sou · H6B38 · 2018-02-20 00:00:00 — Det finns inget enkelt sätt att följa upp och utvärdera den samverkan som bedrivs utifrån dessa överenskommelser. Det uppdrag som Dua har om att följa upp samverkan angrips därför i detta kapitel ur flera olika perspektiv. Kapitlet, som även innehåller en beskrivning av hur beviljade statsbidrag har använts, avslutas med en sammanfattande bedömning av statusläget i och utvecklingen av samverkan om unga. Enligt arbetskraftsundersökningen ()1 var ungdomsarbetslösheten nere på nivåer jämförbara med 2003. var den bland unga i åldern 15–. Ungas sysselsättning påverkas i hög grad av konjunkturen, vilket syns i figur 4.1 som visar ungdomsarbetslösheten för åren 2005–2016. 1 (). Grundtabeller , 15–, . är en urvalsundersökning av individer med syftet att beskriva aktuella förhållanden på arbetsmarknaden. Siffrorna i är genomsnitt för den undersökta perioden, till exempel ett kvartal. Statistiken kan därför inte brytas ner på läns- eller kommunnivå. I definieras en arbetslös som en person som är utan arbete, kan ta ett arbete och aktivt sökt arbete eller som avvaktar ett arbete som börjar . En person är sysselsatt i om denne har arbetat minst under referensveckan eller hade ett arbete som hen var frånvarande från. Det innebär alltså att en person som har arbetat, även om det endast rör sig , klassas som sysselsatt och därmed inte kan klassas som arbetslös. Definitionerna är i enlighet med de riktlinjer som ges av () och följer de förordningar som finns i EU. Måtten sysselsatta, arbetslösa och NEET kan därmed jämföras mellan länder. Samverkan om ungas etablering i arbetslivet – nuläge och resultat Många unga befinner sig i en etableringsfas och drabbas hårt vid konjunkturnedgångar när antalet rekryteringar minskar, uppsägningarna ökar och tidsbegränsade anställningar inte förlängs. Under rådande högkonjunktur sjunker ungdomsarbetslösheten, och har den också gynnats av att ungdomskohorten är förhållandevis liten. Av 81 100 unga arbetslösa, , var 46 900 heltidsstuderande det vill säga . Andelen var högre i åldersgruppen 15–(), än 20–(). Då antalet heltidsstuderande som söker arbete räknas som arbetslösa väljer allt fler att i stället redovisa statistiken för unga som varken arbetar eller studerar, där studerande är exkluderade. Källa SCB; Arbetskraftsundersökningen (). 4.1.1Andelen unga som varken arbetar eller studerar minskar (NEET) NEET – Not in Education, Employment or Training – översätts unga som varken arbetar eller studerar och är ett mått som finns inom EU och baseras på den officiella sysselsättningsstatistiken från arbetskraftsundersökningen, . Andelen unga som varken arbetar eller studerar enligt NEET-måttet sjunker. Andelen unga som är NEET är lägre och betydligt lägre än andelen arbetslösa unga. Samverkan om ungas etablering i arbetslivet – nuläge och resultat Under lågkonjunkturen ökade andelen NEET i ungdomsgruppen 15– till som högst men har sedan sjunkit till . Det var ungefär 76 000 individer 2016. Men det innebar att ungefär var tjugonde individ i åldern 15–, eller lika många som antalet invånare i kommunerna , tillhörde NEET- gruppen. Källa: SCB; Arbetskraftsundersökningen (). 4.1.2Andelen unga som varken arbetar eller studerar (UVAS) är dubbelt så hög bland utrikes födda Det finns ett annat mått, UVAS – Unga som varken arbetar eller studerar – som försöker mäta samma grupp men kriterier och metod är andra än för NEET, så de bör inte jämföras. UVAS-måttet avser, med hjälp av register, alla ungdomar som är folkbokförda i och kombinerar data från flera olika myndigheter. Måttet ger en bild av ungas aktiviteter och stöd från myndigheter under . Andelen unga som varken arbetade eller studerade under enligt UVAS, var av befolkningen (eller 2 uppgifter finns inte att tillgå. Samverkan om ungas etablering i arbetslivet – nuläge och resultat 164 120 individer) i åldersgruppen 16–24 år.3 Av dessa hade en tredjedel en okänd aktivitet, dvs. de var inte inskrivna hos Arbetsförmedlingen, uppbar