sou · H6B334 · 2018-05-28 00:00:00 — Uppdraget utökades till att omfatta även vilka möjligheter som finns enligt nuvarande regler att vidta åtgärder för anpassning av dagvattenhanteringen till ett förändrat klimat, föreslå hur va-taxan kan användas för att finansiera sådana anpassnings- åtgärder och redovisa regleringen för kostnadstäckning av anpass- ningsåtgärder i . I samband med tilläggsdirektivet förläng- des utredningstiden . Hur samhället ska finansiera och hantera dagvatten och skyfall är en komplex frågeställning med många aktörer och flera lag- stiftningar som inte hänger samman eller saknas. Det är inte en fråga som kan redas ut . Utredningen om hållbara vattentjänster föreslår att kommuner ska redogöra för kommunens bedömning av hur en ökad belastning på de allmänna va-anläggningarna ska hanteras vid skyfall. Redo- görelsen ska finnas i kommunens plan för hur kommunen lång- siktigt ska uppfylla sina skyldigheter att ordna vattentjänster enligt 6 § vattentjänstlagen. Vidare anser utredningen att det med nuvarande lagstiftning inte finns något rättsligt hinder mot att låta va-taxan finansiera en viss överkapacitet. Det är enligt utredningen rimligt att anse att det är en nödvändig kostnad att anpassa de allmänna va-anläggningarna i befintlig bebyggelse så att de kan hantera mer än ett 10-års regn. I utredningen nämns även att va-anläggningen ska hantera skyfall. Utredningen har inte belyst hur nyttor av dagvattenåtgärder fördelas och hur det bör påverka kostnadsansvaret. Exempelvis har alla företag, verksamheter och kommunmedborgare, sommarstuge- ägare med flera utanför tätbebyggelsen nytta av åtgärderna i denna eftersom service som skolor, sjukhus, räddningstjänst, butiker, kommunikationer, arbetsplatser med mera förblir tillgängliga. En del av intressenterna utanför tätbebyggelsen ingår i kommunens skattekollektiv, andra inte. I vissa kommuner kan va-kollektivet utgöra färre än av kommuninvånarna. Invändningar mot utredningens förslag De som betalar avgifter för den allmänna va-anläggningen är de som utgör avgiftskollektivet. Endast kostnader som är nödvändiga för att ordna och driva va-anläggningen får belasta kollektivet. För att avgiftsskyldigheten ska uppstå måste kommunen ha beslutat om verksamhetsområde för dagvatten och byggt ut en allmän dag- vattenanläggning. Avgifterna ska bestämmas så att kostnaderna fördelas mellan de avgiftsskyldiga enligt vad som är skäligt och rättvist. Finansieringen av åtgärderna påverkas av vem som har ansvaret att genomföra dem och vilka som har nytta av att en åtgärd genomförs. För avgiftskollektivet är det viktigt att åtgärder som enligt vattentjänstlagen inte ska utföras under huvudmannens ansvar inte heller belastar kollektivet. Eftersom fastighetsägarna i slutändan ska stå för notan i form av va-taxa, skatt eller försäkringspremier ligger det också i deras intresse att de mest kostnadseffektiva åtgärderna genomförs. De mest effek- tiva åtgärderna är inte att förbättra den allmänna va-anläggningen. Dessa bör vidtas av och hos andra aktörer, exempelvis markägare utanför tätorten, fastighetsägare i tätorten, gatuhållare och samhälls- planerare. Hur ser problematiken ut ? konstaterade att dagvattenhante- ringen behöver hanteras i samhällsplaneringen och att alla aktörer som påverkar dagvattenavrinningen måste vara med och bidra med åtgärder. Tyvärr är det fortfarande oklart hur de aktörer