sou · H6B383 · 2018-12-11 00:00:00 — grans- kades 2015 och rekommenderades då bland annat att säkerställa att principen om barnets bästa ligger till grund för och är vägledande i alla beslutsprocesser, särskilt i asylärenden som inbegriper barn. Regel- bunden utbildning i dessa frågor borde ske av personal vid Migrations- verket och hos de sociala myndigheterna. rekommenderade också att ändra utlänningslagen, så att barnspecifika former av förföljelse uttryck- ligen kan anges som grund för asyl. Det kan t.ex. gälla risken att utsättas för tvångsarbete, barnäktenskap, människohandel, kvinnlig könsstympning eller att rekryteras som barnsoldat. När det gäller ensamkommande barn noterade kommittén med oro att gode män inte alltid använder tolk då de träffar barnet. rekommenderades därför att föreskriva i lag att varje ensam- kommande barn omgående förordnas en god man och att en tolk förordnas om språkproblem uppstår, så att kommunikationen dem emellan ska fungera effektivt.59 Kritiken från utgör också bakgrunden till att vissa av civilsamhällets organisationer inom området varit kri- tiska och påtalat att barnperspektivet behöver stärkas i den svenska lagstiftningen, för att ska kunna leva upp till barnkonven- tionens krav.60 BO har enligt särskilt uppdrag påbörjat arbete för att –2019 stödja att tillämpningen av barnets rättigheter säkerställs i en rad myndigheters arbete. Det gäller förutom Migra- 58Migrationsverkets årsredovisning 2017, s. 36–37. 59FN:s kommitté för barnets rättigheter , Sammanfattande slutsatser och rekommendationer avseende femte periodiska rapport, punkterna 18 b, 49 e, 50 b och 60Rättsrådet för barn och unga i migration (2018). måste omfatta alla barn. DN debatt, . Barn och anhöriga som tolkar tionsverkets verksamhet även arbetet inom , Myn- digheten för delaktighet, Myndigheten för familjerätt och föräldra- skapsstöd, och Statens institutionsstyrelse.61 läroplan slår fast att skolan i samarbete med hemmen ska främja elevers allsidiga personliga utveckling till aktiva, kreativa, kompetenta och ansvarskännande individer och medborgare. Skolan ska vara ett stöd för familjer i deras ansvar för barns fostran och utveckling. Arbetet måste därför ske i samarbete med hemmen. Även i gymnasieskolans läroplan anges att skolan ska samverka med hemmen när det gäller elevernas lärande och utveckling.62 Om elever eller deras vårdnadshavare inte behärskar svenska språket, kan det finnas behov av tolk för att samarbetet mellan sko- lan och hemmet ska fungera. Det förekommer att elever själva får tolka åt sina vårdnadshavare i skolsammanhang, vilket enligt gängse uppfattning inte är förenligt med barnets bästa. Det förekommer också att elever beviljas ledighet för att följa med anhöriga och tolka vid t.ex. myndighetskontakter och besök i sjukvården. Det senare är inte heller förenligt med barns rätt till utbildning. har under sitt arbete tagit del av hur ett antal kommuner och myndigheter ser på tolkning inom skolans område. Vissa erfarenheter redovisas även från , som reglerat frågan om barntolkning. Erfarenheter från större kommuner De varierande synsätt som kan förekomma inom och mellan landets kommuner förekommer även i de större städerna. Enhetliga rikt- linjer saknas i stor utsträckning, men kan vinna insteg. Kom- muner med tradition kring egen förmedling av tolkar och ett mer 61Socialdepartementet (2016). Uppdrag att stödja arbetet med att säkerställa tillämpningen av barnets rättigheter i statliga myndigheters verksamhet, S2016/07875/FST. 62Förordningen (SKOLFS 2010:37) om läroplan för , förskoleklassen och fritids- hemmet, samt förordningen (SKOLFS 2011:144) om läroplan för gymnasieskolan. Motsva- rande utgångspunkter anges i läroplaner för sameskolan, specialskolan och grundsärskolan respektive gymnasiesärskolan. Barn och anhöriga som tolkar aktivt omhändertagande av tolkresursen kan här ha ett försteg. och dess stadsledningskontor ger t.ex. uttryck för att barnperspektivet måste upprätthållas. Det kommer