sou · H6B324 · 2018-03-27 00:00:00 — (2012), Kunskapsöversikt: den goda arbetsmiljön och dess indikatorer, . (2004), Deltagare och arbetsgivare i friårsförsöket, IFAU Rapport 2004:6. LO (2017), ”Yrkanden om trygghet och omställning”, /home/lo/res.nsf/vRes/lo_yrkanden_om_trygghet_ och_omstallning_171106_pdf/$File/Yrkanden-om-trygghet- och-omstallning-171106.pdf (hämtad ). LO, PTK och (2017), Hur använder företag arbetsmiljö- och hälsotjänster för att förebygga och åtgärda arbetsrelaterad ohälsa? – En rapport om företags användning av företagshälsovård och andra expertresurser inom områdena arbetsmiljö och rehabilitering. , T. och , E. (2005) “Who retires early and why? Determinants of early retirement pension among Danish employees 57–62 years”, Eur J Ageing, 2005;2: 275–80. , U., , G. och , L. (2003), ”Total arbetsbörda, stress och muskelvärk i ett genusperspektiv”, Socialmedicinsk tidskrift, 3, s. 245–254. Lupien, S.J., , , , M.R. och Heim, C. (2009), “Effects of stress throughout the lifespan on the brain, behaviour and cognition”, Nat Rev Neurosc, 10(6), s. 434–445. R., Bossone, E., , B., Sechtem, U., Citro, R., , S. R., Sheppard, MN., Figtree, GA., Parodi, G., Akashi, YJ., Ruschitzka, F., Filippatos, G., Mebazaa, A. och Ruschitzka, F. (2016) “Current state of knowledge on Takotsubo syndrome: a Position Statement from the Taskforce on Takotsubo Syndrome of of ”, European journal of heart failure, 18(1), s. 8–27. , S., Löve, J., Vaez, M., och , G. (2017), “Prevalence of intimate partner violence and its association with symptoms of depression; a cross-sectional study based on a female population sample in ”, BMC public health, 17(1), 335. L., , , , G., , M. och , H. (2008), ”Demand, control and social climate as predictors of emotional exhaustion symptoms in working Swedish men and women”, , 36(7), s. 737–743. , J., Byrgren, M. och , M. (2003), Kartläggning av arbetstidsförkortningar 2000–2003, Arbetslivsrapport nr 2003:15, . (2001), Kostnader för produktionsbortfall i samband med arbetsbetingad ohälsa och stress, bilaga till Ds 2001:28. (2005), Omställningsavtalen: mellan vilka, för vilka och på vilket sätt? IFAU Rapport 2005:15. Maslach, C. och , S. (1981), ”The measurement of experienced burnout”, Journal of organizational behavior, 2(2), s. 99–113. Maslach, C. och Leiter, M. (2017), “New insights into burnout and health care: Strategies for improving civility and alleviating burnout”, teacher, 39(2), s. 160–163. Maslach, C., Schaufeli, W. B. och Leiter, M. (2001), ”burnout”, Annual review of psychology, 52(1), s. 397–422. Mather, L., , , , G. och , P. (2016), “An underlying common factor, influenced by genetics and unique environment, explains the covariation between major depressive disorder, generalized anxiety disorder, and burnout: a Swedish twin study”, Genetics, 19(6), 619–627. Mayhew och Rijkers (2004), How to Improve The Human Capital of Older Workers or The Sad of The Magic Bullet, Paper to Seminar on Human Capital and Labour Market Performance, held in on Dec 8, 2004. (2007), “Physiology and neurobiology of stress and adaptation: central role of the brain”, Physiological reviews, 87(3), s. 873–904. McMahan, E. A. och Estes, D. (2015), “The effect of contact with natural environments on positive and negative affect: A meta- analysis”, , 10(6), s. 507–519. (2016), Avtalsrörelsen och lönebildningen 2016, . (2017), Löneskillnaden mellan kvinnor och män 2016 Vad säger den officiella lönestatistiken? (2006), : Upplevd livskvalitet, välbefinnande och hälsa hos friårslediga och deras vikarier, . (2016), “After-hours availability expectations, work- related smartphone use during leisure, and psychological detachment: The moderating role of boundary control. International”, , 9(2), s. 146–164. , C., , G. och , U. (2006), “Symptom reporting and