sou · H6B384 · 2018-12-20 00:00:00 — Att hela redskap inte återfinns på stränderna skulle också kunna bero på att de antingen är för tunga eller att de har tyngder som gör att de inte spolas upp på stränderna. Att de inte återfinns i mätningarna på havsbotten (IBTS och BITS) Plastprodukter som ofta förekommer i nedskräpningen kan också bero på att nät- eller burfiske vanligen inte bedrivs i om- råden som trålas av yrkesfisket och alltså inte heller där mätningar inom IBTS och BITS genomförs. Om det bedrivs yrkesmässigt trål- fiske i området är det möjligt att redskapen har ”städats bort” och lämnats i hamn inom det ordinarie avfallsmottagningssystemet för fartygsgenererat avfall. Även strömmar kan föra med sig förlorade fiskeredskap och göra att de ansamlas på andra platser än de som provtas. Ytterligare en orsak kan vara att den övervakningen som sker för skräp på havsbotten (IBTS och BITS) i första hand är ut- formad för beståndsuppskattning av fisk och därför skiljer sig åt från insatser som görs i syfte att rensa bort förlorade fiskeredskap. Vid insatser för att rensa bort förlorade fiskeredskap på havsbotten, så kallade spökredskapsdraggningar, används ofta någon form av krok för att få fatt i redskapen och insatsen pågår vanligen och inom ett mer begränsat område än vad en provtagning inom BITS och IBTS gör. I de kustbottenprovtagningar som görs åter- finns däremot ofta burar, men eftersom ramkonstruktion vanligen består av metall hänförs buren till delkategorin ”Fiske- relaterad metall” under huvudkategorin ”Metall” (, 2018). Därmed finns denna information inte med i avsnitt 2.6.3. Informa- tionen om förekomst av förlorade fiskeredskap är bristfällig men viss information kan fås genom olika projekt exempelvis MARELITT Baltic14 som arbetar för att kartlägga problematiken kring förlorade fiskeredskap samt minska antalet förlorade fiskeredskap i . Viss information kan även fås från () som genom Europeiska havs- och fiskerifonden (EHFF) stöttar ex- empelvis draggningsinsatser där yrkesfiskare samlar in förlorade fiskeredskap eller insatser där dykare rensar vrak från förlorade fiskeredskap. Andra sätt att få information om nedskräpning är genom HSR mobilapplikation för att rapportera skräp. ”Appen” kan till exempel användas av kommuner och andra markägare för att samla in infor- mation om var det finns mer omfattande nedskräpning. Vidare har projektet och Attraktiv kust tagit fram en digital strandstädar- karta som underlättar frivilliga städinsatser och ger kommunerna in- formation om nedskräpningsläget längs med . Även andra städinsatser som genomförs av kommuner och ideella organi- sationer kan bidra med information om nedskräpning. 14https:/// Plastprodukter som ofta förekommer i nedskräpningen Förutom att genomföra mätningar av skräp är det, för att kunna utforma åtgärder på rätt sätt, viktigt med kunskap om attityder till nedskräpning och varför man väljer att skräpa ner eller inte. Det finns dessutom farhågor att produktmärkning på plastföremål med ord som ”bionedbrytbar” och ”komposterbar” riskerar leda till en ökad nedskräpning av plastföremål. Läs mer om detta i kapiel 4. 2.4Mätresultat för skräp på land mätte 13 kommuner nedskräpningen i stadsmiljö. I stadsmiljön utgör cigarettfimpar av allt skräp. Filtret i cigarettfimpar består av en slags plast, cellulosaacetat, vilken beräknas ta 1–innan den bryts ner i naturen till så små bitar att den inte längre syns med blotta ögat. Tillsammans med cigarett- paket, snus och snusdosor utgör cigarettfimpar av allt skräp. Om cigarettfimpar och snus exkluderas från statistiken dominerar kategorierna plast och papper/kartong vardera. Huvuddelen av plastskräpet utgörs av ”Övrigt” det vill säga plastbitar i olika storlekar (), följt av förpackningar för godis, glass och snacks (). Tillsammans står dessa två kategorier för av plastskräpet i stadsmiljön. Delkategorin ”Övrigt” ut- gör störst andel i varje huvudkategori (materialslag), oavsett om man tittar på plast eller