sou · H6B377 · 2018-11-01 00:00:00 — •Att behovet av specialistsjuksköterskor inom bland annat di- striktsvård, barn- och ungdomsvård, anestesi, operation, inten- sivvård och akutsjukvård särskilt nämns. Hur regionen planerar för att möta behoven framgår inte av doku- mentet. Enligt den tabell som visar pensionsavgångar fram för de yrkesgrupper som arbetar inom hälso- och sjukvården saknas uppgift om specialistsjuksköterskor. Detsamma gäller för den tabell som visar personalomsättningen inom regionen för åren 2012–2017. Sjuksköterskor finns med som yrkesgrupper. För att få en ögonblicksbild av vilka specialistsjuksköterskekompe- tenser som saknas inom vården har utredningen studerat vårdgivar- nas efterfrågan av specialistsjuksköterskor på samtliga landstings och regioners webbplatser. Nedan följer en ögonblicksbild av hur Region an- nonserade tjänster på sin webbplats. Under fliken lediga jobb på Region fanns möjligheten att söka alla lediga jobb inom regionen men vi sökte specifikt efter specialistsjuksköterska under yrkeskategori men då den kategorin 91Sammanställning och prognos av kompetensbehovet 2017, daterat och Samman- ställning och analys av kompetensförsörjningsbehovet av 2016, daterat . Hälso- och sjukvården – nulägesbeskrivning saknades gick utredningen vidare med den befintliga kategorin sjuk- sköterska. Antal platsannonser den aktuella dagen var 52 stycken. Av dessa sökte regionen efter elva anestesisjuksköterskor, en operationssjuk- sköterska, en forskningssjuksköterska med krav på specialistutbild- ning inom anestesi eller intensivvård, en specialist inom ortopedi samt fyra distriktsjuksköterskor där kravet på distriktsjuksköterske- utbildning inte var direkt uttryckt genom att man sökte efter en sjuksköterska alternativt en distriktsjuksköterska. Övriga 35 plats- annonser avsåg grundutbildade sjuksköterskor. Beträffande platsannonser i övriga landsting och regioner fanns bland 14 av dessa särskilda kategorier för specialistsjuksköterska. Nedan följer fyra exempel på platsannonser som utredningen fann under kategorin ”specialistsjuksköterska” hämtade från . Vi söker legitimerade sjuksköterskor gärna med specialistutbildning inom akutsjukvård, barn och ungdom, öppen hälso- och sjukvård eller ambulans. Gipskompetens är meriterande. Vi söker dig som är legitimerad sjuksköterska med specialistutbildning inom barn- och ungdomssjukvård alternativt flerårig erfarenhet av barn- sjukvård. Även sjuksköterska med annan specialitet är välkommen att söka. Du är legitimerad sjuksköterska helst med specialistutbildning inom barn och ungdom. Det är meriterande om du har erfarenhet från barn- sjukvård och/eller erfarenhet inom området allergi- och lungsjukdomar. Vi söker dig som är legitimerad sjuksköterska med erfaren- het av akutsjukvård. Vi ser det som meriterande med vidareutbildning inom akutsjukvård, kirurgisk omvårdad eller motsvarande samt TNCC/ATLS- Ledningssjuksköterska inom akutsjukvård 7,5 hp är önskvärt men inget krav. Hälso- och sjukvården – nulägesbeskrivning Av det ovan nämnda framgår att det utifrån platsannonserna inte går att dra några slutsatser beträffande verksamheternas behov av spe- cialistsjuksköterskor. I detta kapitel gås igenom de satsningar som gjorts för att höja kva- liteten och effektiviteten inom hälso- och sjukvården. Kompetensförsörjning är en stor utmaning för hälso- och sjukvår- den. Möjligheten att rekrytera rätt personal, hur befintlig kompetens används samt vilka möjligheter medarbetarna har att använda sin kompetens på bästa sätt är förutsättningar för att kunna ge god och säker vård. Livslångt lärande genom fortbildning är en viktig del i det. Regeringen beslutade budgetproposition92 att avsätta för att kunna stimulera bättre och effekti- vare användning av kompetensen inom hälso- och sjukvård. Satsningen, som kallas professionsmiljarden, syftar till att höja kvaliteten och effektiviteten i hälso- och sjukvården. För att främja landstingens och regionernas möjligheter att ge hälso- och sjukvår- dens medarbetare goda förutsättningar att utföra sitt arbete slöts en överenskommelse mellan regeringen och SKL. Överenskommelsen handlar om hur medlen till vården ska används och fördelas, och riktar in sig på tre områden:93 •IT-stöd och processer för förenklad administration och bättre tillgång till information för vårdens medarbetare. •Smartare användning av medarbetares kompetensförsörjning. •Stöd till planering av långsiktig kompetensförsörjning. 