self-rated health among women in mid-life: The role of work characteristics and family responsibilities”, , 13(1):1–7. Misirli, L. och Wendel, M (1998), Lokal samverkan – till allas fördel? En utvärdering av Trelleborgsmodellen – ett arbetsmarknadspolitiskt försök med ”friår” inom , (Evaluation Studies 1998:4), . Mor , M. E., Nissly, J. A. och , A. (2001), “Antecedents to retention and turnover among child welfare, social work, and other human service employees: What can we learn from past research? A review and metanalysis”, Social service review, 75(4), s. 625–661. (2011), Psychosocial work factors and burnout. A study of a working general population and patients at a stress rehabilitation clinic. , Occupational and Environmental Medicine, . , , , U . och , A. (2017), “Is unemployment in young adulthood related to self-rated health later in life? Results from the Northern Swedish cohort”, BMC public health, 17(1), 529. , Å., Wiklander, M. och , M. (2011), ”föreslår kvalitetsregister och kunskapscenter”, , 108(36), 1703. , Å., , M., , G., Rydmark, I. och Nathell, L. (2002), ”– a Swedish Epidemic?”, European Psychiatry, 17, 21. (2009), ”Så ändras arbetstiderna hos dig:” Vårdsfokus , /tidningen/2009/nr-10-2009-10/ sa-andras-arbetstiderna-hos-dig/ (hämtad ). Nätti, J., Manninen, M., Väisänen, M. och Anttila, T. (2005), Taking turns to refresh. A follow-up study of the Finnish job alternation leave system, Labour Policy Studies no. Nätti, J., Ruuskanen, S. och Virmasalo, I. (1997), but good. The final report of the follow-up study of the Finnish job alternation leave trial. Labour Policy Studies no. (2007), Human Capital: How what you know shapes your life. (2013), Mental Health and Work: . (2017a), Employment Outlook . (2017b), How’s life 2017. , J., , A., , M., Wittchen, H. U. och , B. (2012), ”The economic cost of brain disorders in Europe”, European journal of neurology, 19(1), s. 155–162. (2017), Informellt lärande i arbetslivet - betydelse, utmaningar och möjligheter, Arena . Omställningsfonden (2018), ”Fler jobbsökare än någonsin för Omställningsfonden”, /om-oss/statistik/ (hämtad ). ONEM (2018), Interruption de carrière, crédit-temps et congés thématiques, de l’Emploi, /fr/citoyens/interruption-de-carriere-credit- temps-et-conges-thematiques (hämtad ). , W. och Livheim, T. (2017), ”Stress i skolan”, i , J. och , C. (Eds.) (2016), Evidensbaserad elevhälsa, . , , , I., , G., Määttä, S. och Järbrink, K. (2015), “Sex differences in health care consumption in : A register-based cross-sectional study”, , s. 1–10. Parvikoski, T. (2015), Vuorotteluvapaan hyödyt ja haitat; Vuorottelijalle, työnantajalle ja sijaiselle Case: , Opinnäytetyö Joulukuu 2015 Matkailu-, ravitsemus- ja talousala Restonomi ylempi AMK Palveluliiketoiminnan koulutusohjelma. Peen, J., Schoevers R.A., Beekman A.T. och Dekker J. (2010), “The Current Status of Urban-rural Differences in Psychiatric Disorders”, Acta Psychiatr Scand 121(2):84–93. (2017), Medelpensioneringsålder och utträdesålder, m.m. Ver 2017–1. Pensionsskyddscentralen (2017), Lagstadgade socialförsäkringsavgifter i . , , , G., , A. och , M. (2017), “A systematic review and meta‐analysis of tertiary interventions in clinical burnout”, , 58(6), 551–561. (2004), The Career Break (Time Credit), Scheme in and the Incentive Premiums by the Flemish Government. Statements and Comments, review programme of Commission, 19–20 February 2004. (2008), Stress and burnout in healthcare workers, doktorsavhandling, . Petitta, L., , L. och Härtel, C. (2017), “Emotional contagion and burnout among nurses and doctors: Do joy and anger from different sources of stakeholders matter?”, Stress and Health, 33(4), s. 358–369. 1974:100, Kungl. Maj:ts proposition angående komplettering av riksstatsförslaget för /75, m.m. 1974:148, KungI. Maj:ts proposition med förslag till lag om arbetstagares rätt till ledighet för utbildning. 