sou · H5B3115 · 2018-01-10 00:00:00 — Den starka utveck- lingen i EU 2014 bidrog till att blev den ledande regionen det året gällande emission av gröna obligationer, se vidare diskus- sion i avsnitt 4.9.1 nedan. 63 Île-de-France, Provence-Alpes-Côte d'Azur och Nord-Pas-de-Calais. Not: Streckade linjen är genomsnittlig årlig tillväxttakt på . Not: Den tunna heldragna linjen är en estimerad linjär trend med R2 på 0,15. Trenden är negativ p.g.a. extremvärde 2012 och hög tillväxt 2013–2014 i kombination med låg tillväxt 2015–2016. Not: 2017E är estimerat utifrån CBI:s förväntningar om att det för globalt kommer emitteras gröna obligationer för totalt . Här har den förväntade procentuella utvecklingen globalt tillämpats på enbart Europamarknaden under antagandet att Europamarknaden kommer att utvecklas i linje med den globala marknaden. Källa: Egen bearbetning av data från CBI. Diagrammet ovan representerar hela eftersom antalet mät- punkter för EU är så lågt. Emissionsvolymen i EU och är nära relaterade, speciellt när marknaden börjat ta fart. Sen 2014 utgör emissionen i EU av årlig emis- sionsvolym i . Som Figur 4.28 visar har tillväxttakten i årlig emissionsvolym av gröna obligationer varit ojämn. Tillväxttakten 2012 får räknas som ett extremvärde. Det var året då tre franska regioner emitterade sina första gröna obligationer. Vid så låga abso- luta emissionsvolymer som det handlade om kan några få emissioner orsaka stora kast i tillväxten. Intressant kan därför vara att studera . Efter den goda utvecklingen stannade tillväxten av . Det finns ingen direkt förklaring till detta. En förklaring kan vara att sett i ett globalt perspektiv kom upp i en relativt hög emissionsnivå . Att skapa tillväxt i en redan relativt hög nivå är svårare än om nivån hade varit lägre. Stiltjen i tillväxten ser dock ut att brytas . I EU har det fram till redan emitterats en större volym än det gjordes . Den franska statens emis- sioner har bidragit mycket till den ökade volymen, se Figur 4.27. Om man bortser från den franska statens emissioner har mark- naden fortfarande utvecklats väl. Borträknat den franska statens emissioner har det 2017 fram till emitterats gröna obligationer för ett ungefär lika högt belopp som . förväntas det i emitteras gröna obligationer för vilket skulle ge en tillväxt på 162 pro- cent.64 Trenden för tillväxttakten i är negativ, heldragna linjen i Figur 4.28. Med en determinationskoeffecient (R2) på 0,15 fun- gerar den dåligt för att beskriva marknadens utveckling.65 Att trenden är negativ kan förklaras av extremvärdet 2012 och den höga tillväxten kombinerat med den låga tillväxten . Även bortsett från extrem- värdet 2012 blir trenden negativ med ett lågt R2 på 0,22. Med anled- ning av den ojämna tillväxten och låga antalet mätpunkter bedöms det som att en linjär trend inte är lämplig att använda för att beskriva utvecklingen i marknadens tillväxttakt. Eftersom tillväxten i marknaden saknar en tydlig trend anses dess utveckling kunna beskrivas med den genomsnittliga årliga till- växttakten (compound annual growth rate, CAGR). För ligger den på höga 137 procent.66 Det är högre än den genomsnitt- liga årliga tillväxttakten i årlig emissionsvolym för både den globala och den svenska marknaden som ligger på . 64Baserat på CBI:s prognos om att det globalt kommer emitteras gröna obligationer för 130miljarder dollar för . Under antagandet att marknaden i kommer utvecklas i linje med den globala marknaden. 65R2 på 0,15 innebär att tillväxttaktens trend över hela mätperioden kan endast kan förklara 15procent av den årliga utvecklingen i tillväxttakten. 66Observera att den genomsnittliga årliga tillväxttakten är beräknad på förväntad emissions- volym för . 