sou · H6B39 · 2018-03-01 00:00:00 — För det första kalenderhalvår då en studerande bedriver studier som ger rätt till studiemedel får studiemedel lämnas bara för en sådan sjukperiod som infaller efter det att den studerande har påbörjat studierna. för en eller flera sjukperioder då en studerande varit helt oför- mögen att bedriva sina studier får sjukdom får lämnas under längre tid, om det finns särskilda skäl. Om en studerande på grund Om en studerande på grund av sjukdom blir helt oförmögen av sjukdom blir helt eller delvis att bedriva sina studier ska han oförmögen att bedriva sina stu- eller hon anmäla detta till För- dier ska han eller hon anmäla Detta gäller också en stu- derande som blir till hälften oförmögen att bedriva sina hel- tidsstudier om det rör sig om ett terat sjukdomstillstånd som avses i 26 § andra stycket 1 b. anmälan enligt första och andra anmälan enligt första stycket. En studerande har rätt till studiemedel endast för sådan sjukperiod eller del av den som har godkänts av . känna sjukperioden om Försäk- känna sjukperioden om Försäk- ringskassan bedömer att en stu- ringskassan bedömer att en stu- derande på grund av sjukdom är derande på grund av sjukdom är 1. helt oförmögen att bedriva helt eller delvis oförmögen att sina studier, eller bedriva sina studier. 5Senaste lydelse 2017:846. 6Senaste lydelse 2017:846. 2. till hälften oförmögen att bedriva sina heltidsstudier och att det rör sig om ett sådant medicinskt väldokumenterat sjukdomstillstånd som avses i 26 § andra stycket 1 b. Vad som anges i andra stycket gäller dock inte om något annat följer av 30 eller 31 §. När omständigheterna motiverar det, får vägra att godkänna sjukperiod eller del av den, också om den stu- 1. vägrar att ta emot besök av 1. vägrar att ta emot besök av en person som har Försäkrings- en person som har Försäkrings- kassans uppdrag att reda ut stu- kassans uppdrag att reda ut stu- dieförmågan eller behovet av en 2. låter bli att meddela sin vistelseadress, när han eller hon vistas annat än tillfälligt på någon annan adress än den som angetts till . Studiemedel under sjukdom vid beräkning av antalet veckor Studiemedel som lämnats och som motsvarar uteblivna studieresultat ska inte räknas med i det antal veckor som studiemedel högst får lämnas för enligt 3 kap. 8, 9 och 14 §§ studiestödslagen (1999:1395). 7Senaste lydelse 2004:964. 8Tidigare 3 kap. 33 § upphävd genom 2010:442. Om någon har fått studielån Om någon har fått studielån för en sjukperiod eller en vård- för en sjukperiod eller en vård- period då han eller hon har vår- period då han eller hon har vårdat dat barn eller en svårt sjuk när- barn eller en svårt sjuk närstående stående enligt 3 kap. 26–32 f §§ enligt 3 kap. 26–32 f §§ och de be- och de bestämmelser som anges stämmelser som anges där, gäller där, gäller 11 § i fråga om åter- 11 och 12 §§ i fråga om återbetal- De definitioner av sjuk- period, studietid, kontrollperiod anges i 3 kap. 26 § ska även till- lämpas vid avskrivning av lån enligt 11 och 12 §§. Studielån för sådan tid vid barns dödsfall som avses i –32 i §§ ska inte betalas tillbaka. Studielån som avser den del Studielån som avser del av en av en sjukperiod eller vårdperiod sjukperiod ska inte betalas till- som följer efter en karenstid om Detta gäller enbart studie- ska inte betalas tillbaka. 1. motsvarar den 2. följer efter en karenstid om 9Senaste lydelse 2012:293. 