1975/76:133, om utbyggnad av föräldraförsäkringen m.m. Prop. 1976/77:117, om utbyggnad av föräldraförsäkringen m.m. 1977/78:104, med förslag om utvidgad rätt till ledighet för vård av barn, m.m. 1983/84:199, om svenskundervisning för vuxna invandrare. 1985/86:67, med vissa bestämmelser om svenskundervisning för vuxna invandrare. 1987/88:176, om äldreomsorgen inför 90-talet. 1994/95:100, Förslag till statsbudget för /96. 1994/95:218, En effektivare arbetsmarknadspolitik m.m. 1997/98:27, Lag om rätt till ledighet för att bedriva näringsverksamhet. 2000/2001:147, Offentlighetsanställdas bisysslor. 2001/02:175, Ett system för individuell kompetensutveckling. 2002/03:1, Budgetpropositionen . 2004/05:1, Budgetpropositionen . 2005/06:1, Budgetpropositionen . 2006/06:185, Förstärkning och förenkling – ändringar i anställningsskyddslagen och föräldraledighetslagen. 2006/07:1, Budgetpropositionen . 2007/08:151, Ny lag om rätt till ledighet för att på grund av sjukdom prova annat arbete. 2008/09:194, Vissa socialförsäkringsfrågor, m.m. 2013/14:4, Nya åldersgränser och ökad flexibilitet i föräldraförsäkringen. 2014/15:21, SGI-skydd för deltagare i arbetsmarknadspolitiska program. 2016/17:154, Begränsningar i föräldrapenningen för föräldrar som kommer till med barn. 2017/18:1, Budgetpropositionen . Redfors, B., Vedad, R., Angerås, O., Råmunddal, T., Petursson, P., , I., Libungan, B. m.fl. (2015), “Mortality in takotsubo syndrome is similar to mortality in myocardial infarction – a report from the SWEDEHEART registry”, International journal of cardiology, 185, s. 282–289. Regeringen (2005), Regeringens slutsatser av IFAU:s utredning, Svar på skriftlig fråga 2004/05:2027. Regeringen (2017a), Regleringsbrev för Arbetsförmedlingen 2018, . Regeringen (2017b), Regleringsbrev för avseende universitet och högskolor, . Regeringen (2018), Regeringsbeslut N2018/01043/att genomföra pilotprojekt för flexibla korta kurser för yrkesverksamma specialister. Regeringens skrivelse 2016/17:101, Årsredovisning för staten 2016. Regnö, K. (2016), Chefer, kontrollspann och dess konsekvenser i vård och omsorgsverksamhet: Chefer i välfärdens tjänst. En forskningsrapport om hur personalgruppens storlek påverkar kvalitet och hälsa, Vision. (2002), Vad kostar olika sjukdomar? Sjukpenningkostnaderna fördelade efter sjukskrivningsdiagnos, RFV Redovisar 2002:2. (2004a), Psykiska sjukdomar och stressrelaterade besvär. Långvariga sjukskrivningar , RFV Redovisar 2004:8. (2004b), Vad kostar sjukdomarna för kvinnor och män? - sjukpenningkostnaderna fördelade efter kön och sjukskrivningsdiagnos, RFV 2004:5. (2016), Är sjukskrivning bra för hälsan? (2017), Matchningen på arbetsmarknaden – sökandesammansättningens betydelse, RiR 2017:26. , A., Hawken, S., Ôunpuu, S., Sliwa, K., Zubaid, M., Almahmeed, W. A., m.fl. (2004), “risk factors with risk of acute myocardial infarction in 11 119 cases and 13 648 controls from 52 countries (the INTER- HEART study): case-control study”. , 364(9438), s. 953–962. RP 136/1995 rd, Regeringens proposition till med förslag till lag om försök med alterneringsledighet samt lagar om ändring av vissa lagar som har samband med den. RP 226/2002 rd, Regeringens proposition till med förslag till lag om alterneringsledighet. RP 130/2009 rd, Regeringens proposition till med förslag till lag om ändring i 25 § i lagen om alterneringsledighet. RP 36/2014 rd, Regeringens proposition till med förslag till lag om ändring av lagen om alterneringsledighet. RP 51/2015 rd, Regeringens proposition till med förslag till lag om ändring av lagen om alterneringsledighet. , A. och , J. (2011), “Early-career burnout among new graduate nurses: a prospective observational study of intra-individual change trajectories”, International