4.8.1Utveckling i olika medlemsstater Utvecklingen av marknaden för gröna obligationer i EU är inte homogen, se Figur 4.29 nedan. Källa: CBI. Att marknaderna i och är bland de största är kanske föga förvånande. De är båda stora länder med välutvecklade kapitalmarknader samt har uttalade politiska intentioner om att ställa om till en hållbar ekonomi. Franska emittenter var dessutom tidigt aktiva på marknaden för gröna obligationer och den franska marknaden gynnas speciellt av den franska statens emissioner 2017 på 8,6 miljarder under mätperioden.67 sticker ut med en relativt liten marknad trots deras stora och välutvecklade finanssektor. har också visat på en politisk vilja att ställa om till en hållbar ekonomi. I Environmental Finance68 förs en diskussion med olika aktörer om den svaga brittiska marknaden för gröna obligationer. 67I emitterade franska staten för ytterligare . 68Environmental Finance (2017), Summer 2017. blemställning som i övriga världen som högre kostnader för emis- sion av gröna obligationer samt avsaknad prisfördel har lyfts som en möjlig förklaring. Emellertid upplevs emittenter i vara mer försiktiga än i andra EU-länder. En ytterligare förklaring kan vara ryktesrisken69 som är för- knippad med att emittera gröna obligationer. emitterade Unilever en grön obligation som inte togs väl emot av marknaden. Bl.a. exkluderades den från Bloomberg Barclays MSCI . Unilever har inte återkommit till marknaden för gröna obli- gationer därefter. Unilevers emission kan ha fått andra emittenter att tveka emittera gröna obligationer. Det spekuleras också om att nationella investerarna inte signalerat eller efterfrågat gröna obligationer i samma utsträckning som de gjort bl.a. i och . Att utbilda emittenter lyfts i diskussionen som en möjlig lösning att få fler emittenter i att emittera gröna obligationer. till sin storlek ligger och efter gällande emission av gröna obligationer. En förklaring kan vara att dessa länder har relativt många mindre företag som inte finansierar sig genom finansmarknaderna i lika stor utsträckning som större före- tag. Dessa länder drabbades även hårdare i finanskrisen och tiden därefter med högre arbetslöshet och lägre tillväxt. I en sådan eko- nomi kan fokus riktas mot att överleva rent finansiellt och eventu- ellt läggs mindre resurser på miljömässigt hållbara lösningar. och sticker ut med relativt stora mark- nader för gröna obligationer sett till ländernas storlek, både sett till befolkningsmängd och storleken på ekonomin. Som jämförelse har emittenter i och i princip lika stora ute- stående obligationsbelopp trots att är drygt fem gånger större än , sett både till BNP och befolknings- mängd.70 ligger på ungefär samma nivå av utestående obliga- 69Ryktesrisken för att bli anklagad för greenwashing om inte marknaden anser att emittentens gröna obligation är tillräckligt hållbar. För mer detaljerad beskrivning se 3 kap. 70Tyskland med 82 miljoner invånare och en estimerad BNP på . med 17 miljoner invånare och en estimerad BNP på . med 10 miljoner invånare och en estimerad BNP på . Källa för befolkningsmängd: , , Population Division (2017), World Population : The 2017 Revision, avläst . Källa för BNP: , World Economic Outlook Database, , 5. Report for Selected Countries and Subjects, avläst den tionsbelopp som efter att hänsyn tagits till befolk- ningsmängd och BNP. Bedömning: Den globala marknaden för gröna obligationer bedöms ha haft god tillväxt . Den utgör fortfarande väl under en procent av det samlade värdet av alla utestående obligationer och det är därför viktigt att tillväxten blir fortsatt hög för att marknaden för gröna obligationer ska göra något större intryck. Marknaden i blev den ledande 2014 men den asiatiska och den nordamerikanska började komma ikapp 2016. Den globala marknaden för gröna obligationer uppgick till i utestående obligationsvolym vid utgången av 2017. Marknaden för gröna obligationer uppkom 2007 när EIB emitterade sin första s.k. Climate Awareness . Kort därefter emitterade sin första och trendsättande gröna obligation. skulle den globala marknaden domineras av multilaterala banker. Årlig emission uppgick till endast några få miljarder dollar . På grund av låg emitterad volym är dessa år utelämnade i Figur 4.30. Data för de åren skulle