sou · H6B368 · 2018-08-22 00:00:00 — 15 eller 16 § är underårig, får för- myndaren eller god man, om så- dan enligt 11 kap. ska förordnas, föra talan för parten. Modern ska höras i målet, om det kan ske. Mål om fastställande av föräldraskap enligt 1 kap. 9 § Talan om att en bekräftelse av föräldraskap enligt 1 kap. 9 § saknar verkan mot den som har lämnat bekräftelsen får väckas vid rätten i den ort där barnet har sitt hemvist eller, om barnet har av- lidit, vid den rätt som skall ta upp en tvist om arv efter barnet. Finns det inte någon annan behörig domstol, skall målet tas upp av . Talan om fastställande av för- äldraskap enligt 1 kap. 9 § väcks av barnet. I fall som avses i 2 kap. 8 a § förs barnets talan av social- nämnden. Har modern vårdnaden om barnet, får hon alltid föra barnets talan, även om hon inte har uppnått myndig ålder. Talan får vidare alltid föras av en särskilt förordnad vårdnadshavare för 7Senaste lydelse av tidigare 14 § 2005:434. Det som sägs i 6–13 §§ om fastställande av faderskap tilläm- pas också i fråga om fastställande av föräldraskap. Denna lag träder i kraft . 1.2Förslag till lag om rättsgenetisk undersökning vid utredning av faderskap Härigenom föreskrivs följande. 1 § I denna lag finns bestämmelser om rättsgenetisk undersökning vid utredning av faderskap. 2§ I mål om fastställande av faderskap får rätten på begäran av någon av parterna eller när det annars behövs förordna om rättsgenetisk undersökning. Förordnandet får avse barnet, modern och den man mot vilken talan förs. Om det finns anledning att anta att någon annan man har haft samlag med modern som barnet kan ha tillkom- mit, får förordnandet avse också denne. Om den man som yrkandet om fastställande av faderskap avser är avliden, får rätten förordna om rättsgenetisk undersökning på humanbiologisk vävnad från den avlidne. Ett förordnande får endast meddelas om det finns anledning att anta att mannen har haft samlag med modern som barnet kan ha tillkommit och om skälen för åtgärden uppväger det intrång eller men i övrigt som åt- gärden innebär för den avlidne eller något annat motstående intresse. 3 § I mål om förklaring att en viss man inte är far får rätten på be- gäran av någon av parterna eller när det annars behövs förordna om rättsgenetisk undersökning. Förordnandet får avse barnet, modern och mannen i äktenskapet. Om det finns anledning att anta att någon annan man har haft samlag med modern som barnet kan ha tillkommit, får för- ordnandet avse också denne. Efter att ett faderskap fastställts genom bekräftelse eller dom 4 § Efter att ett faderskap fastställts genom bekräftelse eller genom dom som har fått laga kraft, får rätten förordna om en rättsgenetisk undersökning, om det först efter bekräftelsen eller domen har fram- kommit omständigheter som ger anledning att anta att någon annan man än den som har fastställts vara far har haft samlag med modern som barnet kan ha tillkommit. Ett förordnande får avse barnet, modern, den man som har fast- ställts vara far och den andre mannen. 5 § Om ett faderskap har fastställts genom bekräftelse, får ett för- ordnande om rättsgenetisk undersökning meddelas i ett mål om att bekräftelsen saknar verkan mot den som har lämnat den. Ett sådant förordnande får begäras av någon av parterna i målet. Om en talan om att en bekräftelse saknar verkan inte har väckts, prövas frågan om förordnande av en rättsgenetisk undersökning en- ligt lagen (1996:242) om domstolsärenden. Ett sådant förordnande får begäras av den som kan vara part i ett mål om att bekräftelsen saknar verkan. Om faderskapet har fastställts genom dom som har fått laga kraft, prövas frågan om förordnande av en rättsgenetisk undersökning en- ligt lagen om domstolsärenden. Ett sådant förordnande får begäras av någon av parterna i det tidigare målet. 6 § Ett ärende om förordnande om rättsgenetisk undersökning enligt 5 § andra eller tredje stycket tas upp av rätten i den ort där barnet har sin hemvist. Om barnet har avlidit, tas ärendet upp av den rätt som har att ta upp en tvist om arv efter barnet. Om det inte finns någon annan behörig domstol, tas ärendet upp av . 