2015/16:1. 2017/18:1 Utgiftsområde 9. Hälso- och sjukvården – nulägesbeskrivning I tillägg till ovanstående slöt regeringen och SKL ytterligare en över- enskommelse om stöd för bättre resursutnyttjande i hälso- och sjuk- vården –2018 om att öronmärka för att ge möjlighet till specialistutbildning av sjuksköterskor. Därutöver aviserades i budgetpropositionen en satsning om , –2021, för att ge goda förutsättningar för sjukvårdens medarbetare. slöt parterna en överenskommelse om personalmiljarder . Över- enskommelsen omfattar totalt . Av dessa är avsedda som stimulansmedel till landstingen. Inom ramen för satsningen avsätts till SKL för stöd till landstingen vid genomförandet av insatser inom ramen för överenskommelsen, fortsätta utvecklingen av samverkan och system för att leda och utveckla hälso- och sjukvårdens verksamhet utifrån kvalitet samt tillsammans med landstingen analysera hur samtycken till personuppgiftsbehandling kan hanteras och vid behov stödjas ge- nom digital lösning. Överenskommelsen ska ses som ett komple- ment till Professionsmiljarden och dessa kommer att följas upp ge- mensamt. •Utveckla medarbetarnas arbetssituation genom att utveckla ledar- skap, arbetsmiljö, ha tillräckligt antal medarbetare med rätt kom- petens samt insatser för att behålla och utveckla medarbetare. •Utveckla vårdens kompetenser genom att skapa förutsättningar för utvecklingsarbete, kapacitets- och produktionsplanering samt verksamhetsstöd. Medlen inom ramen för överenskommelsen kan användas till •Se över arbetsvillkor genom att se över arbetets organisering och förhållandet mellan arbetstider och arbetsbörda. •Erbjuda kompetensutveckling eller vidareutbildning till alla kate- gorier av vårdpersonal. •Utveckla arbetssätt i syfte att vårdpersonal ska arbeta kvar inom hälso- och sjukvården. Hälso- och sjukvården – nulägesbeskrivning Medlen får även användas till att stärka redan pågående satsningar eller bibehålla effekter av redan gjorda satsningar. fick i uppdrag att följa överenskom- melsen om bättre resursutnyttjande i hälso- och sjukvården som re- geringen och SKL gemensamt ingick 2016. Uppdraget innefattade att ta del av och värdera de insatser och initiativ som gjorts av landstingen och regionerna inom överenskommelsens tre utvecklingsområden. har även givit stöd och bidragit till utvecklingen av insatserna genom att bland annat sprida kunskap om regelverken som har betydelse för insatserna. kartläggning visar att de prioriterade områdena i överenskommelsen är områden som landstingen och regionerna ar- betat med . Medlen från professionsmiljarden har förstärkt utvecklingsarbete som planerats och påbörjats innan den statliga förstärkningen tillkom. Kartläggningen visar också att en majoritet av landstingen (inom ramen för stöd till planering av lång- siktig kompetensförsörjning) erbjuder så kallad utbildningstjänst för grundutbildade sjuksköterskor. Det innebär att dessa kan utbilda sig till specialistsjuksköterskor med bibehållen grundlön då utbildningen sker på halvfart. Det innebär att det tar innan specialistkompetensen till fullo kommer vården till del. Sjuk- sköterskorna jobbar och studerar men de stu- denter utredningen träffat har berättat att de endast får ledigt från jobbet för schemalagd utbildning vilket i praktiken innebär att sjuk- sköterskorna arbetar/studerar . har även fått i uppdrag att följa den förnyade över- enskommelsen om stöd till bättre resursutnyttjande i hälso- och sjukvården för åren 2017–2018. Överenskommelsen syftar till att stimulera