helt enkelt inte synas i figuren i förhållande till den betydligt större volym som emitterats på senare år.71 71 emitterades det obligationer för mellan 0,4 och . Kom/Prov/Stad Not: är utelämnad eftersom det emitterades så lite i förhållande till senare år att de inte skulle synas i diagrammet. Not: Det streckade området under 2017E är estimerat utifrån CBI:s förväntningar om att det för kommer emitteras gröna obligationer för totalt . Källa: CBI och egen bearbetning av data från densamma. Det var först som emittenter från andra sektorer som företag, kommuner, organ med någon form av statlig koppling och banker började emittera gröna obligationer i en större omfattning och årlig emissionsvolym började stiga, dock i något ojämn takt. Emitterat belopp var mer än så högt 2013 jämfört med . Till 2014 trefaldigades emitterat belopp återigen men tillväxten saktade därefter in till 2015. Tillväxten kom igång igen 2016 då årlig emis- sion nästan fördubblades med en ökning på . har börjat starkt relativt tidigare år och det har emitterats gröna obligationer för fram till . förväntar CBI att det kommer emitteras gröna obli- gationer för totalt , vilket indikeras av det streck- ade området i Figur 4.30.72 har estimerat den globala emissions- volymen till mellan 125 och 150 miljarder dollar.73 72CBI (2017), Global Summary 2017. 73SEB (2017), The , . Värt att notera är att CBI använder sina egna hållbarhetskri- terier74 och sorterar bort de gröna obligationer som inte uppfyller dessa. Det kan därför uppstå skillnader i statistik mellan CBI och andra som listar alla gröna obligationer. Som exempel uppger CBI en lägre emissionsvolym 2016 jämfört med Bloomberg BNEF.75 Enligt CBI:s egna data har de fram t.o.m. räknat bort av emitterad volym.76 Not: Streckade linjen är genomsnittlig årlig tillväxttakt på och den tunna heldragna linjen är en estimerad linjär trend. Not: 2017E avser CBI:s estimat om en total emissionsvolym på för helår et 2017. Källa: Egen bearbetning av data från CBI. Tillväxttakten i årlig emissionsvolym har varit ojämn. Det finns ingen trend (den heldragna linjen i Figur 4.31) och vi anser därför att utvecklingen kan beskrivas med den genomsnittliga årliga till- växttakten på , den streckade linjen i Figur 4.31. En till- växttakt på får anses som hög. Tillväxten har dessutom varit positiv då aktörer från fler sektorer började emit- tera gröna obligationer. 74För en mer detaljerad beskrivning av CBI:s hållbarhetskriterier se 5 kap. 75Enligt data utredningen erhållit av CBI och 2017, The , . 76För en mer detaljerad beskrivning se 4.6.1 om definitioner. förväntar CBI att årlig emissionsvolym landar på rekordhöga på . Om förväntningarna uppfylls skulle det innebära en tillväxt på . Det är under genomsnittet på och nästan en halvering av tillväxten jämfört med föregående år då årlig emitterad volym nästan fördubblades. skulle det behöva emitteras gröna obli- gationer för 215 miljarder för att den genomsnittliga årliga tillväxt- takten på ska bestå. För att det ska lyckas gäller det bl.a. att de stora emissionsvolymerna från håller i sig eller att emissionsvolymen ökar på andra ställen. Trots att emitterat belopp nästan fördubblades 2016 utgjorde emitterad volym av gröna obligationer av totalt emitterad volym.77 För att marknaden för gröna obligationer ska kunna göra något avtryck är det därför viktigt att tillväxten består eller tilltar. Speciellt viktigt är det när marknaden är så pass liten som och måste komma upp i större volymer innan tillväxten ger en mer signifikant effekt sett till absolut emitterad volym. Följande räkneexempel kan skildra vikten av tillväxttakten: Med en genomsnittlig årlig tillväxttakt på skulle det ta innan gröna obligationer skulle utgöra en moderat andel på av årlig emitterad volym.78 Skulle den genomsnittliga tillväxttakten sjunka till , vilket i många sammanhang kan anses vara en bra tillväxt och vilket även är den tillväxt vi sett på den svenska marknaden, skulle det ta innan gröna obligationer kom upp i en andel på . Detta visar på hur liten marknaden för gröna obligationer är trots en god tillväxt. 