7 § Ett beslut i ett ärende om förordnande om rättsgenetisk under- sökning enligt 5 § andra eller tredje stycket får överklagas särskilt. 8 § Ett ärende om förordnande om rättsgenetisk undersökning enligt 5 § andra eller tredje stycket får avskrivas när utlåtandet över under- sökningen har lämnats eller frågan om undersökning har förfallit. 9 § Innan rätten förordnar om rättsgenetisk undersökning ska den som förordnandet skulle avse ges tillfälle att yttra sig. 10 § Rätten får vid vite förelägga den som förordnandet om rätts- genetisk undersökning avser att med intyg från behörig inrättning visa att ett sådant prov som behövs för rättsgenetisk undersökning har tagits på honom eller henne. I fråga om barn som inte har fyllt ska i stället barnets vårdnadshavare föreläggas. 11 § Om ett föreläggande vid vite enligt 10 § inte följs, får rätten istället för att förelägga nytt vite besluta om biträde av Polismyndig- heten för att provtagning ska komma till stånd. I fråga om barn som inte har fyllt får beslut om biträde av meddelas endast om det finns särskilda skäl. Så- dant biträde får inte lämnas, om det finns risk för att barnet ska ta skada av detta. 12 § Om kostnad för biträde av har betalats av allmänna medel, ska den som har varit föremål för biträdet betala tillbaka kostnaden till staten. I fråga om barn som inte har fyllt ska betalningsskyldigheten i stället fullgöras av barnets vårdnadshavare. Det belopp som ska återbetalas får sättas ner eller efterges, om det finns skäl för det med hänsyn till den enskildes personliga eller ekonomiska förhållanden. Kostnaden för rättsgenetisk undersökning 13 § Kostnaden för provtagning och rättsgenetisk undersökning enligt denna lag och 2 kap. 6 § ska betalas av allmänna medel. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Genom lagen upphävs lagen (1958:642) om blodundersökning m.m. vid utredning av faderskap. 3.Den upphävda lagen gäller fortfarande vid överklagande av en domstols beslut. 1.3Förslag till förordning om rättsgenetisk undersökning vid utredning av faderskap Härigenom föreskrivs följande. 1 § En rättsgenetisk undersökning som avses i 2 kap. 6 § föräldra- balken och lagen (000:000) om rättsgenetisk undersökning vid ut- redning av faderskap ska genomföras av . 2 § En domstol som har förordnat om rättsgenetisk undersökning ska inom underrätta om detta. En socialnämnd har samma skyldighet, om nämnden har initierat en så- dan undersökning. 3 § Om en rättsgenetisk undersökning har genomförts efter dom- stols förordnande, ska utlåtandet över undersökningen skickas till domstolen. Ett utlåtande över undersökning som har utförts efter initiativ av en socialnämnd ska skickas till nämnden. Om ett insänt prov inte kan användas för genomförande av en rättsgenetisk undersökning, ska underrätta dom- stolen om att ett nytt prov behövs. Om provet har tagits på initiativ av en socialnämnd, ska i stället nämnden underrättas. 4 § får meddela ytterligare föreskrifter om verk- ställigheten av lagen (000:000) om rättsgenetisk undersökning vid utredning av faderskap. 1.Denna förordning träder i kraft . 2.Genom förordningen upphävs förordningen (1969:624) om blod- undersökning m.m. vid utredning av faderskap. 1.4Förslag till förordning om elektronisk bekräftelse av faderskap eller föräldraskap Härigenom föreskrivs följande. 1 § I denna förordning finns bestämmelser om elektronisk bekräftelse av faderskap och föräldraskap enligt 1 kap. 9 § . 2 § En bekräftelse enligt 1 kap. 4 a § ska göras i ett system för elektronisk bekräftelse som tillhandahålls av . 3 § En elektronisk bekräftelse ska innehålla uppgifter om 1.personnummer för barnet, 2.personnummer och namn för modern, 3.personnummer och namn för den man eller kvinna som gör bekräftelsen. 4 § ska i samband med en elektronisk bekräftelse lämna information till användaren om innebörden av bekräftelsen och god- kännandet. Information ska även lämnas avseende följderna av en felaktig bekräftelse. 