bland annat till uttryck i stadens medverkan i kommunalförbundet ling Väst och dess utgångspunkt att barn inte ska användas som tol- kar då förbundets verksamhet prövas.63 Det saknas centrala riktlinjer för skolorna i om användningen av tolkar. Skolenheter som har behov av tolk, avropar detta enligt gällande ramavtal. Det saknas också mer samlade upp- gifter om skolornas erfarenheter av nyttjade tolktjänster. Det gäller även sådana erfarenheter som kan finnas av att elever tolkar för sina föräldrar i skolan. Elever beviljas i regel inte ledighet för att hjälpa föräldrar med tolkning, eftersom det enligt förvaltningen inte utgör ett giltigt skäl för frånvaro från skolan.64 Även i saknas utarbetade riktlinjer för tolkanvändning i skolan. Man uppger sig dock följa vissa vedertagna utgångspunkter för verksamheten. Barn ska således endast i undantagsfall användas som tolkar för vårdnadshavare, t.ex. vid utvecklingssamtal, men man eftersträvar att inte hamna i en situation där personal och vårdnads- havare är beroende av elevens tolkning. Elever beviljas inte ledighet för tolkningsuppdrag. Modersmålslärare eller studiehandledare på modersmål kan i undan- tagsfall användas som tolkar. Det varierar hur väl tolktjänster i skolan fungerar, dels beroende på enskilda tolkars förhållningssätt, dels beroende på övriga medverkandes vana vid att använda tolk. Tolkar ska bara tolka det som sägs, men det kan ibland bli fel både från sko- lans och tolkens sida. Kvaliteten på tolkningen beror ytterst på tol- kens språkkompetens, såväl i svenska som i aktuellt tolkspråk.65 63Göteborgs kommun (2015). årsredovisning 2014, dnr 1088/15, . 64Utbildningsförvaltningen i , underlag till utredningen, . 65Grundskoleförvaltningen i , underlag till utredningen, . Barn och anhöriga som tolkar Erfarenheter från statliga skolmyndigheter En rad centrala förvaltningsmyndigheter upprättar eller diskuterar att upprätta telefonservice också på andra språk än svenska. I regel omfattar servicen allmän information inom myndighetens ansvars- område på några av de vanligaste språken. utgör central förvaltningsmyndighet inom skolans område. Ansvaret omfattar styrning och stöd till den svenska förskolan, skolan och vuxen- utbildningen. Myndigheten arbetar för att alla barn och elever ska få en utbildning som är likvärdig, av god kvalitet och i en trygg miljö. inställning är f.n. att man klarar sig bra med att kunna lämna allmän information på svenska och engelska. Det har inte diskuterats att erbjuda möjlighet att ringa in till myndighetens tele- fonlinje för allmän information på andra språk. Det finns dock en del stödmaterial och filmer på olika språk publicerade på myndig- hetens webbplats. Det förekommer att får föra inkom- mande telefonsamtal helt eller delvis med barn i stället för med vård- nadshavare, för att säkerställa att information går fram på rätt sätt. Någon enstaka gång uppger sig också ha tagit emot besök där barn tolkat åt sin vårdnadshavare. Myndigheten har svårt att uppskatta hur vanligt det är att barn tolkar åt föräldrar eller anhöriga i skolan, men gör bedömningen att det är relativt vanligt och att det är vanligare på vissa håll i och med vissa språk. har fått information om vårdnadshavare som behövt tolkhjälp av sina barn för att få rätt information bl.a. om skolplacering, utvecklingssamtal, stödåtgärder och skolskjuts.66 Skolinspektionen är tillsynsmyndighet för skolväsendet och bedömer ansökningar om att driva fristående skola. Myndigheten kan i vissa fall ha behov av tolktjänster, t.ex. inom ramen för tillsyns- arbetet.67 Den norska myndigheten og mangfoldsdirektoratet, IMDi, lät 2011 genomföra en undersökning om tolkanvändning i i . Studien genomfördes för att öka kunskapen om 66Skolverket, underlag till utredningen, . 