som faktiskt påverkar dagvattenflödet, och har bäst möjlighet att göra åtgärder, ska få incitament att genomföra dessa. Ensidigt fokus på bortledning av vatten ovan eller under mark riskerar att öka belastningen av föroreningen på sjöar och vattendrag. Det enda som är tydligt är va-huvudmannens ansvar enligt vatten- tjänstlagen. Denna tydlighet har vuxit fram genom rättspraxis . Naturligtvis måste de allmänna va-anläggningarna utvecklas och vad som ska anses vara skäliga anspråk på säkerhet har Enligt Svenskt Vattens publikation P110 rekommenderas dimensionering vid trycklinje för marknivå för 20 och 30 års-regn i tät- och centrumbebyggelse för ny bebyggelse. För att uppnå en hållbar dagvattenhantering måste man skilja mellan lösningar för normala flöden och hantering av skyfall. Hantering av normala flöden kan hanteras av de allmänna dag- vattenanläggningarna i och ovan mark och för att kunna hantera skyfall behövs helt andra åtgärder som ligger utanför va-huvud- mannens rådighet. De åtgärder som behövs handlar om att skapa ytor som temporärt kan hantera vatten vid kraftiga skyfall. Ytor som ytterst sällan används för hantering av vatten. Dessa temporära översvämnings- ytor kommer att vara gator, torg, parker, fotbollsplaner etc. Sådan mark kan inte räknas som en del av den allmänna va-anläggningen för att de vart 50–översvämmas. Va-huvudmannen utgörs inte sällan av ett kommunalt bolag som även kan vara organiserat gemensamt med flera andra kom- muner. Även kommunalförbund kan vara va-huvudmän. Va- huvudmannen kan inte bestämma hur gatornas utformning ska se ut och framför allt inte hur hela avrinningen ska se ut som helhet i samhället. Hur vattnet rinner ytledes vid skyfall är bara ett av många intressen som ska tas hänsyn till i den fysiska planeringen. Än mindre kan en va-huvudman vidta åtgärder utanför verk- samhetsområdet och utanför kommunen i syfte att förhindra översvämning vid skyfall. Va-taxor löser därför inte finansieringen. Va-huvudmannen saknar också rådighet över hur vattnet ska rinna innan det hamnar i va-systemen. För det behövs en smart stadsplanering som kommunen ansvarar för enligt . Att lägga ansvaret på va-huvudmannen skulle inte leda till att de mest effektiva åtgärderna genomförs och förvaltas. Min samlade bedömning är att utredningen inte haft förutsätt- ningar att lösa sin uppgift. Det behövs i stället en ordentlig översyn av hur samhället ska hantera vatten och dagvatten i ett förändrat klimat. I detta bör samspel mellan avrinningsområdet, bebyggelsen, skyfall och torka, föroreningar samt finansiering ingå. Det finns många frågetecken kring ansvarsgränser när samhällen breder ut sig i områden som varit naturmark eller jordbruksmark. Dag- vattnet som leds ut från samhällen påverkar naturligtvis omkring- liggande mark och vice versa. af , , , , , M. (2005), Interreg – om urinsortering. af , , , M. (2015), Utvärdering av användar- aspekter av vakuumtoaletter till sluten tank. , Rapport nr 2015–0743-A. , M. m.fl. (2017), Kunskapsläge och nätverksträffar – små avlopp i kretslopp och VA-rådgivning. (2008), Utvärdering av urinsortering och torrtoaletter i . , Rapport 2008:88. (2012), Utvärdering av system för BDT-vattenrening med avseende på resurseffektiva städer och hållbar urban livsstil inom och H+ området, . Avfall (2012), Fosforfällor. Fosforfiltermaterial – ett hushålls- avfall. Avfall Utveckling, Rapport . Avfall (2013), i enskilda avlopp. Avfall Utveckling, Rapport . Avfall (2014), Omhändertagande av fraktioner från enskilda avlopp – nulägessammanställning och framtidsplan. Avfall Utveckling, Rapport . Avfall (2016), Hållbart kretslopp av små avlopp. Avfall Utveckling, Rapport 2016:07. (2014), Metodutveckling för lik- riktad tillsyn av minireningsverk och andra prefabricerade av- loppsanläggningar. Baltic Sea Center (2016), The internal phosphorus load – recycles old sins, . , M., , M., , S. (1997), Life cycle assess- ment of wastewater systems. Case studies of conventional treat- ment, urine sorting and liquid composting in three Swedish munic- ipalities. Technical Environmental Planning. (2018), Tillsynsvägledning avseende översvämningsrisker, Rapport 2018:8. (2018), Marknadskontroll av minireningsverk byggande/byggprodukter/marknadskontroll/pagaende- marknadskontroll/minireningsverk (hämtad ). , H., m.fl. (2017), Investeringsbehov och framtida kostnader för kommunalt vatten och avlopp. Svenskt Vatten Utveckling, Rapport . (2010), The of Phosphorus: Sustainability implica- tions of global phosphorus scarcity for food security. Dir 2017:96, Översyn av vattenförvaltningens organisation. (2017), Regnpengen – VA-taxa med dagvattenavgift som styr mot hållbar dagvattenhantering, Svenskt Vatten Utveckling, Rapport 2017-17. & , M. (2011), VA-rådgivning – Kommu- nala exempel och erfarenheter. Rapport nr 2011:3. Fastighetsmäklarinspektionen (2012), Rådgivnings- och upplys- ningsskyldigheten, (hämtad ). Finska miljöministeriet (2011), Pilotprojekt inleder avloppsvattens- rådgivningens utvecklingsarbete, Pressmeddelande . (2010), /smittskydd- beredskap/utbrott/utbrottsarkiv/cryptosporidium-ostersund- 2010 (hämtad ). i (2018), /jatevesi/ingangssida/ (hämtad ). Havs- och vattenmyndigheten (2013), Styrmedel för en hållbar åt- gärdstakt av små avloppsanläggningar, Slutrapportering av reger- ingsuppdrag enskilda avlopp. Havs- och vattenmyndigheten (2014), Vägledning för VA-planering för hållbar VA-försörjning och god vattenstatus, Havs- och vattenmyndigheten (2015), Vägledning och exempel för effektiv tillsyn av små avlopp, Rapport 2015:1. Havs- och vattenmyndigheten (2015), Juridiken kring vatten och avlopp, Rapport 2015:15. Havs- och vattenmyndigheten (2016), Näringsbelastningen på och 2014. Havs- och vattenmyndigheten (2016), Havs- och vattenmyndighet- ens allmänna råd om små avloppsanläggningar för hushållsspill- vatten. Havs- och vattenmyndigheten (2016), Tydligare regler för små av- loppsanläggningar. Havs och vattenmyndigheten (2016), Konsekvensutredning av för- slag på nya regler för små avloppsanläggningar. Havs- och vattenmyndigheten (2016), Behov av tillsynsvägledande myndighet beträffande länsstyrelsernas tillsyn av 6 § lagen om all- männa vattentjänster. Skrivelse Dnr 344-16. Havs- och vattenmyndigheten (2016), Konsekvensutredning av för- slag på nya regler för små avloppsanläggningar. Havs- och vatten- myndighetens rapportering . Havs- och vattenmyndigheten (2016) Redovisning av uppdrag 26. , Havet 2015/2016. , , , L., , M. (2003), Bra Små Avlopp Slutrapport. Utvärdering av 15 enskilda avloppsanläggningar. , R nr 13. , I. m.fl. (2017), SlutRapport av projekten för små avlopp: hur länge fungerar de? och Bakterieutsläpp från små avlopp, . (2012), Små avlopp ingen skitsak – Uppföljning av tillsynskampanj för små avlopp, Havs- och