papper/kartong. Sannolikt beror det på att stads- miljön ofta städas och att större skräp som är lättare att se städas bort medan mindre fragment blir kvar. När mätningarna sedan genomförs sorteras dessa in under delkategorin ”Övrigt”. , som är en av de 13 kommuner som mäter nedskräpningen i stadsmiljö, har även valt att mäta nedskräpningen i tre förorter. Därutöver har fyra kommuner mätt nedskräpningen i mindre tätorter. Också i förorterna och de mindre tätorterna utgör cigarettfimpar det vanligaste förekommande skräpföremålet med strax . Om cigarettfimpar och snus exkluderas ut- gör plastföremål av skräpföremålen i förorten och 58 pro- cent i mindre tätorter. På andra plats kommer kategorin papper/ kartong i förorten respektive i mindre tätorter. Liksom i stadsmiljön utgörs huvuddelen av plastkategorin i förorter och mindre tätorter av plastbitar i olika storlekar, följt av förpackningar för godis, glass och snacks, se tabell 2.3. Plastprodukter som ofta förekommer i nedskräpningen I sex kommuner mättes nedskräpningen i parkmiljöer. I denna miljö visade sig plastföremål vara lika vanligt förekommande som cigarettfimpar vardera. Om cigarettfimpar exklude- ras utgör plastföremål av det totala antalet skräpföremål följt av fraktionen papper/kartong . Liksom i stads- miljöer, mindre tätorter och förorter domineras plastkategorin (exklusive cigarettfimpar) av plastbitar i olika storlekar, följt av för- packningar för godis, glass och snacks.15 Tabell 2.3 Antal plastföremål (%) i huvudkategorin plast 2017 i olika miljöer exklusive cigarettfimpar och snus Godis-/snacks-/glassförpackning Mat-/dryckesförpackning/ Källa: Baserad på underlag från HSR. 2.5Mätresultat för skräp på stränder I syfte att föreslå åtgärder försöker man ofta härleda föremål till spe- cifika aktiviteter. För vissa föremål, exempelvis förlorade fiskered- skap och jordbruksplast, fungerar det bra men många föremål kan komma från ett flertal aktiviteter, både land- och havsbaserade. Föremålen kan dessutom ha transporterats långa sträckor med hjälp av vindar och havsströmmar. Därmed kan det vara svårt att avgöra om ett föremål kommer från lokalt baserade aktiviteter eller från aktiviteter utanför gränser (Blidberg et al., 2017). 15Baserat på underlag från HSR. Plastprodukter som ofta förekommer i nedskräpningen 2.5.1Internationell utblick för skräp på stränder I en rapport med syfte att stödja i dess arbete att med att ta fram ett övergripande nedskräpningsmål för marint skräp görs en analys av vilka typer av skräpkategorier som är vanligt förekommande på stränderna i de fyra regionala havs- områdena, källor till skräpet och om det kommer kort- eller långväga ifrån (ARCADIS, 2013). Rapporten bygger bland annat på de mät- ningar av skräp som görs på stränder inom de fyra regionala havs- områdena. Till exempel för dominerar plastkategorin , andelen kan dock vara underskattad då sanitära föremål, som exempelvis bomullstops, utgör en egen kategori. Plastbitar i storleksklassen 2,5–dominerar skräpet (), andra vanliga skräpföremål är cigarettfimpar (), plastkapsyler och lock, syn- tetiska tvättsvampar och plastbärkassar med 4–vardera. (avser alla kategorier av föremål) antas komma från land- baserade aktiviteter, vidare bedöms att majoriteten av föremålen har lämnats på plats eller kommer från aktiviteter i närheten (). av föremålen bedöms ha lämnats avsiktligt. De viktigaste källorna bedöms vara strandbesökare och kustnära turism () samt fritidsfisket (). Andra viktiga källor är hushåll, bygg- och rivningssektorn samt fiskesektorn med vardera 7–. Ned- skräpning från enskilda konsumenter utgör med andra ord en bety- dande källa till marint skräp i (ARCARDIS, 2013). En senare analys gjord av Helcom beskriver förekomst och typ av skräpföremål på 81 stränder i hela inklusive och –2016. Analysen pre- senterar de 20 vanligaste förekommande skräpföremålen (alla mate- rialslag) uppdelat på rurala (oexploaterade), och peri-urbana (stadsnära) stränder. I Tabell 2.4 redovisas