landstingen och regionerna inom de prioriterade utveck- lingsområden som tidigare utpekats. Nytt för överenskommelsen är att öronmärkts för att ge möjlighet till specia- listutbildning för sjuksköterskor. Hälso- och sjukvården – nulägesbeskrivning Inom ramen för utvecklingsområdet stöd till planering av lång- siktig kompetensförsörjning har anlitat Ramböll94 för att kartlägga om landstingen följt upp och utvärderat sitt arbete med att erbjuda sjuksköterskor utbildningstjänst eller studielön. Rambölls uppdrag innefattade också att kartlägga, beskriva och ana- lysera samtliga landstings arbeten med att erbjuda yrkesintroduktion till nyexaminerade sjuksköterskor. Vårdgivare har till utredningen vittnat om att det saknas er- farna sjuksköterskor som kan fungera som mentorer för nyexami- nerade sjuksköterskor samt att den mest erfarna sjuksköterskan i en verksamhet inte sällan är den sjuksköterska som har arbetat mellan ett till . Uppföljningen som Ramböll gjort baseras på en kombination av ex- plorativa intervjuer med SKL och få en över- gripande bild av landstingens arbete med satsningen på kompetens- utveckling för sjuksköterskor, telefonintervjuer med landsting och regioner och då framför allt med personer som arbetar med strate- giska frågor och i vissa fall på ledningsnivå inom region- och lands- tingsförvaltningarna. Intervjuerna har givit en samlad bild över vilka landsting som har utvärderat satsningen samt utfallet av detta. Utöver kombinationen av nämnda metoder har dokumentstudier varit en vik- tig del i underlaget. Framför allt har tidigare kartlägg- ning, inkluderat intervjuanteckningar samt landstingens egna redovis- ningar av professionsmiljarden utgjort väsentliga inslag i studien. 94En kartläggning av landstingens arbete med kompetensförsörjning av sjuksköterskor. Ramböll (2017). Hälso- och sjukvården – nulägesbeskrivning Specialistutbildning med ersättning för att säkra långsiktig kompetensförsörjning Av Rambölls kartläggning framgår vilka typer av ekonomisk ersätt- ning som landstingen och regionerna erbjuder sjuksköterskor som önskar att vidareutbilda sig till specialistsjuksköterskor. Vidare fram- går i vilken utsträckning landstingen och regionerna har följt upp och utvärderat satsningarna på att erbjuda sjuksköterskor att genom- gå betald specialistutbildning och utfallet av detta. Kartläggningen visar att samtliga landsting och regioner erbjuder en ekonomisk ersättning till sjuksköterskor som vill vidareutbilda sig till specialistsjuksköterska. Ersättningen sker vanligen i form av studielön eller utbildningstjänst. Kartläggningen framgår att flera landsting erbjuder utbildningstjänster inom prioriterade områden där det finns ett kompetensbehov inom exempelvis akutsjukvård, anestesi och kirurgi. Uppföljning och utvärdering av utbildningstjänst och studielön sker i låg utsträckning Rambölls kartläggning visar att nästintill inget av landstingen eller regionerna genomför någon systematisk eller kvalitativ utvärdering av satsningen på utbildningstjänst eller utvärdering av satsningen på studielön. Region anger dock att de utvärderar och följer upp arbetet kontinuerligt gentemot personalutskottet. Övriga landsting och regioner uppger att den uppföljning som görs för det mesta är kvantitativ, exempelvis följs antalet sjuksköterskor som erbjuds studielön upp i förhållande till andelen som tagit examen. Vi följer bara upp om de har tagit examen. Däremot följer vi inte upp om man får andra arbetsuppgifter eller att utbildningen kommer till nytta. Innan vi utlyser går det ut information till verksamheten om att äska platser och informationsavgångar. Då går vi mot att det ska styra. Men ingen enkät eller intervju efteråt. (Svar från ett landsting). Endast tre av landstingen som deltog i satsningen har utvärderat eller följt upp antal utbildningsanställningar; , och Region . Syftet till detta har varierat. Hälso- och sjukvården – nulägesbeskrivning har erbjudit utbildningstjänst . Utvärdering har skett genom