67Skolinspektionen, underlag till utredningen, . Barn och anhöriga som tolkar hur skolan säkerställer samarbetet med hemmet om elevernas för- äldrar inte pratar norska. Totalt medverkade 173 anställda i grund- skolan i i undersökningen, varav 14 också deltog i fördjupade fokusgrupper. Hälften av de svarande angav att deras skola beställde tolk i den omfattning som erfordrades. svarade bara en av sju att tolk används i alla samtal där föräldrarna har svårt att förstå och göra sig förstådda på norska, t.ex. vid elevers utvecklingssamtal. Det ansågs viktigare att beställa tolk till möten där man skulle fatta beslut avseende elev, än vid utvecklingssamtal för att prata om ele- vens kunskapsutveckling. Det ansågs vidare utmanande att ha tolk på föräldramöten, som därför vanligen hölls på norska även om inte alla föräldrar förstod informationen. Vissa skolor avstod från tolk som följd av föräldrars önskemål. Flera deltagare hade upplevt att tolk bidragit med tilläggsinformation om en familjs hemland och om kulturella skillnader. Behovet av tolk i skolor hanterades vanligen med hjälp av moders- målslärare eller andra anställda, det varierade dock hur skolor såg på detta. Vissa skolor rekryterade medvetet flerspråkig personal, andra hade slutat använda skolpersonal för tolkning eftersom man såg det som negativt med sådan rollsammanblandning. Undersökningen visade också att skolor inte sällan lät släktingar eller bekanta till elevers familjer tolka i samtal mellan skolan och hemmet. Även eleverna själva användes som tolkar, trots att det på flera skolor föreföll vara en oskriven regel att elever inte skulle användas som tolkar. Var tredje skola angav att elever tolkar . Tolkrollen kunde dock utgöra en belastning för eleven och skolan kunde på så sätt medverka till att föräldraroller undergrävs. Uppfatt- ningen var att det främst var vid tillfällen när behovet av tolk inte varit känt i förväg, som elever fick tolka. , som utgör lag i , erkänner barnets rätt till utbildning och länder som undertecknat konventionen åtar sig att särskilt vidta åtgärder för att uppmuntra regelbunden närvaro i skolan. Trots detta framkom det i studien att elever kunde vara borta från undervisningen för att tolka.68 Den norska studien medverkade tillsammans med andra erfaren- heter kring barntolkning till en reglering 2016. 68Integrerings- og mangfoldsdirektoratet (2011). ”mi forstår ikke når laererne snakker” – Bruk av tolk i grunnskolen i . Barn och anhöriga som tolkar därefter endast i undantagsfall, t.ex. vid allvarlig eller akut hälsofara eller vid viss enklare informationsgivning. anger att varje barn har rätt till bra hälsa och rätt till sjukvård.69 princip om barnets bästa har införts i svensk rätt i hälso- och sjukvårdslagen (2017:30) och patientlagen (2014:821), som anger att när hälso- och sjukvård ges till barn ska barnets bästa särskilt beaktas.70 För att leva upp till kraven i de olika bestämmelser som finns om barn i sjukvård kan vården behöva anlita tolk, antingen till barnet själv eller till barnets vårdnadshavare. Det handlar bland annat om att hälso- och sjukvårdsverksamhet ska bedrivas så att kraven på en god vård uppfylls, vilket innebär att vården särskilt ska främja goda kontakter mellan patienten och hälso- och sjukvårdspersonalen. När patienten är ett barn ska även barnets vårdnadshavare få information. Barnets inställning till den aktuella vården eller behandlingen ska så långt möjligt klarläggas och tillmätas betydelse i förhållande till bar- nets ålder och mognad.71 Gäller det ett med annat modersmål än svenska kan tolk behövas. bestämmelse om att barn har rätt till utbild- ning, gäller även sjuka barn. Det följer av skollagen att yngre barn som vårdas på sjukhus ska få tillfälle att delta i utbildning som så långt det är möjligt motsvarar förskola, förskoleklass eller fritids- hem. För skolbarn som inte kan delta i vanligt skolarbete och som vårdas på sjukhus, ska särskild undervisning anordnas på sjukhuset, om det behövs för elevens inhämtande av kunskaper.72 allmänna råd med kommentarer pekar även på att det för barn med annat modersmål än svenska som får utbildning på sjukhus, är en fördel om språkstöd eller tolk kan tillhandahållas.73 706 § hälso- och sjukvårdslagen (2017:30) och 1 kap. 8 § patientlagen (2014:821). 