de tio vanligaste före- kommande plastföremålen i Helcoms analys 2012–2016. Om ballonger och tillhörande attribut inkluderas ingår de bland de tio vanligaste föremålen på rurala/oexploaterade stränder. Helcoms analys visar även vilka de 20 vanligaste föremålen är uppdelat på de 15 havsbassänger16 som ingått i analysen. Bland de 20 vanligaste 16Havsbassäng: Geografiskt avgränsat havsområde. Exempel på havsbassänger i Helcom är , , Egentliga , , , , , , m.fl. Plastprodukter som ofta förekommer i nedskräpningen föremålen återfinns ”ballonger och tillhörande attribut” och ”för- packningsplast från industri och handel” i nio respektive 11 av de 15 analyserade havsbassängerna (Helcom, 2017a). Tabell 2.4 De 20 vanligaste plastföremål i inklusive och (Helcom) 2012–2016 Rurala (oexploaterade) Plastfragment 0–50 Plastpåsar (olika stl) Plastpåsar (olika stl) Plastpåsar (olika stl) Snören & rep (olika stl) Snören & rep (olika stl) Förpackn.plast fr. industri/handel inkl. Snören & rep (olika stl) isolering, paketering & Expanderad polystyren för isolering, industri/handel inkl. styva Källa: Baserad på Helcom (2017a). ”Dryckesrelaterade föremål” utgörs av muggar, lock, kapsyler, ringar till 6-pack och dylikt, ”matrelaterade föremål” utgörs av förpackningar för mat, snacks, godis, glass och slickepinnar med mera. ”Förpackningsplast från industri och handel” utgörs av presenningar, plastskynken, sträck- och krympfilm men också av styva plastband och maskintejp. Enligt utgör plastföremål av det totala antalet skräpföremål i , dock bedöms andelen plast kunna vara underskattad då sanitära föremål utgör en egen kategori. Plastbitar i storleksklasserna 0–2,och 2,5–dominerar plastskräpet , (tillsammans utgör plastbitar ), följt av snören och linor med en diameter mindre än (), och på tredje plats kommer plast- kapsyler och lock (). I är fördelning mellan land- och havsbaserade källor mer jämnt fördelad än i , med 57 pro- cent respektive . Majoriteten av föremålen bedöms även här ha lämnats på plats eller komma från aktiviteter i närheten Plastprodukter som ofta förekommer i nedskräpningen () men en betydande andel () bedöms komma långväga ifrån. Mer än hälften av föremålen () bedöms ha lämnats avsikt- ligt. De viktigaste källorna bedöms vara strandbesökare och kustnära turism () samt kommersiellt fiske (). Andra viktiga källor är den kommersiella sjöfarten, hamnaktiviteter, andra maritima verksamheter och hushåll (med vardera 7–). I bidrar professionella verksamheter till en större andel marint skräp än ak- tiviteter kopplade till enskilda konsumenter (ARCADIS, 2013). En senare analys gjord av Ospar 2017 beskriver förekomst och typ av skräpföremål på 76 stränder i Ospar-området –2015 (Ospar, 2017). Analysen visar att majoriteten av skräp- föremålen på referensstränderna i Nordostatlanten utgörs av plast, i vissa delar utgör plastföremål hela 90 pro- cent av skräpet. Sammantaget är det vanligaste skräpföremålet (alla materialslag) på oidentifierbara bitar av plast, följt av plastförpackningar och fiskerelaterade föremål. Dryck- esflaskor i plast och plastförpackningar är bland de vanligaste skräp- föremålen i alla havsregioner förutom i norra , som tillhör. I Ospars analys (2017) för norra 2014–2015 ingår sex svenska referensstränder. I norra består de vanligaste skräpföremålen av nätdelar och rep (fiskerelaterade föremål), oidentifierbara bitar av plast samt plastlock/kapsyler. Även bomulls- tops är vanligt förekommande och gummiballonger finns med bland de tio vanligaste skräpföremålen, två föremål som inte faller under kategorin plast. I Ospars analys (2017) görs även en bedömning av antal skräp- föremål på stränder för perioden –2014, denna visar inte på nå- gon övergripande trend (Ospar, 2017). I samband med framtagandet av en plaststrategi inom EU har en offentlig konsultation genomförts i syfte att få kunskap om lämpliga åtgärder för att minska marint skräp och då i synnerhet engångsartiklar och förlorade fiskeredskap. I dokumentet