enkäter till sjuksköterskor som vidareutbildats och deras enhetschefer. Det övergripande syftet har varit att undersöka om och på vilket sätt kompetensen tagits tillvara efter genomförd vidareutbildning samt om satsningen lett ökad bemanning av specialistsjuksköterskor på berörda enheter. Region har erbjudit utbildningstjänst och har följt upp satsningen genom en enkät till HR-personal och chefer. Upp- följning har syftat till att ta reda på hur de specialistkompetens används till att förbättra patientvården. har haft utbildningstjänst . De har följt upp sin pilotsatsning genom enkäter till chefer och medarbetare samt med dialoger med berörda medarbetare, chefer, fackliga företrädare och arbetsgivar- företrädare. Uppföljningen har syftat till att förbättra och utveckla processen för den praktiska hanteringen av utbildningstjänsterna. Två av landstingen genomför utvärdering av utbildningstjänster och fyra har planer på att genomföra utvärdering. Även om endast tre av landstingen och regionerna utvärderat eller följt upp satsningen på utbildningstjänster har flera av intervjuade företrädare för landstingen kunnat ge en bild av vad satsningarna har bidragit till. Fler sjuksköterskor väljer att vidareutbilda sig till spe- cialist till följd av satsningen på utbildningsanställning. Övergången från studielön till utbildningsanställning uppges ha ökat antalet sjuk- sköterskor som vill utbilda sig specialistsjuksköterskor. Utbild- ningstjänsterna bidrar också till att minska bristen på specialistsjuk- sköterskor. Vilket också är den sammantagna bilden av satsningen på utbildningstjänster. De landstingsföreträdare som intervjuats har dock svårt att svara på i vilken utsträckning satsningen gett effekt. Fyra av landstingen menar att satsningen bidragit till att minska det regionala kompe- tensbehovet inom de områden som prioriterats. Landstingen är del- vis beroende av lärosätens kurser och upplägg. Något som har lyfts i vissa regioner är att valet av inriktning som utbildningstjänster er- bjuds inom styrs av vilka specialistutbildningar som det närmaste lä- rosätet har. Det beror på att sjuksköterskorna tenderar att söka sig till lärosäten på samma ort. Huruvida en utbildningstjänst ska ske på halvfart är också något som anpassas efter det lärosäte som ligger närmast. Hälso- och sjukvården – nulägesbeskrivning Region påpekar vikten av ett nära samarbete med regionens lärosäten. Dialogen med i regionen beskrivs fungera väl och från sjukvårdsförvaltningens sida är man nöjd med att deras rekryteringsbehov väger tungt när universiteten planerar för utbildningar. Dock har universiteten en lång planeringshorisont och behöver en lång framförhållning när de ska utveckla sina utbild- ningar. har sjukvårdens kortsiktiga behov lösts genom att regionen har betalt för uppdragsutbildningar, ett åtagande som kom- mer i tillägg till utbildningstjänsterna och studielön som bekostas av regionen. Även andra landsting har efterfrågat större flexibilitet från lärosätena så att antalet utbildningsplatser skulle kunna anpassas efter vårdens behov utifrån ett kortare perspektiv. – utvärdering indikerar ett antal utmaningar med satsningen har genomfört den mest omfattande ut- värderingen i form av en processutvärdering där sjuksköterskor följ- des under och efter genomförandet av specialistsjuksköterskeutbild- ningen. gjordes en första utvärdering av sjuksköterskor som då hade genomfört halva utbildningen till specialistsjuksköterska. Samma grupp följdes därefter upp när de 2016 arbetat . Resultatet och slutsatser från utvärdering Rambölls redovisning av utvärdering som följer. erbjuder utbildningstjänster på halv- fart. Upplägget innebär utbildning på halvfart och kliniskt arbete på halvfart. Utvärderingsresultatet visar att utbildningstjänsterna med studier på halvfart fungerar huvudsakligen bra enligt både sjukskö- terskor och enhetschefer. Ett mervärde uppstår genom att ny kun- skap kan omsättas direkt i praktiken, verksamheten kan dra nytta av