journal of nursing studies, 48(3), s. 292–306. , JH., Verbeek, JH., Mariné, A. och Serra, C. (2015), Preventing occupational stress in healthcare workers. Cochrane Database of Systematic Reviews, 4(2015), p. CD002892 /CD002892/OCCHEALTH_preventing- occupational-stress-in-healthcare-workers (hämtad 2018-03- 07). Sacklén (2002), An evaluation of the Swedish trainee replacement schemes, IFAU Working Paper 2002:7. (2011), Kvinnor och män i en individualiserad lönebildning. (2017a), Psykisk ohälsa bland akademiker, Svår att bota men lättare att förhindra. (2017b), Vägar till ny kunskap. , A., Rhodin, I. N., , M., , och , L. (2005), “Impaired cognitive performance in patients with chronic burnout syndrome”, Biological psychology, 69(3), s. 271–279. , I., , A. och , W. (2017), “MRI Shows that Exhaustion Syndrome to Chronic Occupational Stress is Associated with Partially Reversible Cerebral Changes”, Cerebral Cortex, s. 1–13. SBU (2014), Arbetsmiljöns betydelse för symtom på depression och utmattningssyndrom. En systematisk litteraturöversikt. , nr 223. SCB (2017), Trender och Prognoser 2017. Befolkningen, utbildningen, arbetsmarknaden med sikte . SCB (2018), Vuxnas deltagande i utbildning - personalutbildning och andra former av utbildning, Temarapport 2018:1. Schaufeli, W. B. (2017), “Burnout: A Short Socio-Cultural History”, in Burnout, Fatigue, Exhaustion (pp. 105-127), . Schaufeli, W. och Enzmann, D. (1998), The burnout companion to study and practice: a critical analysis, Cox T, , editors. Schnall, P. L., , M. och Rosskam, E. (2009), Unhealthy work: causes, consequences, cures. SKL (2017), Ekonomirapport . SKL (2018), Centrala kollektivavtal och lokala arbetstidsmodeller, Skrivelse till utredningen, Dnr: Komm2018/00143–2. (2017), Redovisning av uppdrag om uppföljning av sysselsättning efter avslutade studier inom vuxenutbildning, Rapport, Diarienummer: 2017:01587. Sobocki, P., , M., , H., , B. och , C. (2006), “A model to assess the cost-effectiveness of antidepressant treatment in depression”, Int J Technol Assess Health Care, 22(4), s. 1–9. (2017), Pensionsgruppens överenskommelse om långsiktigt höjda och trygga pensioner, . SOU 1989:113, Ungdomars kompetens. Vägar in i framtidens kunskapssamhälle, Betänkande av skola – arbete – utredningen, 1989. SOU 1992:1, Frihet Ansvar Kompetens, Grundutbildningens villkor i högskolan, Betänkande av högskoleutredningen, 1992. SOU 1992:7, Kompetensutveckling - en nationell strategi, Slutbetänkande från kompetensutredningen, 1992. SOU 1996:69, Kompetens och kapital - om statligt stöd till företag, Betänkande från företagsstödsutredningen, 1996. SOU 1996:90, Sammanhållet studiestöd, Slutbetänkande, 1996. SOU 1996:145, Arbetstid längd förläggning och inflytande, Bilagedel, 1996. SOU 2000:119, Individuellt kompetenssparande, IKS med start , Slutbetänkande, 2000. SOU 2001:69, Timsemester - ett diskussionsunderlag, Delbetänkande från kommittén för nya arbetstids och semesterregler (Knas), 2001. SOU 2001:91, Arbetstiden - lag eller avtal? Skrift nr 1, arbetstids och semesterregler (Knas), 2001. SOU 2002:6, Arbetstiden - pengarna eller livet, skrift nr. 2 arbetstids och semesterregler (Knas), 2002. SOU 2002:12, Arbetstiden: kortare arbetstid eller mer ledigt? Skrift nr 3, arbetstids och semesterregler (Knas), 2002. SOU 2002:22, Arbetstiden: internationell jämförelse av arbetstid, Skrift nr 4, arbetstids och semesterregler (Knas), 2002. SOU 2002:49, Arbetstiden - livets gränser: en skrift om jämställdhets- och hälsoaspekter på arbetstidsförkortning, Skrift nr 5, arbetstids och semesterregler (Knas), 2002. SOU 2002:58, Tid - för arbete och ledighet, Delbetänkande av arbetstids och semesterregler (Knas), 2002. SOU 2003:54, Semesterlagen och övriga ledighetslagar – översyn och förenklingar, Slutbetänkande av arbetstids och