5 § Föräldrarna ska ges möjlighet att i samband med en elektronisk bekräftelse anmäla gemensam vårdnad om barnet. 6 § får meddela ytterligare föreskrifter om den elektro- niska bekräftelsen. Denna förordning träder i kraft . 1.5Förslag till förordning om ändring i förordningen (2001:589) om behandling av personuppgifter i folkbokföringsverksamhet Härigenom föreskrivs i fråga om förordningen (2001:589) om behand- ling av personuppgifter i folkbokföringsverksamhet dels att 7 § ska ha följande lydelse, dels att det ska införas en ny paragraf, 15 b §, av följande lydelse. efter ett barns födelse underrättas när barnet har folkbokförts och faderskapet eller föräldraskapet till barnet inte följer av 1 kap. 1 eller 1 kap. 4 eller 4 a § . 1. ett barn efter inflyttning har eller registrerats enligt 1 § andra (1991:481) och faderskapet till bokföringslagen (1991:481) och barnet inte följer av 1 kap. 1 § faderskapet till barnet inte följer eller annan lag, av 1 kap. 1 § eller 2.gemensam vårdnad om barn har registrerats efter en anmälan enligt 6 kap. 4 § andra stycket 2 , 3.ett barn saknar registrerad vårdnadshavare, eller 4.sekretessmarkering i fråga om ett barn har förts in i databasen. 8Senaste lydelse 2014:306. Underrättelse enligt första stycket ska lämnas till social- nämnden i den kommun där bar- net är folkbokfört eller, om barnet inte är folkbokfört, till social- nämnden i den kommun där barnet har fötts. Underrättelse enligt första stycket ska lämnas till social- nämnden i den kommun där bar- net har fötts. Underrättelse enligt andra stycket ska lämnas till socialnämnden i den kommun där barnet är folkbokfört eller, om barnet inte är folkbokfört, till socialnämnden i den kommun där barnet har fötts. För de ändamål som anges i 1 kap. 4 § 2 lagen (2001:182) om behandling av personuppgifter i folkbokföringsverk- samhet får uppgifter som avses i 2 § förordningen (2020:000) om elektronisk bekräftelse av fader- skap eller föräldraskap lämnas ut till modern och den som gör be- kräftelsen. Uppgifterna får lämnas ut på medium för automatiserad behandling. Denna förordning träder i kraft . 2Utredningens uppdrag och arbete Det övergripandet uppdraget för utredningen har varit att se över delar av regler om fastställande av faderskap och för- äldraskap. Uppdraget har haft en tydlig inriktning på tre delområden. I upp- draget har ingått att •ta ställning till om, och i så fall under vilka förutsättningar, för- äldraskapet för en make eller registrerad partner vid assisterad befruktning bör presumeras på motsvarande sätt som faderskapet presumeras för en gift man, •lämna förslag på hur reglerna om bekräftelse av faderskap och för- äldraskap för ogifta kan moderniseras och förenklas, med beak- tande av vikten av att fastställda faderskap blir korrekta och de möjligheter som digitaliseringen kan erbjuda för att förenkla förfarandet, •göra en översyn av reglerna om rättsgenetisk undersökning vid utredning av faderskap. Arbetet har bedrivits i nära samarbete med relevanta myndigheter och andra aktörer när det har varit möjligt. Utredningen har i arbetet beaktat den grundläggande målsättningen att främja lika rättigheter och möjligheter oavsett sexuell läggning, kön eller könsidentitet. I för- slagen har utredningen, på det sätt som anges i direktiven, beaktat konsekvensen av att steriliseringskravet och förbudet mot bibehållen fortplantningsförmåga vid ändrad könstillhörighet har avskaffats. Utredningens uppdrag och arbete innebär att utredningen har tagit hänsyn till de regler om föräldra- skap som träder i kraft för situationer där per- soner får barn efter att någon av dem eller båda har ändrat köns- tillhörighet.1 I utredningens uppdrag ligger att ta ställning till om en föräldraskapspresumtion bör införas. Utredningen bedömer att upp- draget även omfattar att ta ställning till om det bör införas regler som medför att faderskap och moderskap kan