sou · H6B383 · 2018-12-11 00:00:00 — Vidare finns kommunala skyldigheter att ordna tolktjänster för gravt handikappade personer om detta krävs för att klara normal livsföring.66 636 § i hälso- och sjukvårdslagen 30.12.2010/1326. 64www.vardenhetsval.fi/for-vardpersonal/fakturering-av-kostnaderna/statlig-ersattning-for- vardkostnader, . 65Folkpensionsanstaltens webbsida, /web/sv, . 66Lag om service och stöd på grund av handikapp (380/1987). Se vidare Pensionsskydds- centralens webbsida, , . Varaktighet i rätten till tolk Vid migrationsärenden ersätter staten kostnader för tolkning i sam- band med mottagandeprocessen. Tolkning sker inte nödvändigtvis till modersmål, om den enskilde kan något annat språk tillräckligt bra. Vid förläggningar och liknande tolkas inte alltid vid vardagliga situationer, man försöker då kommunicera utan tolk.67 Kompetenscentret för integration av invandrare vid arbets- och näringsministeriet informerar på sin webbplats om att det inte finns någon lagstadgad tidsfrist för ersättning av kostnader för tolkning. Behovet anges som stort under de inledande åren av en nyanländs integration. Behovet minskar sedan i takt med att språkfärdigheterna ökar. Kostnader för tolk ersätts dock inte från den tidpunkt en per- son erhåller finskt medborgarskap.68 Tolkar förmedlas av de åtta kommunala tolkcentralerna (tulkki- keskus), som finns i olika delar av . De flesta av tolkcentra- lerna är bolagiserade och erbjuder tjänster även utanför de kommunala gränserna, men fungerar fortfarande i regi. Tolkcentralernas tjänster är främst avsedda för myndigheter som arbetar med invandrare.69 För registerfrågor ansvarar Utbildnings- styrelsen och över rättstolkar under Under- visnings- och kulturministeriet. Utbildningsstyrelsen är under Utbildnings- och kulturministeriet ytterst ansvarig för yrkesexamen för kontakttolkar och specialyrkes- examen för rättstolkar.70 Utbildningsstyrelsen är ett ämbetsverk 67migri.fi/sv/tolkning, . 68kotouttaminen.fi/sv/tolkning-och-oversattning, . 69Arbets- och näringsministeriet, kompetenscentret för integration av invandrare, kotouttaminen.fi/sv/tolkning samt /sv/livet-i-finland/som-invandrare-i- /behover-du-en-tolk, . 70Kammarkollegiet (2017). Tolkanvändningen i staten, s. 71 ff., samt / utbildning_och_examina/registret_over_rattstolkar, . Aktuell reglering ges i lag som fastställer läroplansgrunder för grundläggande utbildning, gym- nasiet, yrkesexamina och fristående examina. Grunderna för olika yrkesexamina fastställs i särskilda föreskrifter. Utbildningsstyrelsen arbetar även projektvis med att utveckla olika utbildningar samt är utbildningsanordnare vid sex statliga läroanstalter.71 Utbildning till tolk ges vid (Diaconia Uni- versity of Applied Sciences) på bachelornivå. Diak förbereder stu- denter för nationellt och internationellt arbete i socialt och ekumeniskt arbete. Inom undervisningsprogrammet för tolkning och översättning arbetar studenterna i par och grupper över språk och kulturgränser. Arbetsspråken är finska, arabiska, kinesiska (mandarin), kurdiska (sorani), persiska, somaliska, urdu och tigrinska.72 På högskolenivå finns möjlighet att bedriva studier inom magis- terprogram i tolkning, vilket ges vid . Pro- grammets utbildningsmål omfattar en bred kompetensbas för över- sättar- och tolkyrket, interkulturell kommunikation och översätt- ningsteknologi. Undervisningsspråket är i första hand finska, men specifika kurser i språkpar med andra språk ges också. Språkutbudet i språkparen utgörs av svenska eller andra europeiska språk, samt vissa ytterligare språk som kinesiska, japanska och koreanska. Ut- bildningsprogrammet har olika inriktningar för översättare samt en inriktning mot rättstolkning. Magisterprogrammet omfattar efter avlagd kandidatexamen. Specialisering i rättstolkning kan ge möjlighet att antas till register över rättstolkar (se nedan). Översätt- ning och tolkning utgör ett fokusområde inom dok- torandprogram för språkforskning.73 om registret över rättstolkar 1590/2015 och statsrådets förordning om registret över rätts- tolkar 177/2016. Krav i samband med straffrättsliga förfaranden regleras genom Europa- parlamentets och rådets direktiv /64/EU . 