inte försörjningsstöd från en kommun eller hade ersättning från kopplad till sjukdom, funktionshinder eller omvårdnad av barn. Andelen UVAS varierar i storlek mellan åldersgrupper och mellan inrikes- och utrikes födda unga, se figur 4.3 till figur 4.5. Högst andel som varken arbetar eller studerar finns bland utrikes födda unga kvinnor, sedan utrikes födda unga män. Därefter kommer unga i åldersgruppen 20–. Variationen finns också mellan utrikes födda och inrikes födda inom respektive åldersgrupp. Andelen i åldern 16–som varken arbetar eller studerar är för inrikes födda och för utrikes födda. För åldersgruppen 20–är andelarna (inrikes och utrikes födda). Andelarna är högre för åldersgruppen 20–då det är i den åldern många unga påbörjar sin etablering på arbetsmarknaden. Även för åldersgruppen 25–är andelen hög. Ju äldre ungdomarna är när de varken arbetar eller studerar, desto mindre är sannolikheten att de ska återgå till arbete eller studier. Av UVAS i åldersgruppen 25–återfinns året därpå i studier eller arbete, i åldersgrupperna 16–är andelen som arbetar eller studerar året därpå.4 Med beaktande av flyktingsituationen 2015 är det sannolikt att andelen unga som varken arbetar eller studerar kommer att öka . 3Måtten NEET och UVAS ska inte jämföras – de tas fram på helt olika sätt med olika kriterier. Unga som varken arbetar eller studerar förkortas UVAS. Måttet UVAS är helt baserat på registerdata. Statistiken sammanställs hos SCB på uppdrag av Temagruppen Unga i arbetslivet, men kommer från flera olika myndigheter (, , etc.). Statistiken omfattar hela populationen och är inte ett urval. Därför kan den visas på läns, kommuns och stadsdelsnivå. Vi kan studera grupper och utvecklingen , men vi kan inte följa enskilda individer. På grund av att statistiken tar hänsyn till gränspendling till arbete i och och att den gränsregionala statistiken levereras med eftersläpning finns inte senare data än 2014. För mer information se /uvas 4MUCF Vägar och omvägar till arbetsmarknaden – Långsiktiga perspektiv på ungas etablering och försörjning. Temagruppen Unga i arbetslivet. Samverkan om ungas etablering i arbetslivet – nuläge och resultat Samverkan om ungas etablering i arbetslivet – nuläge och resultat Unga som varken arbetar eller studerar är en heterogen grupp UVAS är en mycket heterogen grupp. En del av dem är priviligierade ungdomar som kanske reser eller studerar utomlands. Andra är marginaliserade, saknar myndighetskontakter och får inte stöd från samhället. En stor andel är inte inskrivna på Arbetsförmedlingen. Det finns betydande skillnader i andelen UVAS mellan utrikes och inrikes födda, kvinnor och män samt mellan regioner, kommuner och mellan stadsdelar. Andelen UVAS är större i gruppen 25–och bland utrikes födda, särskilt kvinnor. Unga med sjuk- eller aktivitetsersättning återgår i minst utsträckning till arbete eller studier med dessa ersättningar. Den ökade psykiska ohälsan bör uppmärksammas särskilt. konstaterar att andelen barn 10–som lider av psykisk ohälsa har mer än dubblerats . Andelen unga 18–som lider av psykisk ohälsa har ökat med närmare 70 pro- Samverkan om ungas etablering i arbetslivet – nuläge och resultat cent.5 Ohälsan ökar i hela ungdomsgruppen men särskilt bland unga med svåra psykosociala förhållanden och unga hbtq-personer. Långsiktiga negativa konsekvenser av psykisk ohälsa inkluderar ökad risk för skolavbrott och svårigheter att etablera sig i arbetslivet. I UVAS- gruppen finns sålunda unga med funktionsnedsättning, utrikes födda, kortutbildade, unga med psykisk ohälsa, unga föräldrar, unga hbtqpersoner samt unga i socioekonomiskt utsatta områden.6 4.1.3Färre unga inskrivna hos Arbetsförmedlingen Antalet inskrivna arbetslösa ungdomar hos Arbetsförmedlingen har minskat kraftigt . De senaste årens goda konjunkturutveckling är en viktig förklaringsfaktor. Men även att ungdomskohorterna minskat i storlek spelar roll. Ungas etablering på arbetsmarknaden påverkas mer av konjunkturen än äldres. Detta syns