715 kap. 1 § hälso- och sjukvårdslagen (2017:30), samt 3 kap. 3 § och 4 kap. 3 § patientlagen (2014:821). 7224 kap. 16–17 §§ skollagen (2010:800). 73Skolverket (2016). Allmänna råd (SKOLFS 2016:64) om utbildning på sjukhus med kommen- tarer, s. 21 och 27 f. Barn och anhöriga som tolkar Information anpassad till barn och ungdomar som rör hälso- och sjukvård finns bland annat på webbsidor hos myndigheter och vissa organisationer inom civilsamhället. Inspektionen för vård och om- sorg, , ger genom sin barn- och ungdomslinje information om rättigheter och tar emot frågor och klagomål. Filmer och informa- tion finns på webbplatsen på ett tiotal språk. Rädda Barnens stöd- linje på olika språk utgör ytterligare en kontaktyta.74 9.4.4Barn som far illa Vid åtgärder som rör barn ska, enligt socialtjänstlagen, barnets bästa särskilt beaktas. , som har ansvar för att ingripa om barn far illa eller riskerar att fara illa, ska bland annat bedriva upp- sökande verksamhet och annat förebyggande arbete för att förhindra att barn far illa. ska i dessa frågor samverka med sam- hällsorgan, organisationer och andra som berörs. Nämnden ska aktivt verka för att samverkan kommer till stånd.75 utredningar rörande eventuella ingripanden till barns stöd eller skydd, s.k. barnavårdsutredningar, ska ske skynd- samt. Utredningar ska slutföras senast . Finns det särskilda skäl får socialnämnden besluta att förlänga utredningen för viss tid.76 Den angivna tidsgränsen tar inte hänsyn till att det tar att arbeta genom tolk. Barnavårdsutredningar som rör barn och familjer med bristande kunskaper i svenska språket kan enligt bli tidskrävande för . Det kan också ta tid för tolkar som inte har erfarenhet från tolkning inom att komma in i verksamheten. En särskild kvalitetsrisk gäller därför om tolken klarar att upprätthålla ett professionellt förhållningssätt eller ej. Enligt har det t.ex. förekom- mit att tolkar fallit i gråt vid känslomässigt svåra samtal, ingripit i utredningssituationer med små barn och inte haft vana vid att för- medla vad små barn uttrycker.77 74Migrationsverket m.fl. myndigheter (2017). Ett gemensamt ansvar för ensamkommande barn och ungdomar. 751 kap. 2 § och 5 kap. 1–1 a §§ socialtjänstlagen (2001:453). 7611 kap. 2 § socialtjänstlagen (2001:453). 77Socialstyrelsen (2010). Interkulturellt socialt arbete. Barn och anhöriga som tolkar Enligt hälso- och sjukvårdslagen ska barns behov av information, råd och stöd särskilt beaktas om förälder eller annan vuxen som barnet varaktigt bor tillsammans med har psykisk störning, funk- tionsnedsättning, allvarlig fysisk sjukdom/skada eller har beroende- problematik. Detsamma gäller om förälder eller sådan annan vuxen oväntat avlider.78 Problematiken kan också påverkas av om familjen migrerat till . Familjens kunskap om rättigheter och hur hälso- och sjukvården och fungerar kan också vara bristfällig, vilket ställer krav på anpassad och återkommande infor- mation, råd och stöd.79 I upprätthåller ett ansvar motsvarande de svenska socialnämnderna för att ingripa om barn far illa eller riskerar att fara illa.80 Behovet av tolk i arbete har belysts i en studie genomförd av Integrerings- og mangfoldsdirektoratet, IMDi. av personalen angav i studien att behov av tolk fanns vid minst hälften av genomförda samtal. En femtedel av de svarande uppgav att de avstått från att beställa tolk trots att det funnits behov av det. Orsaker till detta uppgavs främst vara att familjens kunskaper i norska överskattats, att familjen själv inte önskat tolk eller att det varit svårt att anskaffa tolk i en akut situation. Det ansågs kunna ge negativa konsekvenser att inte använda tolk, bland annat kunde samarbetet med berörda familjer försämras. Stu- dien visade att personal såg det som avgörande att både barn och föräldrar förstår vad som sägs i ett samtal. Många tolkar ger tilläggsinformation om familjers hemland och kulturella skillnader. Personalen såg i regel inte detta som ett egentligt problem, så länge tolken inte gav uttryck för personliga uppfattningar i sak.81 785 kap. 7 § hälso- och sjukvårdslagen (2017:30). 