71Utbildningsstyrelsens webbplats, , . 72www.diak.fi/en/admissions/degree-programmes/ba-programmes/ba-of-interpreting- community-interpreting, . 73Helsingfors universitets webbplats, /sv, . har auktorisationsförfarande för översättare men saknar Utbilkdnndetta för tolkar. Skydd saknas även för beteckningen tolk. Liksom i arbetar flertalet tolkar i talade språk som frilan- sande och rekryteras genom privata tolkföretag eller kommunala tolkcentraler. Ett offentligt nationellt register för rättstolkar inrättades 2016. För övriga tolkar som arbetar mot offentlig sektor saknas denna typ av register. Utbildningsstyrelsen och över rätts- tolkar är som tidigare framgått ansvariga för registret. Registret upp- rättades för att möta de krav som ställts inom EU beträffande rätt till tolkning och översättning vid straffrättsliga förfaranden, dvs. för att säkra tillgången till tolkar med tillräckliga kvalifikationer i rätts- liga frågor. I nämnden finns yrkesverksamma tolkar, tolkanvändare och sakkunniga inom tolk- och översättarutbildningen. övervakar den verksamhet som utövas av de rättstolkar som antecknats i registret och beslutar om registrering och avregistrering av tolkar. Systemet omfattar även en förnyelse- process var femte år. Tolken ska då visa att förmågan att utföra rätts- tolkning har upprätthållits . Det finns numera inemot ett 40-tal rättstolkar i registret.74 Avgiften för registrering är , förutom kontaktuppgifter kan geografiskt verksamhets- område och andra uppgifter anges i registret. Förutsättning för att kunna registreras är att tolken är myndig och inte har begränsad handlingsbehörighet. Det behöver inte avläggas några särskilda prov för att registreras som rättstolk, däremot krävs godkänd utbildning. Sådan utbildning avser antingen specialyrkesexamen för rättstolk eller högskoleexamen lämpad för tolkuppdrag med fullföljda studier i rättstolkning av viss omfattning. Studiekraven omfattar det fin- ländska rättssystemet, lagstiftningen och olika myndighetsförfaran- den, yrkesetiska moment samt studier i tolkningsmetoder i rätts- tolkningssituationer och det aktuella tolkspråket. Avregistrering från registret kan ske om tolk har begått brott i verksamheten som 74oikeustulkkirekisteri.oph.fi/, . tolk, eller visat sig vara uppenbart olämplig som rättstolk. Domsto- larna har här anmälningsplikt.75 Yrkesetiska regler för kontakttolkar sammanställdes 2013 av , FÖTF/SKTL, i samverkan med olika aktörer inom branschen. Rättstolkarnas etiska regler eller yrkeskod grundar sig på de etiska principer som den europeiska organisationen för rättstolkar och översättare av rättsliga texter har utarbetat samt på internationella och nationella yrkesetiska principer för tolkar.76 Den ideella föreningen /SKTL grundades . Det är den äldsta sammanslutningen för översättare och tolkar i landet och arbe- tar för att stärka yrkesrollen och yrkeskunskaperna. Föreningen har som framgått ovan även lagt arbete på utvecklingen av etiska principer inom området. Verksamheten lägger stor vikt vid att främja den finska litteraturen och kulturen, deltar aktivt i lagstiftningsfrågor och verkar för sådan utbildning som behövs inom området.77 Behovet av offentliga tolktjänster har ökat påtagligt som följd av migration och regelverk. Volymen erforderliga tolktjänster är dock betydligt lägre än i andra nordiska länder som upplevt omfattande invandring . Den finska polisen uppges ha ökat sina kostnader till för tolkning i samband med asyl- och avvisnings- ärenden. Motsvarande kostnader låg på 0,2 miljoner 75Kammarkollegiet (2017). Tolkanvändningen i staten, s. 71 ff., samt / utbildning_och_examina/registret_over_rattstolkar, . Aktuell reglering ges i lag om registret över rättstolkar 1590/2015 och förordning om registret över rättstolkar 177/2016. Krav i samband