tydligt i figur 4.6, där finanskrisen medförde en kraftigt ökad ungdomsarbetslöshet, som dessutom sammanföll med en stor ungdomskohort. På motsvarande sätt kan det stora flertalet ungdomar relativt lätt få jobb när konjunkturen stärks, vilket varit fallet . Unga har gynnats av stigande sysselsättning inte minst inom branscher såsom handel samt hotell och restaurang. Mellan åren 2013–2016 har befolkningen minskat med 50 000 individer i åldern 16–24 år.7 De inrikes födda ungdomskohorterna har minskat. Antalet utrikes födda ungdomar har ökat.8 5Socialstyrelsen Utvecklingen av psykisk ohälsa bland barn och unga vuxna. 6MUCF Ungas etablering i arbets- och samhällslivet. 7Statistikuttaget är avgränsat till 18–eftersom det är få ungdomar i åldrarna 16–17 som är inskrivna på Arbetsförmedlingen. 8SCB:s statistikdatabas, och utrikes födda efter region, ålder och kön. Samverkan om ungas etablering i arbetslivet – nuläge och resultat Källa: Arbetsförmedlingen. Som nämnts ovan ligger främst konjunkturen, men också förändringar i kohortstorlek, bakom den gynnsamma utvecklingen. Utvecklingen kan också ha påverkats av förändrade arbetssätt och arbetsmarknadsinsatser –2017. Exempel på arbetssätt är satsningar på samverkan, 90-dagarsgarantin och större ungdomsprojekt. Den s.k. 90-dagarsgarantin innebär att arbetssökande hos som är ska erbjudas ett jobb eller en insats som leder till studier eller arbete . Mellan har antalet dagar som unga är inskrivna innan de är i arbete, studerar eller är i en insats sjunkit från 80 . Arbetsförmedlingen menar att prioriteringen av samverkan och arbetet med 90-dagarsgarantin båda har bidragit till den kortare tiden.9 Tilläggas kan dock att i uppgav enbart av kommunerna att regeringens mål om en 90- 9 Arbetsförmedlingen Ungdomsarbetslösheten och ungdomsgarantin – en översikt. Samverkan om ungas etablering i arbetslivet – nuläge och resultat dagarsgaranti påverkade samverkan om unga med Arbetsförmedlingen på ett positivt sätt; majoriteten av kommunerna svarade nej eller vet ej. Så till vida verkar målet ha spelat större roll för Arbetsförmedlingens interna arbete än för deras samverkan med kommunerna om målgruppen.10 Även Arbetsförmedlingens ESF-finansierade ungdomsprojekt framtid – där 16 700 unga deltagit – och Ung komp – där 9 200 unga deltagit – har bidragit till den positiva utvecklingen. Sammantaget har 35 000 unga deltagit i ESF-projekt . Alla deltagare är dock inte sökande från Arbetsförmedlingen.11 Ytterligare runt 30 000 unga kan förväntas ha deltagit i insatser inom kommunerna, varav hälften i samarbete med Arbetsförmedlingen.12 Många inskrivna ungar har en utsatt ställning på arbetsmarknaden Det finns grupper av unga som har svårare att etablera sig på arbetsmarknaden och som löper stor risk att fastna i långa perioder av arbetslöshet. Det handlar om unga som saknar en gymnasieutbildning, unga som är födda utanför och unga med en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Medan antalet inskrivna arbetslösa ungdomar, som inte bedöms ha en utsatt ställning på arbetsmarknaden, minskat kraftigt har antalet med utsatt ställning legat på en relativt nivå även om det skett förändringar mellan grupperna, se figur 4.7. Det innebär att en klar majoritet av de unga som är inskrivna arbetslösa hos Arbetsförmedlingen tillhör grupper som står relativt långt ifrån arbetsmarknaden och har behov av stöd i samverkan med kommunerna och andra aktörer. uppgick andelen till av inskrivna arbetslösa unga. Ökningen av unga nyanlända inom senare år och gymnasieskolan gör att många unga utrikes födda kan förväntas be- 10SOU 2017:19 Uppdrag: Samverkan. Steg på vägen mot fördjupad lokal samverkan för unga arbetslösa. 