77Bloomberg 2017, The Coming Backlash to 'Greenwashing' of Bonds, . 78Under antagandet att det emitteras gröna obligationer för 2017 och att global årlig emission av obligationer 2016 är . Anm: Utfallet för är estimerat utifrån CBI:s förväntningar om att det kommer emitteras gröna obligationer för . För att nå förväntad emission behövs en ökning på drygt 110 pro - cent av totat emitterat belopp per . Denna procentsats har sedan applicerats på faktisk emitterat belopp för respektive region till . I har det emitterats för , mer än dubbelt så mycket som . Därför skjuter förväntat emitterat belopp iväg för just . Källa: CBI, värdena för 2017E är egen bearbetning av data från CBI. De multilaterala bankernas årliga emission ser ut att ha planat ut . till årlig emitterad volym av gröna obligationer är de ledande regionerna , och . Troligaste orsaken till detta är att dessa regioner är de rikaste och har de mest utvecklade finansmarknaderna. De största företagen som i större utsträckning finansierar sig via finansmarknaderna är dessutom etablerade här. Källa: CBI. är den ledande regionen sett till årlig emitterad volym. fram till stod de för drygt hälften av totalt globalt emitterad volym. dominans kan förklaras av att den franska staten emitterat gröna obligationer för totalt . Franska statens emission står därmed för av total emissionsvolym i . Att en enskild emit- tent kan påverka utfallet på den globala marknaden i denna omfatt- ning visar på hur liten marknaden är. ligger efter och har gjort så under hela mätperioden trots att de har en större finansmarknad.79 Marknaden i är den som växt snabbast , mer än åtta gånger så mycket emitterades 2016 jämfört med . är det land som enskilt haft störts påverkan på utvecklingen i . 79 Börsvärdet i uppgick till 2015 jämfört med där börs- värdet uppgick till (inkl. exkl. ). Källa: Internationella börsfederationens databas (). Marknaden för skuldinstrument i uppgick till 2014 jämfört med i EU. Källa: (2016), A quantitative framework for analysing potential bond contributions in a low-carbon transition. Marknaden för gröna obligationer i Denna marknad förtjänar en närmare granskning efter den goda utvecklingen . Marknaden för gröna obligationer i är relativt ny internationellt sett. Så sent som emitterade den först gröna obligationen av en kinesisk emittent. Det var vind- kraftsbolaget som emitterade en grön obligation i denominerad i dollar. Sett ur ett globalt perspektiv var emitterad volym av gröna obligationer i nästan obefintlig 2015. trädde den kinesiska regleringen av gröna obli- gationer i kraft, se 5 kap. Året därpå emitterades de första gröna obligationerna denominerade i renminbi och marknaden i kom att utvecklas i mycket snabb takt. Kinesiska emittenter kom att emittera gröna obligationer för , vilket ut- gjorde av totalt global emitterad volym 2016.80 Till största delen var det företag med statliga kopplingar som drev upp emissionsvolymen. Anledningen är att det i statliga råd () finns en politisk vilja att ställa om till en hållbar finansmarknad som ett steg i att komma till rätta med miljöproblemen i landet, enligt uppgift från () of Central Univercity of Finance and Economics (CUFE) i . Tillsammans med ett omfattande statligt ägande har snabbt kunnat driva på emissionen av gröna obligationer. Av totalt emitterad volym i utgjorde obligationer emitterade av de kommersiella bankerna och övriga företagsobligationer 16 procent.81 Av företagsobligationerna har cirka hälften emitterats av statligt kontrollerade företag och hälften av privatägda företag. Den kinesiska staten sitter som majoritets- ägare i nästan alla kommersiella banker i , enligt IIGF. Vidare menar IIGF att de statligt styrda företagen utgör av de företag som emitterar obligationer i . Exempelvis var de fyra största emittenterna i världen banker med kopplingar till den kinesiska staten.82 Enbart dessa fyra banker stod för 80CBI (2017), 2016, . 