med straffrättsliga förfaranden regleras genom Europarlamentets och rådets direktiv /64/EU. 76Finlands , /pa-svenska, . De vanligaste tolkspråken angavs 2016 vara arabiska, rumäns- ka, ryska och estniska. Polisstyrelsen har som följd av det ökade behovet av språkkunskaper i kåren sökt en anpassning av vissa övriga språkkrav vid antagning, för att öka andelen poliser med kunskaper i invandrarspråk. Det är särskilt de generella kraven på tjänstemanna- svenska som uppges innebära problem.78 Även alternativa former av språkstöd utvecklas för nya invand- rargrupper. Behövs hjälp med finskan i vardagliga situationer, till exempel på bussen eller i affären, kan enskilda ladda ned en särskild applikation, Túlka, i sin telefon. Tjänsten är kostnadsfri för privat- personer, där frivilliga ger språkhjälp på arabiska, persiska och soma- liska.79 78Polisens behov av tolktjänster ökar – fler poliser med invandrarbakgrund behövs, , . 79www.infopankki.fi/sv/livet-i-finland/som-invandrare-i-finland/behover-du-en-tolk, . Förmedling och bokning av tolkar har traditionellt sett varit ett arbete som kräver goda administrativa system och personresurser, hos beställare såväl som hos förmedlingsorgan. Ett betydande antal myndigheter och andra offentliga beställare söker lämpliga tolkar, som ska svara mot angivna behov med avseende på kompetens, språk, i vissa fall dialekt och andra sökkriterier som t.ex. kön, vana vid att tolka för barn eller traumatiserade patienter. Uppdragen ska också verifieras, bedömas med avseende på eventuella avvikelser samt följas upp i samband med fakturering och utanordning av kor- rekta arvoden, eventuella spilltids- och reseersättningar. Volymen uppdrag är hos vissa beställare mycket stor, vilket skapat interna administrativa svårigheter, eftersatt avvikelsehantering med brister i statistik, uppföljning och överblick. Situationen håller nu successivt på att förändras i takt med att arbetsprocesser automatiseras och efektiviseras. De större förmedlingsorganen har i allmänhet flerårig erfarenhet av automatisering med datorstöd vid bokning av tolkar. Processen förutsätter inte längre erfarna förmedlare och personlig assistans. Tolkarna kan hos vissa förmedlingar inte heller ringa tillbaka, bara svara digitalt. Förfrågningar om uppdrag hanteras automatiskt med stöd av särskilda programvaror och applikationer för tolkarnas tele- foner. Uppdragsförfrågningar görs via sms, där tolkarna förutsätts bekräfta . Bakomliggande algoritmer selekterar förfrågningarna inte enbart utifrån beställares sökkriterier, utan även med avseende på förmedlingens interna prioriteringar. Det kan inne- bära att tolkar som ofta svarar nej, svarar sent eller genererat anmärk- ningar, t.ex. som följd av dålig tidspassning eller kvalitetsbrister, får index som successivt minskar deras möjligheter till nya uppdrag. Beställande myndigheter ges snabbare återkoppling, men saknar insyn i hur urvalet av tolkar går till. Semantix, ett av de ledande tolkförmedlingsföretagen i och , har god teknisk kompetens inom området. En ny platt- form för tolkbokning i realtid utan krav på inloggning lanserades . Plattformen uppges vara helt automatiserad. Beställning av tolk sker via nätet, uppdrag kan bokas direkt under alla tider . Förmedlingen av tolk blir därmed helt automatiserad.1 Möjligheter att digitalisera förmedlingsarbetet har i sig skapat nya affärsmöjligheter för företag inom it-området. Startpaket till fast pris för att öppna egen tolkförmedling finns därför redan på mark- naden. Kompletta förmedlingssystem tillgängliga på svenska servrar dygnet runt erbjuds. Besvärliga frågor, som personuppgiftshanter- ing, kryptering, marknadsföring till tolkarna och konsultation vid upphandlingar, erbjuds i färdig lösning med support. Försäljnings- argumenten bygger på fortsatt hög efterfrågan från samhället på tolktjänster och att de etablerade förmedlingarna ”inte klarar av att uppfylla kraven på leverans av effektiva och ändamålsenliga tolk- tjänster”.2 