11Svenska Utvecklingen i det nationella socialfondsprogrammet för investering i tillväxt och sysselsättning. hade drygt 21 000 unga deltagit i ESF projekt inom sysselsättningsinitiativet , och inom programområde 2 var det ytterligare 13 000 unga. Samverkan om ungas etablering i arbetslivet – nuläge och resultat höva stöd av kommunen och Arbetsförmedlingen för sin etablering i arbetslivet. Även om de då inte formellt sett är nyanlända, kommer de att ha behov av liknande insatser.13 Källa: Arbetsförmedlingen. I figur 4.8 redovisas antalet inskrivna arbetslösa unga fördelat på de grupper som bedöms ha en utsatt ställning på arbetsmarknaden. Observera att en individ kan ingå i flera grupper. till utvecklingen och framåt har det skett ett ökat inflöde av inskrivna arbetslösa unga födda utanför . Antalet med förgymnasial utbildning ligger kvar på hög nivå men har sjunkit . Antalet unga med en funktionsnedsättning som innebär nedsatt arbetsförmåga har minskat . I framkom att en tredjedel av kommunerna bedömde att överenskommelsen om samverkan för att minska ungdomsarbetslösheten bidragit till att minska arbetslösheten för unga med funktionsned- 13 Totalt 40 000 nyanlända i åldern 13–kom till . Samverkan om ungas etablering i arbetslivet – nuläge och resultat En viktig samverkansform för målgruppen unga med funktionsnedsättning är samordningsförbunden. deltog ungefär 5 000 unga i verksamheter finansierade av samordningsförbund.14 Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor, MUCF, konstaterar att gruppen har en senarelagd och svagare etablering jämfört med unga utan funktionsnedsättning.15 En större andel har visstids- och deltidsanställning, och de löper en stor risk för upprepade och längre arbetslöshetsperioder. MUCF anser att mycket av detta kan härledas till glapp mellan olika system som kan minskas med en ökad samordning av insatser. Delvis är det också en konsekvens av att gruppen är heterogen och många aktörer är involverade såväl från nationell som regional och nivå och inom flera sektorer, bl.a. skola, arbetsmarknad och sjuk- och hälsovården. Källa: Arbetsförmedlingen. 14Försäkringskassan Uppföljning av samordningsförbundens insatser. Redovisning enligt regleringsbrev 2016. 15MUCF Unga med funktionsnedsättnings etablering i arbets- och samhällslivet. Samverkan om ungas etablering i arbetslivet – nuläge och resultat Arbetslöshet i ungdomsåren ger långsiktiga konsekvenser.16 Det finns ett samband mellan ett misslyckat arbetsmarknadsinträde och dåliga arbetsmarknadsutfall under åtminstone efteråt. Det finns också forskning som belägger att arbetslöshet i ungdomsåren ökar risken för psykisk ohälsa i medelåldern.17 4.2Samband mellan samverkan och Arbetsförmedlingens resultat Dua genomför sedan 2015 årliga enkätundersökningar för att få en bild av bl.a. hur omfattande kommunernas samverkan med Arbetsförmedlingen är. Dua har gjort ett urval av kommuner som svarat på enkäten dels 2015 innan lokala överenskommelser slutits, dels 2016 efter att sådana kommit till stånd i kommunerna. Urvalet har grupperats enligt följande: •Grupp 1: 10 kommuner med mycket omfattande samverkan. •Grupp 2: 10 kommuner som anger förbättrad samverkan. •Grupp 3: 14 kommuner som uppger ingen eller viss samverkan. Arbetsförmedlingen har, på uppdrag av Dua, analyserat resultatet för sin verksamhet, dvs. andelen unga som går till arbete, i de tre kommungrupperna. Genom att jämföra resultaten 2015 med 2017, jämförs resultaten för året före överenskommelsernas tillkomst med resultatet efter att överenskommelserna slutits och hunnit tillämpas. Syftet var att undersöka om resultaten varierar utifrån om samverkan med Arbetsförmedlingen bedöms som mindre god eller mycket god. Hypotesen var att en bedömd bättre samverkan samvarierar med bättre resultat. Dessutom har det undersökts om det finns en progression – en förbättring av resultaten – i gruppen med kommuner som bedömer att samverkan har förbättrats. 16Nordström ungdomsarbetslöshet långsiktiga effekter? 