framhållas att och den Europeiska Unionen befinner sig i en omfattande förändringsprocess när det gäller digita- lisering. Den digitala mognaden hos unionens medlemsstater skiljer sig betydligt. Tillsammans medför detta svårigheter att göra precisa bedömningar om utvecklingen. Det gäller särskilt den europeiska marknadens vilja att utnyttja olika former av digitala tjänster. Utred- ningen utgår från att den myndighet som ska inleda sitt arbete följer denna utveckling, vägleder myndigheterna och ger strategiskt stöd till regeringen. Utredningens uppdrag och avgränsning är att lämna förslag till effektiv styrning av nationella digitala tjänster i en samverkande förvaltning, inte att lämna förslag till nya eller fler digitala tjänster. Utredningen har en förvaltningspolitisk utgångspunkt vilket innebär att det är individer och företag som står i fokus för den digitala för- valtningsutvecklingen som förvaltningen ska effektivisera och hushålla väl med skattebetalarnas pengar. Utredningen instämmer i det perspektiv som lyftes av E-delega- tionen och som betonade e-förvaltningens betydelse för samhällets samlade utvecklingsförmåga och innovationskraft. Med detta per- spektiv blir digitaliseringen av förvaltningen inte en förvaltnings- Utredningens uppdrag och arbete intern angelägenhet utan en vital del av arbetet med att utveckla den nationella digitala infrastrukturen. Digitaliseringen har därför inte bara som syfte att underlätta för individer och företag. Den syftar också till att främja konkurrenskraften. Med detta breda perspektiv finns det också skäl att uppmärk- samma de risker som följer av en alltmer utvecklad användning och spridning av individrelaterad information. Utredningen har därför valt att integrera frågor om informationssäkerhet, integritetsskydd och personuppgiftsansvar i utvecklingen och genomförandet av den digitala förvaltningen. Dessa frågor har därför kommit att ta en större plats i utredningsarbetet än direktiven gett uttryck för och utredningen lämnar även flera förslag som rör frågor om informa- tionssäkerhet. Betänkandet kan delas in i fyra delar, effektiv styrning och informa- tionssäkerhet (kap. 3–9), elektroniska identitetshandlingar (kap. 10– 15), eIDAS-förordningen (kap. 16–20) och Mina meddelanden (kap. 21). Dessutom bifogar utredningen eIDAS-förordningen i sin helhet. 2.5Användning av några begrepp Regeringen har beslutat att inrätta en myndighet för digitalisering av den offentliga sektorn.2 I skrivande stund är det inte klart vad myn- digheten kommer att ha för namn. I betänkandet benämns myndig- heten digitaliseringsmyndigheten. 2 Dir. 2017:117. Utredningens uppdrag och arbete Med eIDAS-förordningen följer en begreppsflora som inte alltid stämmer överens med den svenska. Utredningen har försökt anpassa skrivningarna så mycket som möjligt men det finns exempel på begrepp i eIDAS-förordningen som inte alltid är naturliga att an- vända i svenska texter. I eIDAS-förordningen används t.ex. begreppet nättjänst i stället för e-tjänst. Artikel 3 i eIDAS-förordningen innehåller definitioner av 41 be- grepp som används i förordningen. Utredningen hänvisar till dessa definitioner när det gäller förklaringar av begrepp som används i sammanhang med eIDAS-förordningen. 2.5.3Medel för att genomföra kärnverksamhet och kommunala angelägenheter Förvaltningsgemensamma digitala funktioner är, enligt utredningens definition, medel dvs. redskap, verktyg, metoder m.m. för offentliga myndigheter att genomföra sin kärnverksamhet och angelägenheter. På samma sätt används begreppet medel för elektronisk identifiering i eIDAS-förordningen som ett redskap eller verktyg för elektronisk identifiering. Kärnverksamhet och angelägenheter är en offentlig myndighets huvudsakliga uppgifter enligt instruktionen eller andra styrande dokument. Det kan beskrivas som myndighetens unika verksamhet eller den verksamhet som myndigheten är inrättad för att uträtta. Vad som är att beakta som kärnverksamhet kan variera , med uppgifterna, och utifrån prioriteringar i verksamheterna. Verksamhet som inte är kärnverksamhet kan betraktas som stödverksamhet.3 Det begrepp i kommunallagen som utredningen tolkat som be- skrivning av kommunernas och landstingens kärnverksamhet, eller huvudsakliga uppgifter är kommunala angelägenheter. 3 ESV 2014:49, Effektivisering av kärnverksamheter: Exempel från statliga myndigheter, Statskontoret 2015, Att göra eller köpa?