Utvecklingen väcker intressanta frågor i anslutning till de offentliga ramavtalens fokusering på just priset för förmedling. Kan detta skötas datoriserat utan fördyrande personalkost- nader, kanske processen i sin helhet bör tas över av beställaren. Hos myndigheter med stor efterfrågan på tolktjänster sker på motsvarande sätt en digital utveckling av processerna för beställning, felhantering, fakturahantering, uppföljning, statistik m.m. De stat- liga ramavtalsmyndigheterna, Arbetsförmedlingen, Kammarkolle- giet/Statens inköpscentral och har redan utvecklat eller står i färd med att lansera s.k. tolkportaler. Andra större bestäl- lare, som , har påbörjat samma utveckling. Liksom inom andra delar av offentlig förvaltning, skapar det förändrade arbetsprocesser med ökade möjligheter till uppföljning, effektivisering och kostnadsnytta. 1Semantix (2018). Semantix lanserar ny digital plattform för snabbare tolkbokning. Press- meddelande, . 2Steleco Tolk (2018). En snabb tyngdpunktsförskjutning ses från tolkning på plats till olika former av distanstolkning. Utvecklingen drivs av ett ökande behov av geografiskt och tidsmässigt lättillgängliga tolktjänster, inte minst utanför storstäderna, där flertalet utbildade och auktoriserade tolkar finns, men det ekonomiska incitamentet är också starkt drivande. Förändringar sker också som följd av förändrade tekniska förutsättningar. Främst gäller ökningen telefontolkning, men även skärmtolkning tilltar. Fördelen med skärmtolkning är att inte bara röst, utan även kroppsspråk speglas på ett för tolkningen positivt sätt. Distanstolkningen accelererade –2017 då efterfrågan på tolktjänster ökade kraftigt i olika delar av landet. Distanstolkning via telefon är nu så pass omfattande att den i grunden påverkar till- gång och nyttjande av tolkresurser i olika delar av landet, liksom de kostnader tjänsterna representerar. Utvecklingen har fått betydelse också för kvaliteten i de tolk- tjänster som tillhandahålls. Distanstolkning möjliggör att kvalifice- rade tolkar tillgängliggöras över hela landet, vilket ses som positivt av offentliga tolkanvändare, i synnerhet utanför storstäderna. I vissa regioner, som , använder t.ex. hälso- och sjukvården och kommunala verksamheter enbart telefontolkar. Statliga verksam- heter använder också distanstolkar i ökad utsträckning. Inom det statliga ramavtalet, som tecknas genom Kammarkollegiet och används av domstolar, polis, kriminalvård, tull med flera myndig- heter, har andelen distanstolkar ökat från av upp- dragen 2014 till 2017.3 Utvecklingen har emellertid inte varit entydig, eftersom distanstolkningen i vissa sammanhang också förknippas med sviktande och ojämn kvalitet. Det gäller då inte främst de tekniska begränsningarna, utan kvalitetsbrister kopp- lade till tolkarnas kompetens. Erfarna utbildade och auktoriserade tolkar föredrar tolkning på plats eller med bildskärm, snarare än via telefon. Stora aktörer inom tolkförmedling och call-centerverksam- het erbjuder telefontolkar i ett stort antal språk till förhållandevis låga kostnader. Tolkarna är inte sällan anställda, vilket utgör ett trendbrott i en bransch som präglats av frilansande tolkar som i regel arbetat mot flera olika tolkförmedlingar. Call- centerverksamheten har dock i betydande grad kommit att präglas 3Kammarkollegiet, underlag till utredningen, . av tolkar med bristfällig kompetens, utan professionell tolkutbild- ning. Kostnadsmässigt ger det fördelar för förmedlingarna, som med låga lönekostnader kan nyttiggöra sig en betydande del av de timer- sättningar som offentlig sektor betalar för tolktjänster. Tillgänglig- heten för tolktjänster ökar och rum och beställarnas kostnads- utveckling bromsas med telefontolkning. Baksidan är att kvaliteten varierar stort och att mellanledet, tolkförmedlingarna, nyttiggör sig en större andel av de skatteresurser som avsätts för tolkning. Anm. Distanstolkning omfattar tolkning via telefon, video och call -center. Offentliga tolktjänster avropas ofta på operativ handläggarnivå hos myndigheter och huvudmän. Det ger tillsammans med relativt all- mänt hållna avropsavtal och brist på interna riktlinjer betydande fri- hetsgrader att utveckla olika strategier inom förvaltningen. Tabell 11.1 ger exempel på hur andelen distanstolkning förändrats . Trenden är i allmänhet ökande, även om tolkning på plats fortfarande dominerar i vissa myndigheter och verksamheter. 