10Senaste lydelse 2010:442. I karenstiden får bara räknas in tid under sådan studietid som avses i 1.3 kap. 26 § när det gäller egen sjukdom, 2.3 kap. 32 a § när det gäller vård av barn, och 3.3 kap. 32 d § när det gäller vård av svårt sjuk närstående. Vid beräkningen av karenstiden ska 1.två eller flera sjukperioder räknas som en sammanhängande sjukperiod, om den senare perioden börjar efter det att den tidigare slutade, och 2.två eller flera vårdperioder då den studerande har vårdat barn respektive vårdat en svårt sjuk närstående räknas som en sammanhängande vårdperiod, om den senare perioden börjar efter det att den tidigare slutade. I karenstiden får bara räknas in tid under sådan studietid som avses i 3 kap. 26 §. Vid beräkningen av karenstiden ska två eller flera sjukperioder räknas som en sammanhängande sjukperiod, om den senare perioden börjar efter det att den tidigare slutade. får meddela närmare föreskrifter om verkställigheten av första stycket. Studielån som avser den del av en vårdperiod som följer efter en karenstid ska inte betalas tillbaka. I karenstiden får bara räknas in tid under sådan studietid som avses i 11 4 kap. 12 § upphävd genom 2010:442. Vad som föreskrivs i denna förordning om studiestöd för tid då den studerande på grund av sjukdom är helt eller delvis oförmögen att bedriva sina studier ska gälla även för tid då den studerande är att anse som smittbärare enligt 46 kap. socialförsäkringsbalken och på grund av beslut enligt smittskyddslagen (2004:168) i andra fall än som avses i 3 kap. 8 eller 10 § smittskyddslagen eller livsmedelslagen (2006:804) eller föreskrifter som har meddelats med stöd av sistnämnda lag är helt eller delvis oförmögen att bedriva sina studier.27 1.3 kap. 32 a § när det gäller vård av barn, och 2.3 kap. 32 d § när det gäller vård av svårt sjuk närstående. Vid beräkningen av karenstiden ska två eller flera vårdperioder då den studerande har vårdat barn respektive vårdat en svårt sjuk närstående räknas som en sammanhängande vårdperiod, om den senare perioden börjar efter det att den tidigare slutade. 1 §12 Vad som föreskrivs i denna förordning om studiestöd för tid då den studerande på grund av sjukdom är helt oförmögen att bedriva sina studier ska gälla även för tid då den studerande är att anse som smittbärare enligt 46 kap. socialförsäkringsbalken och på grund av beslut enligt smittskyddslagen (2004:168) i andra fall än som avses i 3 kap. 8 eller 10 § smittskyddslagen eller livsmedelslagen (2006:804) eller föreskrifter som har meddelats med stöd av sistnämnda lag är helt oförmögen att bedriva sina studier. 12 Senaste lydelse 2010:1389. 1. sådan sjukperiod enligt 1. sådan sjukperiod 3 kap. 26 § som har godkänts av 3 kap. 26 § som har godkänts av , grad av ned- 26 § och den uppgift om studie- omfattning som har lämnats till 2.aktivitetsstöd, utvecklingsersättning eller etableringsersättning under ett arbetsmarknadspolitiskt program, och 3.rehabiliteringsersättning, sjukersättning och aktivitetsersättning enligt socialförsäkringsbalken. Första stycket gäller dock bara om uppgifterna har betydelse för tillämpningen av studiestödslagen (1999:1395) eller föreskrifter som har meddelats i anslutning till lagen. 1.Denna förordning träder i kraft . 2.Bestämmelserna i 3 kap. 26–29 §§, 4 kap. 10 och 11 §§, 6 kap. 1 och 13 §§ i de nya lydelserna samt 3 kap. 33 och 4 kap. 12 §§ tilllämpas första gången i fråga om studiemedel som lämnas för samt sjukperioder som avser tid . 13 Senaste lydelse 2017:837. 1.3Förslag till förordning om ändring av förordningen (2017:532) om studiestartsstöd Härigenom föreskrivs att 12 och 22 §§ förordningen (2017:532) om studiestartsstöd ska ha följande lydelse. Bestämmelserna i 3 kap. 26– Bestämmelserna i 3 kap. 26– (2000:655) om studiemedel vid (2000:655) om studiemedel vid sjukdom och de föreskrifter som meddelats i anslutning till som meddelats i anslutning till de bestämmelserna ska också till- ämpas när det gäller studiestarts- tillämpas när det gäller studie- ska till eller lämna uppgift om 1. sådan sjukperiod som en- 1. sådan sjukperiod som en- ligt 3 kap. 26 § studiestödsför- ligt 3 kap. 26 § studiestödsför- ordningen (2000:655) har god- ordningen (2000:655) har god- känts av , grad av nedsatt studieförmåga enligt 3 kap. 26 § studiestödsförord- ningen (2000:655) och den upp- gift om studieomfattning som har 2.aktivitetsstöd, utvecklingsersättning eller etableringsersättning under ett arbetsmarknadspolitiskt program, och 3.rehabiliteringsersättning, sjukersättning och aktivitetsersättning enligt socialförsäkringsbalken. Första stycket gäller bara om uppgifterna har betydelse för tilllämpningen av lagen (2017:527) om studiestartsstöd eller föreskrifter som har meddelats i anslutning till lagen. 