semesterregler (Knas), 2003. SOU 2005:105, Stärkt rätt till heltidsanställning, Betänkande av , 2005. SOU 2005:106, Partiell ledighet, del 1, Betänkande av Utredningen avseende rätt till tjänstledighet för att gå ned i arbetstid, 2005. SOU 2007:88, Att lära nära. Stöd till kommuner för verksamhetsnära kompetensutveckling inom omsorg och vård av äldre, Betänkande av Kompetensstegen, 2007. SOU 2008:21, Permanent förändring. Globalisering, strukturomvandling och sysselsättningsdynamik, , Bilaga 7 till . SOU 2011:15, slutbetänkande, 2011. SOU 2011:54, Större ekonomisk trygghet för förtroendevalda Rätt till ersättning vid arbetslöshet, Betänkande av Utredningen om förtroendevaldas arbetslöshetsersättning, 2011. SOU 2012:47, Harmoniserat inkomstbegrepp Möjligheter att använda månadsuppgifter i social- och arbetslöshetsförsäkringarna, Delbetänkande av Parlamentariska socialförsäkringsutredningen, 2012. SOU 2014:81, Yrke, karriär och lön – kvinnors och mäns olika villkor på den svenska arbetsmarknaden, Forskningsrapport till Delegationen för jämställdhet i arbetslivet. SOU 2015:21, Mer trygghet och bättre försäkring, Slutbetänkande av Parlamentariska socialförsäkringsutredningen, 2015. SOU 2015:50, Hela lönen, , Utmaningar för ett jämställt arbetsliv, Slutbetänkande av Delegationen för jämställdhet i arbetslivet, 2015. SOU 2015:86, Mål och myndighet, En effektiv styrning av jämställdhetspolitiken, Betänkande av , 2015. SOU 2015:90, Utbildning för framtidens arbetsmarknad, Bilaga 5 till LU 2015. SOU 2017:4, För en god och jämlik hälsa - en utveckling av det folkhälsopolitiska ramverket, Delbetänkande från Kommissionen för jämlik hälsa. SOU 2017:18, En nationell strategi för validering, Delbetänkande av Valideringsdelegationen 2015–2019, 2017. SOU 2017:48, Kunskapsbaserad och jämlik vård – Förutsättningar för en lärande hälso- och sjukvård, Betänkande från . SOU 2017:82, Vägledning för framtidens arbetsmarknad, Delbetän- kande av , 2017. SOU 2017:101, Jämställt föräldraskap och goda uppväxtvillkor för barn – en ny modell för föräldraförsäkringen, Slutbetänkande av Utredningen om en modern föräldraförsäkring, 2017. Stanfors, M. (2014), Underlag till 3: Det obetalda hem- och omsorgsarbetet. Jäm- ställdhetsutredningen, ingår i SOU 2015:86, Forskarrapporter till . Statskontoret 2001:5, Friåret. Erfarenheter från den danska friårsmodellen och från Trelleborgsförsöket. Statskontoret 2015:22, Utvärdering av stöd för yrkesintroduktionsanställningar. , A. och , O. (2014), Utbildning vid arbets- löshet: en jämförande studie av yrkesinriktad och teoretisk utbild- ning på lång sikt, IFAU Rapport 2014:4. , , . och Slunga . (2015), ”Effects of rehabilitation programmes for patients on long-term sick leave for burnout: A 3-year follow-up of the REST study”, J Rehab Med 2012;44:684–690, ingår i Fortes (2015), kunskapsöversikt Psykisk ohälsa, arbetsliv och sjukfrånvaro. Steptoe, A. och , M. (2012), “Stress and cardiovascular disease”, Nat Rev Cardiol, 9(6), s. 360–370. Stoetzer, U., , P., Åborg, C., , G., , G., Parmsund, M. och Svartengren, M. (2012), “Organizational factors related to low levels of sickness absence in a representative set of Swedish companies”, i Work: A journal of Prevention, Assesment and rehabilitation (2014), s. 193–205. , C., Aboagye, E., , J., , G. och , M. (2017), “Estimating the Effect and Economic Impact of Absenteeism, Presenteeism, and Work Environment-Related Problems on Reductions in Productivity from a Managerial Perspective”, Value Health. 