79Nationellt anhöriga (2016). Interkulturellt perspektiv på stöd till barn som anhöriga, 2016:3, s. 10. 80Lov om barneverntjenester (barnevernloven). 81Integrerings- och mangfoldsdirektoratet (2008). Bruk av tolk i . Barn och anhöriga som tolkar Av följer att om barn misstänks för eller har begått ett brott, ska barnet utan kostnad få hjälp av tolk, om barnet inte kan förstå eller tala det språk som används.82 Det konstateras av att polis och åklagare måste ta hänsyn till såväl barns som vårdnadshavares behov av tolk i samband med anmälningstillfälle och under förhör. Förhörsledare ska använda språk som barnet förstår och måste inför förhör försäk- ra sig om att en eventuell tolk och barnet förstår varandra ordentligt. Ett sätt att göra det, är att låta barnet och tolken prata med varandra inför förhöret och dokumentera detta i förhörsprotokoll.83 framhåller att polis och åklagare måste tänka på att vårdnadshavare kan behöva tolk, även om barnet inte gör det. Vårdnadshavare måste få rimliga möjligheter att förstå vad som händer så att de kan stötta barnet, svara på frågor etc. Redan vid anmälningsskedet kan tolk behövas, så att vårdnadshavarna får veta vad som kommer att hända och vilka åtgärder som kan bli aktuella.84 Övervakning av att efterlevs sker genom för barnets rättigheter i (barnrättskommittén). Beträffande unga lagöverträdare, hänvisar barnrättskommittén till de s.k. Pekingreglerna, dvs. för rättsskip- ning rörande ungdomsbrottslighet.85 Pekingreglerna anger bland annat att förhandlingar ska genomföras i en förstående anda som tillåter den unge att delta och uttrycka sig fritt. har också angett att för att säkerställa att unga lagöverträdare får sina åsikter tillräckligt beaktade, så är minimikravet kostnadsfri tillgång till tolk, om barnet inte kan tala eller förstå det språk som används. 82Artikel 40, 2 (vi) . 83Åklagarmyndigheten (2013, 2016). Unga lagöverträdare och . RättsPM 2013:7 (uppdaterat 2016), ss. 10, 14–15, 19 och 25–26. 85United Nations Standard Minimum Rules for the Administration of Juvenile (”The Rules”), adopted by General resolution 40/33 of . Barn och anhöriga som tolkar 9.5Utredningens bedömningar och förslag avseende barn- och anhörigtolkning •Förbud mot att använda barn som tolkar förtydligas i svensk rätt genom förvaltningslagen, och förvalt- ningsprocesslagen, med utgångspunkt i , samt att •undantag medges för viss enkel informationsgivning som inte kan anstå, vid fara för dödsfall, allvarlig sjukdom eller skada, samt om det annars föreligger synnerliga skäl. Skälen för utredningens förslag har med utgångspunkt i och med stöd i aktuell forskning och erfarenheter från olika myndigheter och andra aktörer pekat på de negativa effekterna av att använda barn som tolkar. Vissa positiva effekter kan också anges, för barnet och för de anhöriga. De negativa effekterna har dock visat sig klart överväga och belägg kan ges för att barntolkning är utbrett inom offentlig verksamhet i . Det tycks särskilt van- ligt i verksamheter inom kommuner och landsting och då det gäller barn som hunnit komma upp i tonåren. Den gällande uppfattningen är att tolkning med stöd av barn eller anhöriga normalt inte ska ske. Barnets rätt och ett barnrättsper- spektiv måste tillgodoses i samhällets möten med enskilda som har svårigheter att kommunicera på svenska språket. Motsvarande gäller även vid tolkning i teckenspråk. Trots omfattande erfarenheter och medvetenhet om negativa effekter, fortgår användningen av barn för tolkning. Allmänna före- ställningar om att försöka undvika detta kan inte upprätthållas. Oplanerade möten, ekonomiska och andra förhållanden väger tyng- re än barnets rätt och barnperspektivet. Utredningen konstaterar att interna riktlinjer endast undantagsvis utarbetats inom offentlig verk- samhet. Ansvaret att