14 Senaste lydelse 2017:838. 1.Denna förordning träder i kraft . 2.Bestämmelserna i 12 och 22 §§ i de nya lydelserna tillämpas första gången i fråga om studiestartsstöd som lämnas för samt sjukperioder som avser tid . 2 Trygghet för studerande Studiestödet är en del av utbildningspolitiken. Ett mål för studiestödet är att det ska verka rekryterande för både kvinnor och män och därmed bidra till ett högt deltagande i utbildning. Det ska vidare utjämna skillnader mellan individer och grupper i befolkningen och i och med det bidra till ökad social rättvisa. Studiestödet ska även ha en god effekt på samhällsekonomin över tiden. Målen ska uppnås genom ett effektivt, sammanhållet, flexibelt och rättssäkert studiestödssystem som ska vara enhetligt och överblickbart.1 Studiemedel är en form av studiestöd. Det moderna svenska studiemedelssystemet infördes . Studiemedlen är generella och alla som uppfyller vissa villkor har rätt till studiemedel. Bestämmelserna som reglerar rätten till studiemedel återfinns i studiestödslagen (1999:1395) och studiestödsförordningen (2000:655) samt i föreskrifter som har meddelats av CSN. Studiemedel ges både vid heltids- och deltidsstudier (av heltid) och består av ett studiebidrag och ett frivilligt studielån. kan en heltidsstuderande få , varav är bidrag och är lån. Ett högre bidrag kan ges till vissa studerande på grundläggande, gymnasial eller eftergymnasial nivå. Studerande med barn kan beviljas tilläggsbidrag. Studiemedelstagaren får ha en inkomst upp till en viss nivå, den s.k. fribeloppsgränsen, utan att studiemedlen reduceras. Fribeloppet är kopplat till det antal veckor studiemedel betalas ut och bestäms per kalenderhalvår. Vid studier på heltid är fribeloppet . 1999/2000:10; prop. 2017/18:1, utgiftsområde 15. skrids minskas studiemedlen av den överskjutande inkomsten. Minskningen görs proportionellt på både bidrags- och lånedelen. I vissa fall kan den studerande även få tilläggslån eller merkostnadslån. Tilläggslån kan ges till studerande från och med det år den studerande fyller om han eller hon kalenderåret närmast före studierna haft en viss inkomst. Merkostnadslån kan ges till studerande som har vissa merkostnader, exempelvis för resor till och från skolan eller för studieavgifter. Studiemedel får lämnas längst till och med det kalenderår då den studerande fyller . Rätten att låna begränsas dock från och med . Studiemedel lämnas beroende på studienivå och den studerandes utbildningsbakgrund. För studier på eftergymnasial nivå lämnas studiemedel . För studerande på gymnasial nivå kan studiemedel lämnas om den studerande redan har en gymnasieutbildning eller motsvarande, annars . Studerande på grundläggande nivå kan maximalt få studiemedel i mellan , beroende på tidigare utbildning och på utbildningsbehov. Studiemedel kan ges utöver dessa gränser om det finns synnerliga skäl. Studerande som är eller äldre kan dock få fler veckor med studiemedel om det finns särskilda skäl, vilket är ett lägre ställt villkor. För att kunna beviljas fortsatta studiemedel måste den studerande uppvisa tillräckliga studieresultat. Normalt ska en högskolestuderande klara av sitt studieåtagande för att kunna få nya studiemedel. Studerande på grundskole- eller gymnasienivå ska normalt klara alla sina kurser. Studerande inom den kommunala vuxenutbildningen tillåts dock under vissa förutsättningar att ligga efter med sammanlagt högst 200 verksamhetspoäng, vilket motsvarar en halv termins studier. Studiemedel får lämnas även om den studerande inte har bedrivit sina tidigare studier i normal takt, om det finns särskilda skäl för det eller om det är fråga om äldre studieresultat. Studielånet är en form av annuitetslån. Återbetalning sker med ett årligt belopp som baseras på skuldens storlek, räntan för året, det antal år som återbetalningen