17Virtanen, P., , A., , U. Children of boom and recession and the scars to the mental health: a comparative study on the long term effects of youth unemployment. for Equity in Health, 15: 14. Samverkan om ungas etablering i arbetslivet – nuläge och resultat Kommuner med omfattande samverkan har bättre resultat Hur ser då resultaten för Arbetsförmedlingen ut januari–i förhållande till ? Som figur 4.9 antyder kan samverkan ha betydelse för resultatet.18 Kommungrupp 1 (mycket omfattande samverkan) har högst andel ungdomar till arbete såväl 2015 som 2017. Andelen är i det närmaste oförändrad mellan åren. Andelen unga till arbete i kommungrupp 3 (ingen eller viss samverkan) var i genomsnitt närmast lika god som kommungrupp 2015, men var betydligt lägre . Andelen unga till arbete i kommungrupp 2 (förbättrad samverkan) är däremot oförändrad men högre än för kommungrupp 2017. Om man ser till förändringen av andelen till arbete i de enskilda kommunerna inom respektive kommungrupp, kan konstateras att flera kommuner har en positiv utveckling 18 Andel till arbete beräknas utifrån följande: Antalet som gått till arbete innevarande månad (både med och utan subvention) / (antalet kvarstående inskrivna arbetslösa föregående månad + nyinskrivna arbetslösa innevarande månad). Samverkan om ungas etablering i arbetslivet – nuläge och resultat (fler till arbete 2017 jämfört med ) i kommungrupp 1 och 2.19 I kommungrupp 3 uppvisar 13 av 14 kommuner en lägre andel unga som gått till arbete . Enbart en kommun uppvisar en högre andel till arbete. Små antalsförändringar kan få stora utslag i små kommuner på andelen till arbete, vilket i sin tur får ett stort genomslag på genomsnittet för de kommuner som ingår i kommungruppen. Kommungrupp 3 består nästan uteslutande av små kommuner. Många faktorer kan ha inverkan på resultatet Samverkan med bl.a. kommunen är en av de framgångsfaktorer för att nyanlända ska få jobb, som lyfts fram i Arbetsförmedlingens jämförande analys av lokala arbetsförmedlingskontors resultat och verksamhet inom etableringsuppdraget.20 Här baseras analysen på lokala arbetsförmedlingskontors resultat som ett antal faktorer konstanthålls t.ex. det lokala arbetsmarknadsläget och sökandesammansättningen. En god eller förbättrad samverkan har sannolikt haft positiv inverkan på resultaten för unga, men det finns ytterligare faktorer som påverkar som den här analysen om samverkan om unga inte tar hänsyn till, som lokal arbetsmarknad. Konjunkturen har förvisso varit god . Förändringar inom den lokala arbetsmarknaden kan dock ha missgynnat enskilda kommuner. I den jämförande analysen avseende nyanlända lyfts framgångsfaktorer inom det interna arbetet och samverkan med arbetsgivare också upp som viktiga delar. Dua kan inte uttala sig om hur dessa faktorer utvecklats inom de olika kommungrupperna. Det går inte att utifrån redovisningen ovan slå fast att det är enbart samverkan och förändringen i denna som förklarar nivåer och förändring i andel ungdomar i de olika kommunerna som gått till arbete januari–sep- tember 2017 jämfört med . Det finns inte heller något som talar emot det. Mot bakgrund av den forskning 19Med oförändrade resultat avses att andelen till arbete 2017 ligger inom intervall +/-0,jämfört med . Högre resultat 2017 innebär att andelen till arbete är högre än 2015 och lägre andel till arbete följaktligen lägre än 2015. 20Arbetsförmedlingen Framgångsfaktorer för fler nyanlända i jobb. Jämförande analys av arbetsförmedlingsenheters resultat och verksamhet inom etableringsuppdraget. Samverkan om ungas etablering i arbetslivet – nuläge och resultat och analys som gjorts på området kan konstateras att många kommuner gör väldigt mycket på arbetsmarknadsområdet. Bristande statistik gör dock att det är svårt att få en överblick.21 I delegationens enkäter till kommuner svarar majoriteten av kommunerna som uppger att det har en omfattande samverkan med Arbetsförmedlingen att resultaten har förbättrats i enlighet med gemensamt satta mål. Majoriteten av överenskommelserna innehåller mål om att korta ungas arbetslöshetsperioder, minska ungdomsarbetslösheten, öka andelen unga som går till arbete eller studier samt minska antalet unga som inte fullföljer en gymnasieutbildning. En annan viktig faktor är målgruppens förutsättningar. Som redovisades