presumeras för gifta par där en av eller båda makarna har ändrat könstillhörighet. Utredningens uppdrag omfattar inte att göra en övergripande översyn av (FB) regler om föräldraskap. Uppdraget har varit begränsat till vissa frågeställningar och direktiven tar bl.a. sikte på att utifrån dagens regler uppnå en mer jämlik reglering, så- vida det inte finns tungt vägande skäl däremot. Utredningens ställ- ningstaganden har därmed utgått från vissa givna förutsättningar, t.ex. att det finns tre kategorier av föräldrar – mor, far och förälder enligt 1 kap. 9 § FB – och att det även fortsatt ska finnas en fader- skapspresumtion. Det har mot denna bakgrund inte varit aktuellt att inom ramen för uppdraget överväga en s.k. könsneutral reglering av rättsligt föräldraskap eller att avskaffa presumtionsregler för för- äldraskap. I uppdraget ingår att göra en översyn av reglerna om rättsgenetisk undersökning vid utredning av faderskap. Uppdraget omfattar dock inte frågan om huruvida ett barn ska kunna begära en rättsgenetisk undersökning enbart i syfte att få kännedom om sitt genetiska ur- sprung, dvs. när den rättsgenetiska undersökningen aktualiseras utan- för ramen för en utredning av det rättsliga faderskapet. Utredningen har därför inte tagit ställning till behovet av en sådan möjlighet. Utredningens ställningstaganden har, enligt vad som anges i direk- tiven, tagit sin utgångspunkt i principen om barnets bästa i syfte att uppnå en mer ändamålsenlig, jämlik och modern reglering. Utredningens direktiv finns bifogade som bilaga 1 till betänkandet. 2017/18:155, bet. 2017/18:SoU20, rskr. 2017/18:368. Utredningens uppdrag och arbete Utredningens arbete har bedrivits på sedvanligt sätt med regelbundna sammanträden med de sakkunniga och experterna. Ett första samman- träde hölls . Därefter har ytterligare nio samman- träden ägt rum, varav ett tvådagarsinternat. Arbetet har bedrivits i nära samråd med sakkunniga och experter och de har i huvudsak ställt sig bakom utredningens förslag och därför anges i betänkandet utredningen, i stället för utredaren. Utredningen har följt relevant arbete inom , särskilt vad gäller de regler om faderskap och föräldraskap vid assi- sterad befruktning i utlandet m.m. som under slutet av utredningstiden antagit och som träder i kraft (prop.2017/18:155, bet. 2017/18:SoU20, rskr. 2017/18:368). Utredaren, sekreteraren och några av experterna har genomfört studiebesök på Børne- og i respektive på Barne- og likestillingsdepartementet i . Utredningen har också haft kontakter med i . Utredningen har under arbetet haft flera kontakter med myndig- heter och organisationer. Utredningen har haft möten med eller på annat sätt inhämtat kunskap från ett urval av kommuner och andra myndigheter. Utredningen har också genomfört flera studiebesök för att få nödvändig information och fördjupad insikt i reglernas tillämp- ning och hur olika förslag skulle kunna fungera i praktiken. I det följande redovisas utredningens närmare arbete när det gäller de tre olika delområdena. 2.2.2Införande av en föräldraskapspresumtion har haft utredningens uppdrag att samtala med barn i åldrarna 8–i syfte att ta reda på hur barn ser på föräldra- skap och betydelsen av att veta sitt ursprung. har bidragit till utredningens arbete genom sin erfarenhet och metod för att ta del av barns röster i olika frågor. har träffat några barn som alla lever i olika familjekonstellationer, t.ex. med separerade föräldrar eller med föräldrar av samma kön. Utredningens uppdrag och arbete barn har tillkommit genom insemination. I samtalen har barnen be- rättat bl.a. om sina olika erfarenheter av att växa upp i just deras familj och om sina tankar kring sitt ursprung. Tre av barnen fick möj- lighet att, utöver , träffa den särskilda utredaren och sekreteraren för att själva ge utredaren sin egen bild. Barnen har bl.a. berättat att den som är förälder till ett barn är den som ger barnet omsorg och kärlek, som kan hjälpa barnet på olika sätt och som är en person barnet