vattenmyndigheten, Rapport 2012:11. , J., , M., , L. (2012), Återföring av näring från små avlopp. En kunskapssammanställning om källsor- terande avloppssystem för enskilda hus och samlad bebyggelse, , Rapportserie nr 2012:1. . et al. (2017), Förslag till system för registrering av upp- gifter om små avlopp, Slutrapport, WSP och Ecoloop. , J, , E, Blecken, G-T, , H, , A, , A. (2017), Att definiera normaldagvatten: förslag och resonemang, Svenskt Vatten Utveckling, Rapport 2017:12. Hynds, P., Naughton, O. & O'Neill, O. (2017), Efficacy of a Strategy: in the Republic of , , no. , T.K., Kongshaug, G. (2003), Energy Consumption and Greenhouse Gas Emissions in . (2016), Gemensamhetsanläggningar för va – en del i genomförandet av kommuners va-planer. , M., , M., , M., , A. (2017), Kartläggning av fosforutsläpp från små avlopp längs den svenska . Ecoloop, på uppdrag av BalticSea 2020. (2011), Återvinn all växtnäring ur avloppet – inte bara fosfor! Ur Återvinna fosfor – hur bråttom är det? Formas foku- serar 19. , H, Baky, A., , U., , D., Kärrman, E. (2005), Composition of urine, faeces, greywater and bio-waste – for utilization in the URWARE model. , H., , Å., Vinnerås, B. (2013), System för åter- föring av fosfor i källsorterade fraktion av urin, fekalier, matavfall och i liknande rötat samhälls- och lantbruksavfall. lant- bruksuniversitet, Rapport 061. (2015), Kommuners inställning till krav på kretslopp för enskilda avlopp, examensarbete för Masterexamen, Miljö och Hälsoskydd, . (2004), Förutsättningar för kommunernas arbete med småskaliga va-system. , , , , , A., , M., , H., , , , C., , J., , , , L., Ridderstolpe, P., Drangert, J.O. (2006), Urine diversion: One step towards sustainable sanitation, Report 2006‐1. Kärrman, E., Kjerstadius, H., , Å., , M., , S. (2017), Källsorterande system för spillvatten och matavfall. Erfa- renheter, genomförande, ekonomi och samhällsnytta. Svenskt Vatten Utveckling, Rapport 2017–04. (2012), kommunes skybruds- plan 2012. (2011), Fosfor och dess växttillgänglighet i slam – en litteraturstudie. Svenskt Vatten Utveckling, Rapport 2011–16. , J., Larfeldt , A. (2017), Juridisk utredning av frågor rörande hantering av matavfall och klosettvatten i projekt , rättsutredning, advokatbyrå. LRF (2012), Varför kretslopp av enskilda små avlopp? i (2008), Planera vatten och avlopp – Vad lagen säger och hur den kommunala planeringen kan gå till, i (2009), VA-planering – Manual med tips och checklistor, Rapport 2009:07. (2011), Kretsloppsanpassning av små avlopp i , , , och kommuner, Rapport 2011:33. Miljösamverkan (2014), Tillsyn enligt lagen om allmänna vattentjänster. Ett handläggarstöd för länsstyrelserna. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (2017), Vägledning för skyfallskartering. Tips för genomförande och exempel på an- vändning. (2003), föreskrifter om skydd mot mark- och vattenföroreningar, NFS 2003:24. (2005), Avlopp i kretslopp – en utvärdering av LIP-finansierade enskilda avlopp, vassbäddar och bevattnings- system med avloppsvatten, Rapport 5406. (2006), allmänna råd om små avloppsanläggningar för hushållsspillvatten, NFS 2006:7. (2006), Avrapportering av regeringsuppdrag om förslag till ekonomiska bidrag som stimulerar användningen av ef- fektiv teknik för att minska utsläppen från enskilda avlopp, Dnr: 522-374-06 Rm. (2008), Små avloppsanläggningar. till allmänna råd, 2008:3 (2011), Vägledning om tillämpning