kunskapen och sjuksköterskan finns kvar i verksamheten. Utbild- ningstjänsten beskrivs motsvara sjuksköterskors förväntningar. Önskemål rör främst utbildningens innehåll och ett klargörande om vad den förväntas leda till i form av nya arbetsuppgifter och löne- påslag. Hälso- och sjukvården – nulägesbeskrivning Specialistutbildningen ska leda till nya arbetsuppgifter och en ny roll, vilket inte alla sjuksköterskor upplever uppnåtts. Nya arbets- uppgifter anges som viktigt för att sjuksköterskan ska stanna kvar på samma arbetsplats. Det upplevs också att det finns en osäkerhet bland enhetschefer om vilka arbetsuppgifter en specialistsjuksköterska bör ha i verksamheten. För att säkerställa att sjuksköterskans nya kom- petens tillvaratas efterfrågas en tydlighet kring vad en specialistsjuk- sköterskeexamen ska leda till samt att en plan beträffande upprättas initialt tillsammans med berörd chef. Utvärderingen visar på utmaningar kopplat till resurser och be- manning av verksamheten som utbildningssjukskö- terskan studerar. av de enhetschefer som in- gått i studien uppger att de enbart ersätter utbildningssjuksköterskan vid hög arbetsbelastning. Övriga ersätter inte sjuksköters- kan vid frånvaron för studier. Detta har medfört ett stressmoment hos de sjuksköterskor som är under utbildning, då deras studier ökar kollegors arbetsbelastning. Både enhetschefer och sjuksköterskor menar att specialistsjuk- sköterskeutbildningen har betydelse för verksamhetens utveckling, till exempel genom ökat intresse av utbildningen, vidarespridning av kunskap, och att specialistsjuksköterskorna fungerar som förebilder för kollegor. Dessutom kan sjuksköterskorna presentera sina exa- mensarbeten på arbetsplatsen. Ett bekymmer är dock att utbildnings- platserna inte fyllts eftersom sjuksköterskor avvaktar med sin spe- cialistsjuksköterskeutbildning i väntan på en utbildningstjänst. I Rambölls intervjuer med övriga landsting och regioner bekräftas att det är en utmaning att ta tillvara de specialistutbildade sjukskö- terskornas kompetens. Detta kan dock skilja sig mellan olika avdel- ningar. På avdelningar som endast anställer specialistsjuksköterskor är det lättare att tillvarata kompetensen hos sjuksköterskan. På av- delningar som utgörs av en mix av grundutbildade sjuksköterskor och sjuksköterskor med specialistsjuksköteutbildning sägs det vara svårare för chefen att ta tillvara på specialistkompetensen. Mot denna bakgrund bedömer att det är av vikt att se Hälso- och sjukvården – nulägesbeskrivning över vilken roll specialisterna ska ha under och efter genomförd spe- cialistutbildning. Landstingsföreträdarnas intryck är att det är vik- tigt att som chef få stöttning från HR-funktioner i att kunna ta till- vara specialistsjuksköterskors kompetens. En annan utmaning som uppmärksammats i landstingen är be- manningen av verksamheten när sjuksköterskor tillfälligt plockas bort på hel- eller halvtid för att genomföra specialistutbildning. Den sammantagna bilden är att flera landsting har svårt att klara av detta och att satsningarna på utbildningstjänst har medfört ett ökat behov av stafettsjuksköterskor. Upplägget med studier på halvfart skapar ett mervärde för både verksamheten och sjuksköterskan, enligt ett av landstingen. Däre- mot lyfter en representant att sjuksköterskor har upplevt upplägget som tungt. De har gett uttryck för att sysselsättningsgraden känns som att den överstiger heltid. Detta är något som delvis kunnat åt- gärdas genom att justera schemaupplägget. 