känner samhörighet med. Barnen uttrycker också att barn borde ha rätt att veta åtminstone något om den som är ens genetiska förälder, även om barnet av någon anledning inte har kontakt med den personen. Om en person har ursprung från ett annat land berättar ett barn att den personen kanske vill känna till vilket land det är. Ett barn beskriver att ”det är skönt att veta vilka ens biologiska föräldrar är”. har också bidragit till utredningens arbete genom en skriftlig redovisning av uppdraget, med inriktning på barnrättsperspektivet. I denna tar Barnombuds- mannen upp att barnens berättelser visar att för barnen är det en själv- klarhet att familjer ser olika ut och att lagstiftningen bör vara an- passad utifrån olika familjekonstellationer. menar också att barns rätt att få vetskap om sina föräldrar bör vara lagstadgad och konstaterar att den information barn kan vilja ha kan se olika ut. har på uppdrag av utredningen genomfört en intervjustudie inriktad på föräldraskap och kännedom om ursprung vid assisterad befruktning med donerade könsceller, där 18 personer berättat om sina erfarenheter av föräldraskap och ursprung. Forsk- ningsprojektet har utförts under ledning av fil. Hon har för utredningen sammanfattat resultaten i en rapport. I rap- porten relateras resultatet av studien till införandet av en föräldraskaps- presumtion. Uppdraget har redovisats dels muntligen för utredningen , dels i rapporten och ungas perspektiv på föräldraskap och ursprung: Underlag för utredningen om faderskap och föräldraskap. Rapporten finns bifogad i sin helhet till betänkandet, bilaga 2. Den särskilda utredaren och sekreteraren har träffat representanter för RFSL. Utredningen har också haft kontakt med univer- sitet, , och träffat föreningen (en ideell förening för personer i olika faser av processen att bli föräldrar som ensamstående med hjälp av assisterad befruktning med donator på eller från klinik). Utredningens uppdrag och arbete 2.2.3Nytt sätt att bekräfta faderskap och föräldraskap En del av uppdraget är att lämna förslag på hur reglerna om bekräf- telse av faderskap och föräldraskap för ogifta kan moderniseras och förenklas. För att få kunskap om reglernas tillämpning har utred- ningen genomfört flera studiebesök, bl.a. hos socialnämnderna i och kommun. Utredningen har i samma syfte haft kontakter med ytterligare några kommuner, företrädesvis genom frågor till de s.k. pilotkommuner som ingått i det mellan dessa kommuner, och Kommuner och Lands- ting (SKL) gemensamma projektet faderskaps/föräldraskaps- projektet, nämligen och kommunerna . Utredningen har deltagit på två av styrgruppens möten. Utredningen har också tagit del av information om arbete med digitalisering i verksamhet inom socialtjänst i . Utredningen har haft kontakter med läkare och barnmorskor, bl.a. genom SKL:s nationella program för kvinnohälsovård och förloss- ning. I är det möjligt att bekräfta ett faderskap eller ett för- äldraskap redan i samband med mödrahälsovården och utredningen har i samband med studiebesök i träffat Arbeids- og velferds- direktoratet vid Arbeids- og velferdsetaten (NAV). Utredningen har också haft kontakt med . Utredningen har haft möte och kontakter med för att diskutera digitala möjligheter och utformningen av en elektronisk bekräftelse. Mot bakgrund av olika kommuners och landstings för- utsättningar när det kommer till möjligheter och erfarenheter av digi- talisering har utredningen också haft möten med SKL. Utredningen har också genomfört studiebesök vid Statsforvaltningen och Kirke- ministeriet i , där processen för fastställande av rättslig för- älder i stor utsträckning är digitaliserad. 