av miljökvali- tetsnormer och åtgärdsprogram för vatten inom tillsynsarbetet. (2013), Hållbar återföring av fosfor, Rapport 6580. (2014), Nudging Ett verktyg för hållbara beteen- den?, Rapport 6642. (2015), Avlopp i kretslopp – en utvärdering av LIP-finansierade enskilda avlopp, vassbäddar och bevattningssy- stem med avloppsvatten, Rapport 5406. (2015), Mål i sikte – Analys och bedömning av de 16 miljökvalitetsmålen i fördjupad utvärdering, Rapport 6662. (2015), Styr med sikte på miljömålen, Rapport 6666. (2016), Smartare miljöinformation – Delrapporte- ring av regeringsuppdraget Digitalt först. (2017), föreskrifter om kommu- nala avfallsplaner om förebyggande och hantering av avfall, NFS 2017:2. (2017), avfallsplanering. Vägledning om kommunala avfallsplaner om förebyggande och hantering av avfall, Rapport 6760. (2017), Analys av kunskapsläget för dagvatten- problematiken. Redovisning av regeringsuppdrag. (2018), Miljömålen – Årlig uppföljning av nationella miljömål 2018, Rapport 6804. (2006), Nitrogen based sanitation of source separated fae- cal matter. Vatten och Avfall (2017), Renhållningstaxa för Norrkö- pings kommun 2018. Antagen av kommunfullmäktige . , , , (2016), Erfarenheter från projektet din vik – förbättra ditt avlopp. Ecoloop och BalticSea 2020. , , , , , Rockström. (2013), National Envorinment Performance on Planetary Boundaries. A study for the Swedish EPA, Rapport 6576. Olshammar, M, Baresel, C. (2012), Vattenskador orsakade av bak- tryck i avloppssystemet-erfarenheter, regler, hantering och tekniska lösningar, IVL och Svensk Försäkring, Rapport: B2029. Olshammar, M, (2017) Utsläpp från små avlopp, , , Rapport 2018-6. , , , A. (2009), System för kvalitetssäkring och jordbruksanvändning av källsorterade avloppsfraktioner från enskilda hushåll, JTI, 44. (2006), Avloppsanläggningar för 25–2000 pe – en nationell översikt, VA-Forsk, Rapport 2006:21. Paulrud, S., , B., , A., , H. (2017), Slam från små avloppsanläggningar i kretslopp. , Energi och cirkulär ekonomi. 1955:121, Kungl. Maj:ts proposition med förslag till lag om allmänna vatten- och avloppsanläggningar. 1995/96:188, Avgifter enligt lagen om allmänna vatten- och avloppsanläggningar. 2005/06:78, Allmänna vattentjänster. 2015/16:166, Avfallshierarkin. 2017/18:163, Nationell strategi för klimatanpassning. 2017/18:179, En sammanhållen politik för landsbygder. Regeringen (2018) och-agenda-2030/17-globala-mal-for-hallbar-utveckling/ (hämtad ). Region (2018) /klartvatten (hämtad ). (2003), Bruket av växtnäring i fritidsodlingar – kan man ersätta konstgödsel med urin? JTI – .. JTI informerar nr 102. , A., , H., Tidåker, P., , E., (2010), Av- loppsfraktioner från enskilda kretslopp – Kunskapssammanställ- ning om klosettvatten samt exempel på kretsloppsarbete i Stock- holmsregionen. , och teknik. , A., Gensch, R., , H., , T.-A., Dagerskog; L. (2010), Practical Guidance on the Use of Urine in Crop Pro- duction. (2018) . (hämtad ). Rockström et al. A safe operation space for humanity. (2009), Nature. (2015), Uppdatering av kunskapsläget och statistik för små avloppsanläggningar. Rapport nr 166. (2015), Uppdatering av kunskapsläget och statistik för små avloppsanläggningar. (2007), Dricksvatten från enskilda vattentäkter Ett nationellt tillsynsprojekt. SOU 2004:64, Allmänna vattentjänster, Betänkande av Vatten- tjänstlagsutredningen, 2004. SOU 2016:32, En trygg