tillvarata barnperspektivet vilar därför på en- skilda tjänstemän och handläggare. Utredningens slutsats är att det finns behov av en mer övergripande reglering. Barn och anhöriga som tolkar Det finns även positiva aspekter i att barn bistår sina vård- nadshavare och andra anhöriga. Frågeställningarna rymmer således flera perspektiv och frågan om barntolkning ställer därför krav på omsorgsfullt utformad reglering där barnets bästa alltid ska vara utgångspunkten. Det gäller även förhållningssättet till vuxna anhö- riga som önskar bistå med tolkning. Individers behov av stöd och hjälp från vänner och nära anhöriga i kontakt med myndigheter och offentliga verksamheter är en viktig faktor att väga in också i de sammanhang då professionell tolkning krävs. måste för- valtningen uppmärksamma de problem med opartiskhet, språk och terminologi som kan finnas med att anhöriga används som tolkar, bland annat ur ett jämställdhetsperspektiv. Professionell tolkning kan vara avgörande för att kunna ta tillvara den enskildes rätt och garantera kvalitet i myndighetsutövningen. Anhörigstöd får därför inte ersätta anlitandet av professionell tolk. Utredningens tar i sitt förslag till reglering intryck av såväl norsk som dansk reglering av förbud mot barntolkning. Det gäller även de undantag som dessa regelverk omfattar. Förbud mot barntolkning i Norska utredningar har påvisat att det tidigare förekommit barn- tolkning inom flera delar av norsk offentlig sektor, men anger den norska förvaltningslagen ett förbud mot barntolkning, med vissa undantag. Forvaltningsorganer skal ikke bruke barn til tolking eller annen formid- ling av informasjon mellom forvaltningen og personer som ikke har tilstrekkelige språkferdigheter til å kommunisere direkte med forvalt- ningen. Unntak kan gjøres når det er nødvendig for å unngå tap av liv eller alvorlig helseskade, eller det er nødvendig i andre nødsituasjoner. Unntak kan også gjøres i tilfeller der det ut fra hensynet til barnet og omstendighetene for øvrig må anses som forsvarlig. Av förarbeten till bestämmelsen framgår att förbudet gäller även om en person har med sig barn till en myndighet för att tolka och barnet samtycker till detta. Det är således inte möjligt att frångå förbudet mot barntolkning genom den enskildes samtycke. Bestämmelsen innehåller två undantagssituationer. Det gäller dels tolkning vid risk för anhörigs liv eller allvarliga hälsoskada, dels information av Barn och anhöriga som tolkar Vid bedömningen av om det är försvarligt ska sär- skild vikt läggas vid hänsyn till barnet, dess ålder och mognad samt till rättssäkerheten för den som erhåller tolkning. Undantagen ska tillämpas restriktivt. Det är myndighetens ansvar att värdera kom- plexiteten i situationen eller i den information som avses och avgöra om det är försvarligt att barnet tolkar. Förbud mot barntolkning inom hälso- och sjukvården i har ett förbud mot barntolkning inom hälso- och sjukvården, dock med vissa undantag. Barn får användas som tolkar vid akuta och livshotande tillfällen. Dessutom får barn användas som tolkar när behandlingsansvarig läkare bedömer att det är fråga om ett enkelt och oproblematiskt tillfälle. Børn under må ikke anvendes som tolke, medmindre det er nød- vendigt i et akut og livstruende tilfælde. Børn over må, udover tilfælde omfattet af stk. 1, anvendes som tolke, når det af den behandlingsansvarlige læge, jf. § 3, vurderes at være et let og uproblematisk tilfælde.86 Förbud mot barntolkning i Ett förbud mot barntolkning ska enligt även tyd- liggöras i svensk rätt. Barn ska inte användas som tolkar, såvida det inte finns synnerliga skäl. Utredningen ser ingen anledning att som i göra skillnad mellan barn i olika åldrar. Ett sådant synsätt har inte stöd i Barn- konventionens enhetliga åldersdefinition för barn. Enligt barnkon- ventionen är alla människor barn. Regleringen bör ses som ett stöd för offentlig förvaltning och dess tjänstemän att värna barn från att användas för tolkliknande uppgifter.