framhålls att plastföremål utgör av det skräp som återfinns på Plastprodukter som ofta förekommer i nedskräpningen stränderna, varav engångsartiklar utgör och fiskerela- terade föremål utgör . De vanligaste förekommande skräpföremålen utgörs av cigarettfimpar, plastflaskor för dryck och tillhörande kapsyler/korkar, bomullstops, dambindor (utgörs av plast), plastpåsar, snacks- och godispapper, sugrör, ballonger med tillhörande attribut, matbehållare, muggar och mugglock samt engångsbestick. Tillsammans utgör dessa föremål av de engångsartiklar som återfinns som skräpföremål på stränderna. Vidare framhålls plastavfall från fiske och vattenbruk, och då särskilt förlorade fiskeredskap som viktigt att åtgärda. 2.5.2Mätresultat för svenska referensstränder En analys av dessa stränder –2011 visar att före- komsten av skräp varken ökat eller minskat , däremot har gummiföremål och sanitärt skräp ökat. Årstidsvariationer visar att under och hittas 25–mer plastskräp än under och , sannolikt på grund av höst- och vinterstormar samt en ackumulering av skräp (, 2013). I tabell 2.5 listas de 15 vanligaste skräpföremålen på två svenska referensstränder i –2014 (Ospar, 2017). Förpackningsplast från industri och handel (sträck- och krympﬁlm, plastskynken, presenningar o.dyl.), nät och rep samt plast- kapsyler och lock utgör de tre vanligaste skräpföremålen på de två re- ferensstränder som Ospar använt i sin analys, där varje delkategori står för cirka 12–av det totala antalet skräpföremål. Oidenti- fierbara bitar av plast mindre än samt hoptrasslade nät och snören utgör var. Även bomullstops utgör cirka 8 pro- cent och gummiballonger är det sjunde vanligaste skräpföremålet med . Också styva plastband ligger . Medelvärdet för antal skräpföremål per skiljer sig be- tydligt åt i Ospars analys för perioden –2014 (tabell 2.5) mot medelvärdet för de svenska Ospar-stränderna för perioden – 2017 (tabell 2.6). I Ospars analys för perioden –2014 ingår endast två stränder, i analysen för de svenska Ospar-stränderna för perioden –2017 ingår sex stränder. byttes tre referens- stränder ut vilket påverkar resultaten för de olika analyser som har Plastprodukter som ofta förekommer i nedskräpningen Men det förekommer också en stor variation av förekomst av skräp mellan olika referensstränder. Tabell 2.5 Ospars analys av de 15 vanligaste skräpföremålen på två svenska referensstränder i –2014 Medelvärde antal skräp/ Andel (%) av det totala Plast: Förpackn.plast från industri & handel (ex. krympfilm, presenningar) (H) Plast: Nät & rep (H) Plast: Kapsyler & flasklock Plastbitar <50 cm (H) : Bomullstops (H) nät/snören/rep & linor (H) Gummi: Ballonger (H) Plast: Övrig plast Plast: Små påsar t.ex. Plast: Förpackn, för snacks/godis/glass & slickepinnar (H) Plast: Patronhylsor till Plast: Behållare för mat inkl. Plast: Flaskor för dryck Plast: Engångsbestick & Källa: Ospar (2017). Föremålen utgör av det totala antalet skräpföremål på dessa två refe- rensstränder. Ospar har lagt till H (harmful) för föremål som anses vara skadliga för den miljön på grund av risken för insnärjning, intag eller annan skada. : står för sanitära skräpföremål. Enligt analysen av skräp på nuvarande sex svenska referensstränder i utgjorde plastföremål, räknat i antal, av de skräpföremål som hittades. I tabell 2.6 redogörs för de 10 van- ligaste plastföremålen på referensstränder i –2017. Bomullstops och gummiballonger ingår inte i kategorin plast men bomullstops och gummiballonger har under Plastprodukter som ofta förekommer i nedskräpningen ett medelvärde på 179 respektive 99 antal skräpföremål per strand. Bomullstops är därmed vanligare än förpack- ningar för snacks, godis, glass och dylikt och gummiballonger är i stort sett lika vanliga som dessa förpackningar, som utgör nummer fyra i tabell 2.6 nedan. Tabell 2.6 De 10 vanligaste plastföremålen på stränder i (Ospar) 2015–2017 Andel (%) av Snören & linor (diameter <1 cm) snacks, godis, glass o.dyl & slickepinnar Styva plastband/spännband