2.2.4Nya regler om rättsgenetisk undersökning vid utredning av faderskap Utredningen har genomfört studiebesök på de två laboratorier i som är ackrediterade för genetisk analys och där verksamhet med faderskapsundersökningar bedrivs. Utredningens uppdrag och arbete verkets rättsgenetiska verksamhet och . Utred- ningen har också tagit del av information om företagets verksamhet. Utredningen har genomfört ett besök på Seksjon for rettsgenetisk slektskap og identitet, . Utredningen har samrått med Utredningen om regleringen av biobanker (S 2016:04). Utredningen har också haft kontakt med Utredningen om dataskydd vid verksamhet (Ju 2016:18) för att få information om arbetet. Utredningen har haft kontakter med Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (Swedac) för att få information och insikt i pro- cessen kring en ackreditering och närmare vad den omfattar. Utred- ningen har också haft kontakt med , Kommers- kollegium och Inspektionen för vård och omsorg (). Betänkandet består av 14 kapitel. Kapitel 1 innehåller författningsförslag och i kapitel 2 återfinns denna redovisning av utredningens uppdrag och arbete. En beskrivning av den rättsliga regleringen om moderskap, fader- skap och föräldraskap finns i kapitel 3 och av internationella instru- ment om barns rätt till föräldrar i kapitel 4. De följande kapitlen redogör för tillämpningen i praktiken, genom kapitel 5 om myndigheters ansvar vid fastställande av faderskap och kapitel 6 om dagens reglering om undersökning vid utredning av faderskap. I kapitel 7 ges en nordisk utblick genom en redogörelse för regler- ingen i några nordiska länder. Kapitel 8 innehåller utredningens överväganden och förslag om införande av en föräldraskapspresumtion. I kapitel 9 redogörs för överväganden och förslag när det gäller nytt sätt att bekräfta faderskap och föräldraskap. Kapitel 10 innehåller utredningens överväganden och förslag om en ny lag om rättsgenetisk undersökning vid utredning av faderskap. I kapitel 11 finns överväganden och förslag om vem som ska ut- föra rättsgenetiska undersökningar vid utredning av faderskap. Kapitel 12 innehåller utredningens bedömning när det gäller tid för ikraftträdande och övergångsbestämmelser. Utredningens uppdrag och arbete I kapitel 13 finns en beskrivning av de konsekvenser som kan för- väntas om utredningens förslag genomförs. Författningskommentaren finns i kapitel 14. Därefter följer de bilagor som har fogats till betänkandet; utred- ningens direktiv (bilaga 1) och rapporten och ungas perspektiv på föräldraskap och ursprung: Underlag för utredningen om faderskap och föräldraskap (bilaga 2). 3Den rättsliga regleringen om moderskap, faderskap och föräldraskap1 innehåller inte någon legaldefinition av moderskap. Rättslig status som förälder följer i stället av de oskrivna principerna –”mater certa est” (det är alltid säkert vem som är mor) eftersom ”mater est quam gestatio demonstrat” (modern är den som födandet visar). I samband med att befruktning utanför kroppen med donerade ägg blev tillåtet 2003 ansågs att principerna fortsatt skulle gälla. Det följer numera av 1 kap. 7 § (FB) att den kvinna som efter äggdonation föder ett barn ska i rättsligt hänseende betraktas som barnets mor. En äggdonator, dvs. ett barns genetiska mor, ska inte betraktas som ett barns rättsliga mor. Eftersom rättsligt moderskap följer av graviditet och förlossning uppstår sällan oklarhet om vem som är ett barns mor. Möjlighet finns dock att föra talan om hävande eller fastställande av moderskap enligt reglerna i 13 kap. 2 § (se bl.a. NJA 2007 s. 684). En viktig förutsättning för att en sådan talan ska tas upp till prövning är dock att det råder ovisshet om rättsförhållandet, dvs. ovisshet i frågan om en kvinna är mor till ett barn. Ovissheten ska dessutom leda till förfång för någon, t.ex. barnet. 1Här avses föräldraskap enligt 1 kap. 9 § . Den rättsliga regleringen om moderskap, faderskap och föräldraskap Regler om faderskap finns i 1 kap. FB. Om modern är gift när ett barn föds anses mannen i äktenskapet vara far till barnet. Fader- skapet följer då direkt av lag enligt den s.k. faderskapspresumtionen (1 kap. 1 § FB). Presumtionen gäller även om modern gift sig under graviditeten, eller om hon blivit änka och barnet fötts inom sådan tid efter mannens död att barnet kan ha tillkommit dessför- innan.