4Huvudmännen kan inte alltid leverera fullständiga sifferserier eller uppgifter som täcker alla kvartal och/eller leverantörer. Tomma celler indikerar brist på uppföljningsdata. 5Underlaget till utredningen från Arbetsförmedlingen omfattar i huvudsak delar av respektive år (2–3 kvartal). 11.3Digitalt språk- och tolkstöd Maskinell översättning som stödfunktion för professionella över- sättare har utvecklats ända men fått reell betydelse först . De inledande försöken med s.k. regelbaserad maskininlärning följdes av statistisk maskinöversätt- ning . har neural maskinöversätt- ning eller maskininlärning, vunnit mark som ett nytt sätt att arbeta. Syntax och grammatik hos såväl grundspråk som målspråk beaktas, snarare än att översättning sker ord för ord. Denna typ av maskinell översättning kräver mindre efterhandskorrigering och är också betydligt snabbare än tidigare metoder.6 De framtida möjligheterna bedöms som omfattande, program och bakomliggande databaser ökar snabbt kapacitet och funktio- nalitet. Professionella översättare är ofta övertygade om sin egen unika förmåga och tar därför inte alltid till sig de framtida möjlig- heter som maskinella system kan utveckla. Empiriska data visar dock att människor inte alltid gör det snabbare, inte heller bättre ur kva- litetssynpunkt. Digitala översättningsminnen, terminologiverktyg m.m.är dock sedasn länge mer regel än undantag i professionella översättares arbete. Skiljelinjen mellan översättning och tolkning blir också alltmer otydlig, särskilt inom vissa områden som juridik och medicin. En aktuell framtidsfråga är därför om stödjande över- sättningstjänster i betydande grad kommer att fullgöras av maskiner inom vissa områden. Frågan kan också ställas om det i mer betydande utsträckning kan gälla vissa typer av tolkning.7 Den svenska tolk- och översättningsbranschen och forskningen har diskuterat frågeställningarna och ger nu uttryck för att en rad teknikgenombrott kan vara på väg. Man ser framför sig en föränderlig bransch i en starkt konkurrensutsatt global marknad, där ”teknik och flerspråkiga data kommer att dominera agendan”.8 6Haenisch, S. m.fl. (2018). Can Artificial Intelligence solve the translation challenge in Learn- ing?, , blogs.sap.com/2018/01/29/can-artificial-intelligence-solve-the-translation- challenge-in-learning 7O’, , , A. och , H. (2017). Future out podcast. university, language technology, . 8Semantix (2018). Semantix förvärvar Amestos affärsområde för översättning. Pressmed- delande, . 11.3.1Artificiell intelligens och maskininlärning Artificiell intelligens, maskininlärning och robotisering utgör några av de framväxande företeelser som bedöms kunna få stor framtida betydelse också inom offentlig sektor och dess sätt att arbeta. Arti- ficiell intelligens, AI, definieras som intelligens som uppvisas av maskiner, vars program efterliknar mänskliga eller animala beteen- den och tänkande. Learning är ett forskningsområden inom AI. Det går ut på att utveckla maskiners förmåga att mer eller mindre självständigt förstå och hantera stora mängder data. Begreppet AI myntades som vetenskapen och tekniken att skapa intelligenta maskiner. Inom svensk offentlig sektor har frågan först fått ökad uppmärksamhet, med ett antal riktade regeringsuppdrag som följd. Utvecklingen går allt snabbare. Ett stort antal potentiella användningsområden identifieras, från anpas- sad information och uppföljning till mer avancerade funktioner. Det kan t.ex. gälla medicinsk diagnostik, äldreomsorg, virtuell undervis- ning, trafikövervakning och flygledning, självkörande fordon, bevak- ning