81CBI (2017), 2016, . 82De fyra största emittenterna av gröna obligationer globalt 2016: Pudong Develop- ment Bank, , och . Källa: Bloomberg (2017), : 2016 in review, . av total emissionsvolym i . Tillsynsmyndigheterna i har stor makt och det har troligtvis varit så att de statligt styrda före- tagen fått instruktion om att emittera gröna obligationer. Privata aktörers andel av marknaden för gröna obligationer i upp- skattas av utredningen vara begränsad. Den kinesiska marknaden för gröna obligationer är till stor del en inhemsk sådan. En andel på av emissionsvolymen 2016 emitterades av kinesiska emittenter och noterades på de kinesiska marknaderna Interbank Market och Market.83 En del av de kinesiska emittenterna finansierar sig emeller- tid även på de internationella kapitalmarknaderna och utlands- noterade obligationer stod för av totalt emitterad volym. Utländska emittenters emission av gröna obligationer i är mycket begränsad och utgjorde endast en procent. har inte infört några ekonomiska incitament till att emit- tera gröna obligationer. I stället prioriteras gröna obligationer när det kommer till den administrativa processen för myndighetsgod- kännande. Det går alltså betydligt snabbare och smidigare att få god- känt emission av gröna obligationer kontra traditionella obligationer. Processen att emittera obligationer i är annars en relativt ut- dragen process. Den kinesiska (People’s – PBOC) undersöker emellertid möjligheten till att införa även ekonomiska incitament för banker att emitter och investera i gröna obligationer, enligt IIGF. Ett förslag som diskuteras är att PBOC ska acceptera gröna obligationer med sämre kreditbetyg som säkerhet vid lån från . Annars är det endast tillgångar med högsta kredit- betyget AAA som får användas. Av de gröna obligationer som emit- terades hade kreditbetyg AAA, betyg AA, betyg A och saknade betyg.84 Dessutom skulle räntan på sådana lån vara lägre än lån mot säkerhet i traditionella obligationer. Att sänka kapitalkraven för gröna obligationer är inte aktuellt i . 83CBI (2017), 2016, . 84Det ska påpekas att dessa betyg i regel är satta av lokala kreditvärderingsföretag som inte alltid har identiska kriterier som sina internationella motsvarigheter. Källa: SEB:s analys av Bloomberg/BNEF och data i (2017), The , . Marknaden i har tappat något i fart . låg för året ackumulerad emissionsvolym 11 pro- cent under ackumulerad emissionsvolym 2016.85 Trots att marknaden tappat något i fart får den ändå anses utvecklas väl. låg på en andraplats över de länder som (fram till ) emitterat de största volymerna av gröna obligationer, se Figur 4.34. låg nästan i linje med , mycket på grund av den franska statens stora emissioner. När denna data togs fram återstod drygt ett kvartal av och mycket kan hända . information indikerar att har goda chanser att likt 2016 åter bli det största emitterar- landet. 85 (2017), The , . 4.9.2Emittenter på den globala marknaden var det i huvudsak multila- terala banker som emitterade gröna obligationer. Andra aktörer var Kommunalbanken i emitterade sin första gröna obligation 2010, tre franska regioner emitterade sina första och Sydafrikanska statens samt den Sydafrikanska kommersiella banken vilka också emitterade 2012. Andra aktörers emission utgjorde dock bara en mindre andel av emissionen . Kom/Prov/Stad Not: Procentsatserna i diagrammet avser andel av emitterad volym 2017 fram till . Källa: Egen bearbetning av data från CBI. började marknaden ta fart och bli mer diversifierad när fler aktörer från olika sektorer, speciellt företagssektorn, började emit- tera gröna obligationer. De multilaterala bankernas marknadsandel har därefter minskat och företagen har tagit över som den största gruppen emittenter med en andel på . Även kommersi- ella banker är företag och adderat med övriga företag står de för en total andel på av årligt emitterad volym. Privata aktörer har även del i emissionen av värdepapper med bakomliggande