dricksvattenförsörjning, Slutbetänkande av , 2016. SOU 2017:1, För landsbygder – en sammanhållen politik för arbete, hållbar tillväxt och välfärd, Slutbetänkande av Parlamen- tariska landsbygdskommittén, 2017. SOU 2017:42, Vem har ansvaret?, Betänkande av Klimatanpass- ningsutredningen, 2017. SOU 2017:63, Miljötillsyn och sanktioner – en tillsyn präglad av an- svar, respekt och enkelhet, Betänkande av Miljötillsynsutred- ningen, 2017. SP (2012), Certifieringsregler för System för Kvalitetssäkring av fraktioner från små avlopp. (2016), Statens energimyndighets föreskrif- ter om bidrag till energi- och klimatrådgivning, STEMFS 2016:3. (2015), Statens energimyndighets budget- underlag för åren 2017–2019, dnr 2015-1757. (2015), Statistikdatabasen. Vatten- och avloppsförhållanden. efter-amne/miljo/godselmedel-och-kalk/forsaljning-av- mineralgodsel-till-jord-och-tradgardsbruk/pong/tabell-och- diagram/forsaljning-av-mineralgodsel-till-jord--och- tradgardsbruk/. (hämtad ). (2015), Planetary bounderies: Guiding human develop- ment on a changing planet. (2017), Internbelastning av fosfor – gamla synder som spökar. Storbjörk, S. (2003), Plötsligt händer det. Institutionella förutsätt- ningar för uthålliga VA-system. Fallen Ringdansen, och . Forskningsprogrammet , Rapport 2003:1 Svenskt Vatten (2016), P110 Avledning av dag-, drän- och spill- vatten. Svenskt Vatten (2017), REVAQ Årsrapport . Svenskt Vatten (2017), Lagen om allmänna vattentjänster – Svenskt Vattens förslag på vidareutveckling och förbättring. Svenskt Vatten Utveckling (2008), om VA i omvand- lingsområden. Rapport nr 2008-11. Svenskt Vatten Utveckling (2012), Kommunala VA-planer – en kunskapsöversikt. geologiska undersökning (2009), Vattenförsörjningsplan – identifiering av vattenresurser viktiga för dricksvattenförsörjning. kommuner och landsting (2017), Taxa , jo/miljobalken.2222.html. (hämtad ). /klimat/framtidens- klimat/lansanalyser#00_,precip_nGT10,(hämtad ). , /klimat/framtidens- klimat/lansanalyser#00_,HBVSv_intrans_HQloc100,A NN (hämtad ). (2015), /kunskapsbanken/aterkomsttider (hämtad ). (2017), Extremregn i nuvarande och framtida klimat. Analyser av observationer och framtidsscenarier, Rapport 47. , I., Eveborn, D., Ulmanen, J. (2014), Future Toilet Fashion. En förstudie om stimuleringsåtgärder för systeminnovationer inom avloppshantering, JTI -. , P., Matschke , H., , Å. (2017), Klimatan- passning 2017-så långt har kommunerna kommit. Enkätundersök- ning och kommunrankning, IVL och Svensk Försäkring. Tidåker, P., Kärrman, E., Baky, A., , H. (2006), Wastewater management integrated with farming – an environmental systems analysis of a Swedish country town. Resources, Conservation & Recycling, 47(4):295‐314. Tidåker, P. (2007), Integrating Farming and Wastewater Manage- ment. A System Perspective, doctoral thesis, , , . Törngren, D., Olivebrant, J. (2013), Näring från enskilda avlopp i kretslopp –Hinder, möjligheter och framtidsutsikter. -En intervju- studie på kommunnivå i , C-uppsats, Miljö- vetarprogrammet, . (2002), A Homeowner’s Guide to omize.pdf (hämtad ). , Office of water (2003), and Clustered (Decentralized) 06/documents/septic_guidelines.pdf (hämtad ). Vattenmyndigheterna i samverkan (2016), Sammanställning av myndigheternas och kommunernas redovisning av genomförda åt- gärder 2015. Förvaltningsplan Norra Vattendistrikt 2016–2021 Vinnerås, B. (2007), Comparison of composting, storage and urea treatment for sanitising of faecal matter and manure. 