och förebyggandet av bedrägerier. Det kan konstateras att svensk offentlig sektor ännu inte kommit så långt i utvecklingen, då det fort- farande saknas mer övergripande mål, strategier och program.9 Utvecklingen inom AI drivs främst av ett antal stora och världsledande nationer samt välkända större företag, vars tillämp- ningar redan avsatt praktiska produkter och tjänster inom en rad olika områden. Det gäller företag som Google, , , , Amazon, Facebook, Tesla, Über, , , , Yahoo och Netflix. Google uppges driva ett tusental olika AI-projekt inom vitt skilda tillämpningsområden, som självkörande bilar, översätt- ningsprogram och personliga assistenter. Microsoft har omfattande AI-kompetens med tusentals anställda i sin AI-division och utveck- lar bland annat automatiska översättningsfunktioner mellan olika språk i Skype.10 Tillämpning med applikationer som rör talade språk är ännu i sin linda, eftersom komplexiteten där är så stor. Artificiell intelligens lämpar sig ännu bäst för att lösa uppgifter där det finns tydliga ramar, 9Andersson, C., , G. och , R. (2018). Artificiell intelligens i offentlig sektor. Hur realiserar vi potentialen? Underlagsrapport till från konsultföretaget , . 10Lindsjö, G. (2017). En AI-redo statsförvaltning. Rapport på uppdrag av , . där korrekta och felaktiga alternativ kan anges. Sådana angivelser är svåra i språkliga sammanhang. Två översättare är t.ex. inte alltid överens då det gäller att värdera en given översättning, om den är korrekt eller missvisande. Talat språk sker dessvärre inte heller alltid i fullständiga meningar. Enskilda meningar behöver dessutom ses i sitt större sammanhang, för att kunna förstås på rätt sätt. Det gör t.ex. att sarkasm och ironi blir svåröversatt utan djupare förståelse för de sammanhang där de förekommer. Här finns även språkliga barriärer utifrån kön, ålder och kulturell bakgrund, vilket kompli- cerar tillvaron också för mänskliga tolkar. ”Language is kind of the wild west, in terms of data”.11 Google och andra aktörer införde en ny teknik i sin utveckling av översättningsprogram. Den maskininlärning som tillämpas innebär att maskiner ska lära sig känna igen mönster genom exempel, snarare än att de programmeras för översättning av enskilda ord. Man har gått från statistisk översättning till en modell baserad på djupinlärning. Systemet kan då bättre förstå samman- hang, vilket gör att översättningarna blir bättre. Stora mängder data analyseras där datorerna söker efter mönster och successivt lär sig känna igen dem. Det har möjliggjort översättningar som skiljer sig avsevärt i kvalitet från de översättningstjänster som presenterades för ett tiotal år sedan. En avgörande fråga är hur bra de maskinella systemen kan bli. Det finns forskare som hävdar att det knappast finns gränser för detta. Ett belysande exempel är utvecklingen av program för ansiktsigenkänning. Där är datorn redan överlägsen människan.12 Inom kommunikationsområdet finns en rad framtida tillämp- ningsfält, där språkbehandling, automatöversättning och tolkning utgör naturliga inslag. Tekniken är nu så bra att den bland annat an- vänds av Google för automatisk textning av video för hörselskadade. Frågan om automatiserade översättningstjänster och tolkstöd för offentlig sektor har dock till stor del utvecklats under radarn i de svenska översikter och rapporter kring AI som tagits fram. 11SingularityHub, , D. (2018). Why Hasn’t AI Mastered Language Translation? 12Självlärande datorer ger bättre översättning, , , Googlechef: intelligens hjälper språket, Fokus, , samt /sv/- styrkeomraden/ikt/nyheter/Sidor/Hur-mycket-kan-en-dator-forsta.aspx, . trots den stora potential som tjänsterna innebär i ett allt mer mång- kulturellt för att hantera kommunikation och integration, med kontroll över kostnadsutveckling och rättssäkerhet. Före- teelsen AI och maskinöversättning nämns i sådana översikter mest i förbigående. Konkreta exempel saknas, enskilda satsningar hos bland annat noteras kortfattat.13