beräknas pågå samt ett s.k. uppräkningstal på . Återbetalningstiden är normalt eller det antal år som återstår tills låntagaren fyller . För den som har en liten skuld kan återbetalningstiden bli kortare. Det finns trygghetsregler som innebär att låntagaren inte behöver betala av på sitt studielån som han eller hon har studiemedel. Andra trygghetsregler medför att det årliga belopp som ska betalas kan minskas mot prövning av inkomsten under betalningsåret. Eventuellt kvarstående studielån skrivs av i början av det år som låntagaren fyller eller vid dödsfall. Avskrivning kan också göras om det finns synnerliga skäl. 2.2Trygghet för studerande som blir sjuka Studerande som blir sjuka kan få ekonomisk ersättning från olika trygghetssystem. De har också möjlighet att få hjälp med rehabiliteringsåtgärder som ska syfta till att de kan återgå till studier. För att ge en bild av samtliga trygghetssystem som kan bli aktuella för studerande, även sådana som inte omfattas av utredningens uppdrag, ges i detta avsnitt en mycket övergripande beskrivning av dessa trygghetssystem. Sjukförsäkringen inom studiemedelssystemet, vilken utgör utredningens huvudsakliga uppdrag, avhandlas utförligt i kapitel 3 och rehabiliteringsfrågorna, vilka likaså är en del av utredningens uppdrag, återkommer vi till i kapitel 4. Studiemedelssystemet innehåller en tudelad sjukförsäkring för de studerande som har studiemedel. Dels kan en studerande som på grund av sjukdom är helt oförmögen att bedriva sina studier behålla sina studiemedel, trots att han eller hon inte studerar. Dels avskrivs studielån som avser den del av en sjukperiod som följer efter en karenstid . Utöver dessa huvudsakliga inslag i sjukförsäkringen för studerande med studiemedel, räknas enligt praxis den tid som en studerande har rätt till studiemedel under sjukdom inte in i det totala antalet veckor som studiemedel högst kan lämnas. CSN kräver inte heller några studieresultat från den tid då den studerande har varit sjuk och haft studiemedel under sjukdom. kommer även studerande som är till hälften oförmögna att bedriva heltidsstudier att omfattas av sjukförsäkringsskyddet inom studiemedelssystemet. En förutsättning är dock att det rör sig om ett sådant medicinskt väldokumenterat sjukdomstillstånd som motsvarar villkoren för särskilt högriskskydd enligt 13 § första stycket 2 lagen (1991:1047) om sjuklön. Denna möjlighet bedöms omfatta ett mindre antal studerande. 2.2.2Rätten till sjukpenning och sjukpenninggrundande inkomst (SGI) Studerandes rätt till sjukpenning Förutom det försäkringsskydd som studerande har genom studiemedelssystemet, finns det även särskilda regler i socialförsäkringsbalken (SFB) för studerande vad gäller sjukpenning och sjukpenninggrundande inkomst. En grundläggande princip för rätten till sjukpenning är att sjukförsäkringen ska ge ekonomiskt skydd när en person tvingas avstå från förvärvsarbete. Sjukpenning kan lämnas till en försäkrad som har nedsatt arbetsförmåga på grund av sjukdom. Ersättningens storlek är beroende av den försäkrades sjukpenninggrundande inkomst (SGI) (24 kap. 2 § SFB). Om en försäkrad gör ett avbrott i sitt arbete på grund av studier med studiemedel ska SGI:n beräknas utifrån de förhållanden som gällde före avbrottet. Detta gäller om SGI:n därigenom blir högre än om den hade beräknats med beaktande av förhållandena under studieavbrottet (26 kap. 9 och 11 §§ SFB). Bestämmelserna blir aktuella endast om en SGI kan fastställas på en förvärvsinkomst som den försäkrade hade före förvärvsavbrottet. Det är alltså enbart studerande som haft så stor förvärvsinkomst innan studierna att en SGI har kunnat fastställas, som berörs av skyddsbestämmelserna. Det finns två typer av SGI-skydd som berör studerande, vilande SGI och studietids-SGI. Av 26 kap. 11 § SFB framgår att försäkringsskyddet vid studier innebär att den studerandes SGI är vilande . En förutsättning för detta är att den försäkrade bedriver studier för vilka han eller hon uppbär studiestöd