98, 3317–3321. VVS-fabrikanterna (2018), Åtgärdstakt för små avlopp – Kommun- undersökning 2018. gruppen-for-sma-avlopp/atgardstakt-for-sma-avlopp--- kommunundersokning (hämtad ). (2011), Faktorer som påverkar hushåll att minska enskilda avlopps miljöbelastning, och . m.fl. (2011), Faktorer som påverkar hushåll att minska en- skilda avlopps miljöbelastning. Resultat från intervjuer med hus- håll, gräventreprenörer och miljöskyddsinspektörer, . (2014), Actors at the interface between socio-technical and ecological systems, , . (2006), Guidelines for the safe of wastewater, excreta and greywater. Volume 4 Excreta and grey- water use in agriculture. kommun (2017), Riktlinjer och bedömningsgrunder för vatten- och avloppsplanering. NJA 1991 s. 580 dom i mål nr M 4062-09. dom i mål nr M 7788-09. Mark- och dom i mål nr M 8381–11. Mark- och dom i mål nr M 2403–11. Mark- och dom i mål nr M 1803-13. Mark- och dom i mål nr M 3852-17. RÅ 1967 not I 64. RÅ 1968 not s. 76. RÅ 1971 not s. 54. Vattenöverdomstolens dom DTVa 7/92. tingsrätts dom i mål nr B 2844-08. dom i mål nr B2423-09. tingsrätts dom i mål nr B 1466-11. tingsrätts dom i mål nr B 1155-14. Mark- och miljödomstolens vid dom i mål nr M 47–16. Mark- och miljödomstolens vid dom i mål nr M 3819-17 Mark- och miljödomstolens vid dom i mål nr M 3198-17 beslut , BVa 3. beslut , BVa 13. beslut , BVa 68. beslut , BVa 49. beslut , BVa 64. beslut , BVa 40. beslut , BVa 99. beslut , BVa 28. beslut , BVa 77. Kommunens skyldighet enligt vattentjänstlagen och frågor om små avlopp Beslut vid regeringssammanträde . En särskild utredare ska se över kommunens skyldighet att ordna vattentjänster enligt 6 § lagen (2006:412) om allmänna vattentjänster. En utgångspunkt är att det ska vara enkelt för den enskilda fastig- hetsägaren att göra rätt genom korrekt tillgänglig information om lämplig va-lösning utifrån de lokala förutsättningarna. Utredaren ska bl.a. föreslå •hur lagen om allmänna vattentjänster kan ändras avseende kom- munens ansvar för vatten och avlopp i ett större sammanhang, förutsatt att ett behov är identifierat, •en central tillsynsvägledande myndighet för kommuners skyldig- het att tillhandahålla allmänna va-tjänster och tillämpningen av 6 § lagen om allmänna vattentjänster, •kostnadseffektiva styrmedel som ökar åtgärdstakten för små av- lopp och återvinning av näringsämnen. Uppdraget ska redovisas . Uppdraget att se över kommunernas skyldighet att ordna vattentjänster Av 6 § lagen om allmänna vattentjänster framgår att om det med hänsyn till människors hälsa eller miljön behöver ordnas vattenför- sörjning eller avlopp i ett större sammanhang för viss befintlig eller blivande bebyggelse ska kommunen bestämma ett verksamhetsom- råde och se till att behovet tillgodoses genom allmän vattenförsörj- ning och avlopp (s.k. va-anläggning). Större sammanhang har i praxis tolkats som bebyggelse med cirka 15–25 fastigheter. I och med att kommunen bestämmer ett verksamhetsområde ska samtliga fastig- heter inom detta område få tillgång till de vattentjänster som verk- samhetsområdet avser. Genom en ändring av lagen om allmänna vattentjänster som trädde i kraft vidgades kommunens utbyggnadsskyl- dighet från att bara gälla när va-anläggningen behövs av hälsoskydds- skäl till att också gälla när den behövs av hänsyn till skyddet för miljön.