till- gångar (ABS) och andra skuldinstrument som stod för en andel på sju resp. . Det ger privata aktörer en total andel av årlig emissionsvolym om . Resterande står därmed den offentliga sektorn för. Lokala myndigheter som kommuner, provinser och städer har varit aktiva på marknaden sen 2013. Det är den största offentliga sektorn med en andel på av årlig emission. I sektorn ingår svenska aktörer som t.ex. och läns landsting. Närmare beskrivning av de statliga emissionerna åter- finns i 8 kap. Det framgår tydligt av statistiken att den fortfarande unga gröna obligationsmarknaden visat kraftig tillväxt men ändå har en liten andel av den totala obligationsmarknaden. En viss stagnation i tillväxten kan nu noteras. Ett problem för fortsatt tillväxt som framstår som det dominerande på marknaden är efterfrågeöver- skottet, eller utbudsbristen, som bl.a. visar sig genom att emission- erna snabbt blir övertecknade. Det är en viktig slutsats som bildar en grund för utredningens diskussion om främjandeåtgärder. 5Standard, bedömning och validering Bedömning: Marknadens självreglering med bl.a. taxonomier bedöms fungera väl. Fortlöpande revideringar av särskilt GBP ger grund för dynamik och uppdaterade regelverk. Något lagstiftningsbehov bedöms inte föreligga, men på kan bristande standarder för den externa gransk- ningen motivera en reglering av denna. I uppdraget till utredningen anges att utredaren ska analysera och lämna förslag på en struktur med processer och kriterier som identifierar gröna projekt, på processer och rutiner för tredjeparts- validering av gröna obligationer och på vilken information som investeraren behöver för att fatta välgrundade investeringsbeslut. Utredaren har inte i uppdrag att lämna förslag på en definition av en grön obligation. I avsnittet följer en sammanställning och analys av riktlinjer och rekommendationer på området, ramverken för emissioner, rutiner för andrahandsutlåtanden, valideringsprocesser och slutligen en sammanställning av reglerna om information till investerare. 5.1Allmänt om hållbarhetsrapportering och riktlinjer Hållbart företagande rymmer såväl risker och utmaningar, som möjligheter till nya och innovativa affärsmodeller. Förutsättning- arna för företagens arbete med hållbart företagande varierar bero- ende på storlek, samt inom vilka branscher och i vilka länder de är verksamma. Ansvaret för hållbart företagande är företagens, men utvecklingen är ett samspel mellan företag, intressenter samt sam- Standard, bedömning och validering Regeringen och myndigheter kan ha en uppmunt- rande, stödjande och pådrivande roll. Regeringen bör även bidra med kunskapsutbyte över nationsgränserna inom organisationer som t.ex. FN och EU samt bilateralt. Fackliga organisationer kan genom kollektivavtal och globala ramavtal säkra rättigheter och villkor i företagen och deras underleverantörer. Civilsamhälles- organisationer kan identifiera problem och arbeta konstruktivt med företag, både hemma och i utlandet, för att försöka hitta gemen- samma lösningar. Konsumenter och investerare är viktiga aktörer för att inrikta och belöna företagens arbete. Internationella riktlinjer för arbetet inbegriper i första hand FN:s Global Compact, FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter, kärnkonventioner och tre- partsdeklarationer och riktlinjer för multinationella före- tag. riktlinjer är gemensamma rekommendationer från regeringar till multinationella företag på hur affärsverksamheter bedrivs ansvarsfullt. Närmare 50 regeringar har anslutit sig till rikt- linjerna sedan de framförhandlades . De innehåller icke- bindande principer, men de länder som har anslutit sig gör en bind- ande utfästelse om att tillämpa riktlinjerna och uppmuntra multi- nationella företag att följa dem i sin verksamhet. Riktlinjerna är uppdelade i tio kapitel och omfattar bl.a. mänskliga rättigheter, arbets- och anställningsförhållanden, miljö, korruption, konsument- intressen, vetenskap och teknik, konkurrens och beskattning.