enligt studiestödslagen. Skyddsbestämmelserna tillämpas även för andra studerande än de som har studiestöd, nämligen för den som är ledig från sin anställning för studier inom det egna yrkesområdet, bedriver studier med bidrag enligt förordningen (2016:706) om utbildningsbidrag för kompletterande pedagogisk utbildning som leder till ämneslärarexamen för personer som har en examen på forskarnivå, eller får studiestartsstöd enligt lagen (2017:527) om studiestartsstöd (2 § förordningen [2000:1418] om tillämpningen av vissa skyddsbestämmelser för sjukpenninggrundande inkomst). Den vilande SGI:n kan endast aktiveras om studierna slutförs eller avbryts helt. Om den studerande skulle bli sjuk , och då inte avbryter sina studier, betalas inte sjukpenning ut på grundval av den vilande SGI:n. I sådant fall hanteras försäkringsskyddet inom ramen för studiemedelssystemet och utifrån eventuell studietids-SGI. Den som har inkomst av eget arbete kan få en s.k. studietids-SGI fastställd. Detta innebär att sjukpenning beräknas enbart utifrån studietids-SGI:n. I detta fall beräknas en årsarbetstid som baseras enbart på det antal arbetstimmar som den försäkrade antas förvärvsarbeta (26 kap. 19 § SFB). För den som studerar med studiestöd räknas även ferier in i studietiden. Studietids-SGI ligger sedan till grund för en beräkning av bl.a. sjukpenning . Sjukpenning som baseras på studietids-SGI betalas bara ut för den tid som personen är tvungen att avstå från arbetet på grund av sjukdom. Sådan sjukpenning kan lämnas som ordinarie studiemedel. Den kan även lämnas som studiemedel under sjukdom, då till en studerande som både är oförmögen att arbeta vid sidan av studierna och helt oförmögen att bedriva studier. Studie- tids-SGI kan beräknas även om förvärvsarbetet avses pågå kortare Det finns inget krav på att arbetet ska vara återkommande eller stadigvarande för att få en studietids-SGI fastställd. Däremot betalas ersättning ut endast för de dagar då den försäkrade skulle ha förvärvsarbetat om han eller hon inte hade varit sjuk. Förändring som har aviserats – utökat SGI-skydd för studerande I en remitterad promemoria från föreslås att SGI-skyddet för studerande ska utökas. föreslås SGI-skydd även gälla under tid då den försäkrade, utan att uppbära studiestöd, bedriver studier på minst halvtid för vilka studiemedel får lämnas enligt studiestödslagen. En ytterligare förutsättning är att studierna bedrivs på eftergymnasial nivå eller bedrivs från och med det andra kalenderhalvåret det år den försäkrade fyller . Syftet är att utöka dagens SGI-skydd så att det även omfattar studerande utan studiestöd.2 2 (2017b). 3Deltidssjukskrivning och karenstid för rätt till avskrivning av studielån Enligt direktiven ska utredaren •föreslå hur en möjlighet till deltidssjukskrivning för alla utbildningsnivåer inom studiemedelssystemet bör utformas, •utreda vad som krävs för att kontrollera i vilken omfattning den sjukskrivne studerar och föreslå vilka ytterligare kontroller som bör göras i syfte att lämna rätt ersättning, •analysera om den nuvarande karenstiden för rätt till avskrivning av studielån inom studiemedelssystemet är ändamålsenligt utformad, •vid behov föreslå förändringar av karenstiden, och •lämna nödvändiga författningsförslag. krävs att en studerande är helt oförmögen att studera för att omfattas av bestämmelser om studiemedel under sjukdom. Av direktiven framgår att flera tidigare utredningar har ansett att en möjlighet till deltidssjukskrivning inom studiemedelssystemet bör införas. Utredningens uppdrag är att föreslå hur en sådan möjlighet bör utformas i kombination med en kontrollfunktion av i vilken omfattning den sjukskrivne studerar. Vidare finns det inom studiemedelssystemet ett särskilt skydd som innebär att studielån som avser den del av en sjukperiod som följer efter en karenstid inte ska betalas tillbaka. Ut- redningens uppdrag i denna del är att analysera om karenstiden för Deltidssjukskrivning och karenstid för rätt till avskrivning