4.5.20Sjukhälsotalen i hälso- och sjukvården Enligt statistik från ökade antalet sjukfall i mellan 2012–2014 inom nästan alla yrken. Den genomsnitt- liga ökningen var men för flera yrken som kräver längre utbildning såsom sjuksköterskor, barnmorskor och andra specialist- sjuksköterskor var ökningen dubbelt så stor. Vård- och omsorgsyrken hade flest antal sjukfall, totalt 90 000 . Vård och omsorgspersonal är den största yrkesgruppen på svensk arbetsmarknad och är också den grupp som står för flest sjukfall vilket är en femtedel av det totala antalet sjukfall i . Yrkesgruppen har 171 sjukfall per 1 000 anställda, att jämföra med genomsnittet på 103 sjukfall per 1 000 anställda. Antal sjukfall per 1 000 sysselsatta visar dock en marginell minskning för gruppen vård- och omsorgspersonal. Det kan dock konstateras att gemensamt är att gruppen vård- och omsorgspersonal sticker ut genom att ha de högsta antal sjukfall per 1 000 anställda av samtliga yrkesgrupper. Enligt landstings personal och utbildningsbokslut , ökade antalet sjukdagar i genomsnitt med en arbetsvecka, från 17 , Hälso- och sjukvården – nulägesbeskrivning Ökningen med gäller för allmänsjukskö- terskor, vilket är den största personalgruppen. Även bland specia- listsjuksköterskor ökar sjukskrivningarna, men inte i lika hög ut- sträckning.95 Enligt beror ökningen på brist på per- sonal samt otillräcklig tid för återhämtning. har arbets- miljön blivit tuffare . Gränsen för vad personalen orkar har överskridits, vilket resulterar i ökad korttidsfrånvaro, men också i långtidssjukskrivningar. 4.5.21Goda exempel från hälso- och sjukvården Sex timmars arbetsdag96 infördes kortare arbetstider på försök för per- sonalen på operation vid . Resultatet blev så lyckat att ledningen nu beslutat att permanenta arbetstidsförkortningen. Arbetstidsförkortningen handlar i själva verket om arbetstiden är kvoterad, vilket innebär att anestesisjuksköterskor, operationssjuk- sköterskor och undersköterskor arbetar sex tim- mar inne på en operationssal. Utöver det har varje medarbetare avsatta till utvecklings- och utbildningstid. För att få projektet att gå ihop krävdes det att avdelningen an- ställde 15 nya sjuksköterskor och undersköterskor. Satsningen på arbetstidsförkortning har lett till en produktionsökning vilket också är en av anledningarna till att man permanentar arbetstidsmodellen. I normala fall är operationssalarna öppna dygnets alla timmar. Men på grund av personalbrist kunde salarna inte nyttjas full ut. hålls inplanerade operationer igång fram på kväl- larna, vilket innebär att man hinner med fler operationer . En annan anledning är att arbetstidsmodellen ger personalen mer tid till återhämtning och därmed bättre arbetsmiljö. Arbetstidsförkort- ningen innebär även att utöver de sex timmars arbetsdag är det två avsatta till kompetensutveckling. 95Försäkringskassan, korta analyser 2015:1, Vård och omsorg har flest nya sjukfall. 96Vårdfokus, tidning för vårdförbundet, publiceringsdatum . Hälso- och sjukvården – nulägesbeskrivning Region satsar på fast anställda sjuksköterskor för att minska beroendet av inhyrda sjuksköterskor genom att erbjuda mer i lön . Kostnaderna för inhyrd personal har ökat över hela landet och Region är inget undantag. En målsättning för samtliga regioner och landsting i landet är att bli oberoende av inhyrd personal. Region förslår därför att fast anställda sjuksköterskor som arbetar på vårdavdelningar med dygnet runt verksamhet och akut- mottagningar får ett lönetillägg på . föreslås ett funktionstillägg på för specialistsjuksköterskor som arbetar inom anestesisjukvård, intensivvård och operationssjukvård. Löneläget i för en nyexaminerad sjuksköterska är och för en erfaren så- dan. Till detta kommer ersättning för obekväm arbetstid samt en mer generös arbetstidsförkortning jämfört med centrala avtal. Löne- ökningen på kommer att gälla för 1 100 sjukskö- terskor. var kostnaderna för inhyrda sjuksköterskor pengar som regionen nu i stället vill använda till att investera i den egna personalen och utveckla vården. Med egen bemanning säkerställs kontinuitet och säkerhet för patienten som kontinuitet i arbetsgruppen ger bättre förutsättningar för en god arbetsmiljö och aktivt utvecklingsarbete. Inhyrd bemanning medför även merkostnader, både per arbetad timme och i form av de indirekta kostnader som uppstår som en följd av en bristande konti- nuitet. 97SVT Nyheter , , Region , dnr 2476-2018. Hälso- och sjukvården – nulägesbeskrivning