inledningsvis har andelen ungdomar med utsatt ställning ökat bland de inskrivna arbetslösa. Detta är främst en följd av att inskrivna arbetslösa ungdomar som inte bedöms ha en utsatt ställning har minskat i antal. Unga med en utsatt ställning på arbetsmarknaden har svårare att få arbete. Att det är en allt större andel bland de inskrivna arbetslösa unga som står långt ifrån arbetsmarknaden bör alltså ha en negativ påverkan på den totala andelen unga som går vidare till arbete. Som figur 4.10 illustrerar så är det framför allt andelen utomeuropeiskt födda som ökat –2017. Detta är också framträdande i de tre kommungrupperna. Andelen har ökat som mest i grupp 3 (ingen eller viss samverkan). Denna kommungrupp hade redan i utgångsläget högst andel utomeuropeiskt födda ungdomar. I 10 av 14 kommuner i denna grupp ökade andelen utomeuropeiskt födda unga med . Detta kan jämföras med kommungrupp 1 och 2 (mycket omfattande respektive förbättrad samverkan) där enbart en respektive tre kommuner hade en ökning på fler än . De försämrade resultaten i kommungrupp 3 kan alltså bero på mindre samverkan likväl som att de kommuner som har mer samverkan också kan ha haft större möjligheter att samverka. 21 Vikman U., . Arbetar kommunerna på samma sätt? Om variation inom arbetsmarknadspolitiken. Samverkan om ungas etablering i arbetslivet – nuläge och resultat Källa: Arbetsförmedlingen. till denna relativt dramatiska ökning av andelen utomeuropeiskt födda unga är det snarare anmärkningsvärt att varken kommungrupp 1 eller 2 uppvisar någon resultatförsämring, såsom skett i kommungrupp 3, se figur 4.9. 4.3Uppföljning av samverkan ur ett kommunperspektiv Dua genomför enkäter till tjänstepersoner i de av kommuner som har överenskommelser med Arbetsförmedlingen om samverkan kring unga.22 Ett antal frågor är återkommande. En- käten innehöll 2017 dels frågor om utvecklingen av samverkan kring unga, dels frågor om det pågående arbetet med att utarbeta en överenskommelse om nyanlända, se även avsnitt 3.4. 22 Målgruppen för samverkan är ofta 16–24 åringar, men många överenskommelser gäller också åldersgruppen 25–eller, i vissa fall, alla arbetslösa. Samverkan om ungas etablering i arbetslivet – nuläge och resultat (239 kommuner). Bortfallet har analyserats och bedöms inte snedvrida svaren på ett systematiskt sätt. Omfattande samverkan om unga i 7 av 10 kommuner Den samverkan på basis av lokala överenskommelser som har utvecklats i kommunerna med början utgick från olika utgångslägen. I enkäten angav av representanterna för 278 kommuner att de hade en omfattande eller mycket omfattande samverkan med Arbetsförmedlingen före utarbetandet av överenskommelserna 2015. uppgav att de hade ingen eller viss samverkan. angav av representanterna för 252 kommuner att de haft en omfattande eller mycket omfattande samverkan . Andelen som uppgav att de haft ingen eller viss samverkan var . 2017 anger av 239 kommuner att de haft en omfattande eller mycket omfattande samverkan . Andelen som uppger viss samverkan är . Ingen av de svarande kommunerna uppger att de inte har samverkat alls, jämfört med 3–4 kommuner 2015 och 2016. Resultatet av samverkan har förbättrats i relation till gemensamma mål I enkäten till kommuner ställdes 2016 och 2017 frågan ”Anser ni att samverkan inom överenskommelsen lett till förbättrade resultat i relation till era gemensamma mål?”. Sju av tio av de kommuner som svarat på enkäten svarar jakande. Andelen som anger att resultaten har förbättrats har minskat jämfört med , som andelen som svarar ”vet ej” har ökat. Samverkan om ungas etablering i arbetslivet – nuläge och resultat Källa: och 2017. På frågan ”Är överenskommelsen med Arbetsförmedlingen om att minska ungdomsarbetslösheten ett stöd för den dagliga samverkan med Arbetsförmedlingen om unga?” svarar två av tre kommuner ”ja, i hög grad” eller ”ja, i mycket hög grad”. Andelen som anger att samverkan har lett till förbättrade resultat i relation till de gemensamma målen har minskat jämfört med .