av studielån rätt till avskrivning av studielån är ändamålsenligt utformad, samt att vid behov föreslå förändringar. En förändring av reglerna för avskrivning av studielån får dock inte medföra risk för förlängda sjukperioder. Eftersom det är samma regler vid sjukdom för studiestartsstödet som det är för studiemedel under sjukdom berörs även studerande med studiestartsstöd av våra förslag. Detsamma gäller för studerande som är att anse som smittbärare. Däremot omfattas inte studerande som inte har studiemedel av utredningens uppdrag. Det ingår inte heller i utredningen att se över studerandes, oavsett om de har studiemedel eller inte, nuvarande möjlighet till deltidssjukskrivning inom socialförsäkringssystemet. infördes en rätt för studerande att få behålla studiemedel vid sjukdom för studier inom . En möjlighet att få lånet avskrivet från och med den 15:e sjukdagen infördes också. Av förarbetena framgår att reglerna endast gällde studerande som var helt oförmögna att bedriva studier på grund av sjukdom. Vidare uttalades att det borde stöta på nästan oöverstigliga praktiska svårigheter att avräkna återbetalningspliktiga studiemedel vid partiell oförmåga att studera på grund av sjukdom.1 Enligt de ursprungliga bestämmelserna var det endast möjligt att bevilja studiemedel under sjukdom . Studiemedel under sjukdom kunde bara ges om det fanns särskilda skäl. Denna bestämmelse upphävdes dock 1984. Avsikten var att en studerande skulle ha sin försörjning tryggad han eller hon normalt skulle ha finansierat sitt uppehälle med studiemedel. Departementschefen påminde i samband med förändringen om det rehabiliteringsansvar som inträder för när den studerande varit sjukskriven under 90 dagar.2 Vid reformens införande 1975 saknades nödvändiga möjligheter till sjukkontroll utomlands varför reglerna ursprungligen endast 1974:14 s. 113. 1983/84:127 s. 22 f. Deltidssjukskrivning och karenstid för rätt till avskrivning av studielån gällde studier inom Sverige.3 Rätten för de som studerar utomlands att få behålla studiemedel under sjukdom infördes först . Skälet var att hade träffat avtal med ett relativt stort antal länder om sjukvårdsförmåner. Karenstiden för avskrivning av studielån förlängdes . Motivet till denna förändring var att en undersökning hade visat att en stor del av dem som varit sjuka än en månad hade studerat . Bedömningen var att merparten av dem som varit sjukskrivna än en månad inte nämnvärt försenades i sina studier, samt att det grundläggande syftet med försäkringen – att vara ett skydd mot merskuldsättning – fortfarande uppfylldes. CSN framförde i samband med detta att den automatiska avskrivningen på grundval av uppgifter borde slopas. Avskrivning skulle i stället ske efter ansökan från den studerande. Regeringen avstod dock från att föreslå en sådan ändring, eftersom den bl.a. skulle skapa administrativt merarbete för CSN och innebära en form av överprövning av beslut. 3.3.1Det är möjligt att behålla studiemedlen under sjukdom Det särskilda försäkringsskyddet inom studiemedelssystemet ger en studerande rätt att behålla sina studiemedel under sjukdom, trots att han eller hon inte bedriver studier. Försäkringsskyddet gäller under förutsättning att (vid studier i ) eller CSN (vid studier utomlands) bedömer att den studerande är helt oförmögen att studera. Det finns ingen gräns för hur länge rätten att behålla studiemedlen under sjukdom gäller. Vid sidan av försäkringsskyddet inom studiemedelssystemet finns det särskilda regler för studerande när det gäller den ordinarie sjukförsäkringen inom socialförsäkringssystemet, se kapitel 2. En studerande som har fått sin sjukperiod godkänd av har under vissa förutsättningar rätt till studiemedel 1985/86:100, Bil. 10, s. 366. 1994/95:100, Bil. 9, s. 311. Deltidssjukskrivning och karenstid för rätt till avskrivning av studielån För att få behålla studiemedlen under sjukdom krävs enligt studiestödsförordningen att den studerande är helt oförmögen att studera på grund av sjukdom.