Små plastpåsar, t.ex. fryspåsar Nät, nätdelar & rep (diameter >1 cm) Behållare för matvaror, inkl. snabbmat Källa: Baserad på underlag från HSR. För att efterlikna Ospar-analysen 2009–2014 har delkategorierna nät &nätdelar <50 cm, nät & nätdelar >50 cm samt rep (diameter >1 cm) lagts samman. Rep utgör den övervägande delen med ett medelvärde på 21. Till skillnad från de mätningar som görs på stränder längs med sker mätningarna på referensstränderna i , Öre- sund och på peri-urbana (stadsnära) och rurala (oexploa- terade) stränder. Perioden –2017 utgjordes referensstränderna av fyra stadsnära och sex oexploaterade stränder. utgjorde plastföremål, inklusive cigarettfimpar, av alla de skräp- föremål som räknades på referensstränderna i inklusive och . Om expanderad polystyren (skumplast/ frigolit) inkluderas i plastkategorin i likhet med Ospar-protokollet utgör dessa föremål tillsammans av den totala andelen skräpföremål. Vi har valt att, i likhet med Ospar-protokollet, inklu- dera föremål av expanderad polystyren i plastkategorin. Plastprodukter som ofta förekommer i nedskräpningen nedan redovisas de tio vanligaste plastföremålen. I tabell 2.7 redo- görs för de stadsnära stränderna och i tabell 2.8 redogörs för de oexploaterade stränderna. En jämförelse mellan stadsnära och oexploaterade stränder i , och visar att det i huvudsak är samma kategorier som ingår i listan över vanligt förekommande plastföremål på stränderna, men relationen dem emellan skiljer sig åt, se Tabell 2.9. De tio vanligaste förekommande plastföremålen utgör sammanlagt av de plastföre- mål som hittas, det gäller både för de stadsnära och oexploaterade stränderna. Plastkategorierna har inte exakt samma namn som i Ospar pro- tokollet. Till exempel heter Ospar-kategorin ”Plastförpacknings- material från industri och handel” i stället ”Presenning” i MARLIN- dokumentet, i denna kategori ingår exempelvis presenningar, plast- skynken samt sträck- och krympfilm. För enkelhetens skull använ- der utredningen termen ”Förpackningsplast från industri och handel”. I MARLIN-protokollet särskiljs på kategorierna ”plast” och ”skumplast”, i Ospar-protokollet används kategorin ”plast/ polystyren”. I delredovisningen inkluderas expanderad polystyren/ skumplast i kategorin plast. Delkategorin ”Övrig plast” utgörs av plastbitar (inklusive bitar av expanderad polystyren) i olika storleks- klasser. Plastprodukter som ofta förekommer i nedskräpningen Tabell 2.7 De 10 vanligaste plastföremålen på stadsnära stränder i , & 2015–2017 Andel (%) för snabbmat, snacks, godis, glass o.dyl. Leksaker & Party poppers Källa: Baserad på underlag från HSR. Tabell 2.8 De 10 vanligaste plastföremålen på oexploaterade stränder i , & 2015–2017 Medelvärde antal skräp/ Andel (%) av plast för snabbmat, snacks, godis, Expanderad polystyren för isolering & Förpackn.plast från industri/handel (presenning, plastskynken, sträck- & Källa: Baserad på underlag från HSR. Plastprodukter som ofta förekommer i nedskräpningen Tabell 2.9 Jämförelse mellan de 10 vanligaste plastföremålen på stränder i , & 2015–2017 snacks, godis, glass o.dyl. snacks, godis, glass o.dyl. Leksaker & Party poppers industri/handel (presenning, plastskynken, sträck- & Källa: Baserad på underlag från HSR. Sju delkategorier av plastföremål (text i fet stil) utgör vanligt förekommande plastföremål både på stadsnära och oexploaterade stränder i . Sammanfattning skräp på svenska referensstränder På stränderna längs med är medelvärdet för antal skräp per betydligt högre än på stränderna längs med resterande del av . Fiskerelaterade föremål som snören och linor (dia- meter <1 cm) dominerar mätningarna längs med . Även andra fiskerelaterade föremål som rep (diameter>1 cm), nät och nät- delar återfinns bland de 10 vanligaste plastföremålen på stränderna längs med . Gummiballonger ingår inte i kategorin plast men om detta före- mål räknas med hamnar det bland de tio vanligaste skräpföremålen (33 skräpföremål/100 m) på stränderna längs med . Inte heller bomullstops ingår i kategorin plast trots att föremålet vanligen till övervägande del består av plast. Om bomullstops inkluderas hamnar det på fjärde plats (179 skräpföremål/100 m) över vanligt förekommande skräpföremål på referensstränderna i –2017. MARLIN-protokollet har inte en delkategori endast för gummiballonger, i denna kategori ingår även bollar och leksaker. Plastprodukter som ofta förekommer i nedskräpningen Denna delkategori har på stadsnära stränder ett medelvärde på 0,7 skräpföremål per och är därmed lika vanligt förekom- mande som fiskelinor och tvättsvampar. MARLIN-protokollet sär- skiljer inte heller bomullstops från övrigt sanitärt avfall varför det inte går att utläsa hur stor andel bomullstops utgör på stränderna i . Delkategorin ”Övrig plast” utgör en betydande andel av plastskräpet på alla referensstränder, både i och , och . Förutom denna delkategori återfinns fyra delkategorier: ”Kapsyler och korkar”, ”Förpackningar för snabbmat, snacks, godis och glass”, ”Rep” samt ”Plastpåsar” bland de tio van- ligaste plastföremålen på alla referensstränder. I Ospar-protokollet särskiljs på små plastpåsar, bärkassar och sopsäckar. Denna åtskill- nad görs inte i MARLIN-protokollet. I MARLIN-protokollet sär- skiljs inte heller på rep och snören/linor. Däremot fiskelinor för handredskapsfiske är en egen delkategori i såväl Ospar som MARLIN-protokollet. Till skillnad från på stränderna i utgör cigarettfimpar en dominerande andel av skräpet på stränderna i , och . Skillnaderna mellan stränderna gällande förekomst och typ av skräpföremål kan till viss del förklaras av att stränderna längs med i högre grad utgörs av oexploaterade stränder. Resultaten visar även på utsatta läge och påverkan från ilandflutet skräp. Därutöver skiljer sig de protokoll som används för att mäta skräp på stränder till viss del åt varför direkta jämförelser mellan provtagningarna i och inte bör göras. Även en- skilda händelser kan ge stort utslag, särskilt gällande skräpföremål som utgör ett par procent av totalen. Ett underlag från HSR gällande medelvärdet för antal skräpföre- mål per strandsträcka för perioden –2017 pekar på en kraftig ökning av antalet skräpföremål på referensstränderna längs med och på de oexploaterade referensstränderna i Öster- sjön. En närmre granskning av de enskilda referensstränderna i tyder på att det framför allt är två specifika stränder som har en utveckling som bidrar till den kraftiga ökningen av antal skräp per strandsträcka –2017. För övriga referensstränder i är det stora variationer mellan åren och resultaten visar inte på någon tydlig trend. Gällande en ökning av antal skräpföremål på de oexploaterade referensstränderna i Öster- sjön tyder granskningen på att det är en specifik referensstrand som Plastprodukter som ofta förekommer i nedskräpningen har en utveckling som bidrar till ökningen. För övriga stränder är medelvärdena relativt konstanta. Det har inte gjorts några beräk- ningar för statistisk signifikans gällande trenderna av ökat antal skräp. För de stadsnära referensstränderna i visar resul- taten varken på någon tydlig ökning eller minskning. 2.6Mätresultat för skräp på havsbotten 2.6.1Resultat för mätstationer i (BITS) inklusive svenska mätstationer Föremål från naturliga material såsom processat trä, papper/kartong, naturliga fibrer och andra naturliga material är, räknat i antal, mest förekommande () i de provtagningar som görs av marint skräp på havsbotten i (alla mätstationer perioden – 2016), därefter kommer plast (). Även på de svenska mät- stationerna (perioden –2016) är det föremål av naturliga material som dominerar, följt av plastföremål. På en lista över de 15 vanligaste skräpföremålen i toppar ”andra naturliga pro- dukter”, därefter kommer plastpåsar på andra plats, förpacknings- plast från industri och handel (t.ex. sträck- och krympfilm, presen- ningar och plastskynken) på tredje plats, övrig plast på fjärde plats, rep på sjätte plats och plastflaskor på femtonde plast.