2017 Sep;20(8):1058–1064. Svartengren, M., Stoetzer, U., Parmsund, M., , T., Stöllman, Å. och Vingårds, E. (2013), Hälsa och framtid i kommuner och landsting, Rapport nr 1/2013, och . (2016), På tal om kvinnor och män 2016. (2017), ”Förhandling om “trygghet och omställning på arbetsmarknaden””, , /Bilder_och_dokument/svar-ang- trygghet-och-omstallningpdf_692699.html/BINARY/ Svar%20ang%20trygghet%20och%20omst%C3%A4llning.pdf (hämtad ). och LO (2011), Faktiska konsekvenser av turordningsreglerna i LAS och avtal - en rapport av och LO. , M. och , L. (2015), ”Ekonomiska utvärderingar i svensk offentlig sektor – likheter och skillnader”, Ekonomisk Debatt nr 3 2015. Szebehely, M. (2014), ”Anhörigomsorg, förvärvsarbete och försörjning” i , K., och Nermo, M. (red), Lönsamt arbete - familjeansvarets fördelning och konsekvenser, Forskningsrapport för Delegationen för Jämställdhet i arbetslivet, SOU 2014:28. (2015), Gender Gaps in Negotiations: Salary Requests and Starting Salaries in the Field, paper, . TCO (2011), Lära för livet – hela livet, TCO granskar 6/11. TCO (2017), En företagshälsovård för tjänstemän – utmaningar och förslag. TE-palvelut (2018), ”Alterneringsledighet”, / te/sv/arbetssokande/hitta_jobb/alterneringsledighet/index.html (hämtad ). , , , A., och Romanowska, J. (2013), ”Om ledarskap och de anställdas hälsa”, Socialmedicinsk tidskrift, 90(6), s. 780–792. Toivanen, S., Gisselmann, M. och , P. (2012), Kön, genus och hälsa: socioekonomiska skillnader i hälsa bland kvinnor och män. Rapport: , s. 1–40. (2016), Analysmetod och samhällsekonomiska kalkylvärden för transportsektorn: ASEK 6.0, Kapitel 9 Trafiksäkerhet och olyckskostnader, kapitel 9. TRR (2016), ”2016 bästa arbetsmarknaden sedan finanskrisen”, Pressmeddelanden, /om-trr/press/ pressmeddelanden/2016-basta-arbetsmarknaden-sedan- finanskrisen/ (hämtad ). Trygghetsfonden TSL (2016), Så blev 2016, , TSL 2017:1. TRS (2016), ”Nyckeln till ett tryggare arbetsliv – året som gick”, /media/208918/trs_2016_webb.pdf (hämtad ). (2016a), Att ligga steget före. Nya omställnings- avtal för staten. (2016b), Årsredovisning 2016. (2003), Flexibel arbetstid - en ny kvinnofälla? GRI- rapport 2003:4. Tuomaala, M. (2016), Palveluista sijoittuminen vuosina 2013 ja 2014, TEM analyser 74/2016. TYJ (2018), ”Alterneringsledighetens varaktighet”, Arbetslöshetskassornas , /swe/alterneringsledighet_/alterneringsledighetens_ varaktighet/ (hämtad ). Uegaki, K., Bakker, I., de Bruijne, M., van der Beek, A., Terluin, B., van Marwijk, H., , M., Stalman, och van Mechelen, W. (2010), “Cost-effectiveness of a minimal intervention for stress-related sick leave in general practice: results of an economic evaluation alongside a pragmatic randomised control trial”, Journal of affective disorders, 120(1), s. 177–187. Uhlin, T. (2004), ”Modell för den attraktiva arbetsplatsen”, Arbetsliv, , /arbetsliv/artikel/2004/modell-for-den- attraktiva-arbetsplatsen/ (hämtad ). Ulander-Wänman, C. (2017), ”Arbetsbrist och arbetstagares rätt till kompetensutveckling”, SvJT, s. 613–630. Unionen (2016), Kompetensbarometer. En undersökning av tjänstemäns kompetensutveckling i uppfattning och praktik. Unionen (2018), Vem lägger livspusslet? En rapport om att jobba deltid. Ursin, H. och , H. (2004), “The cognitive activation theory of stress, Psychoneuroendocrinology”, 29(5), s. 567–592. Ursin, H. och , H. (2010), “Cognitive activation theory of stress (CATS)”, Neuroscience & Biobehavioral Reviews, 34(6), s. 877–881. (2017), Översynen av stödet för yrkesintroduktionsanställningarna, regeringsuppdrag, . WHO (1997) The ICD classification of mental and behavioural disorders: clinical descriptions and diagnostic guidelines, . Wiegner, L., Hange, D., , C. och , G. (2015), “Prevalence of perceived stress and associations to symptoms of exhaustion, depression and anxiety in a working age population seeking primary care-an observational study”, BMC family practice, 16(1), 38. Vision (2014), Kvinna och chef – då är du också projektledare hemma. A., Elliott‐Miller, P., Laschinger, H., Cuddihy, M., , R. M., Keatings, M., , C. och Szudy, N. (2015), “Examining the relationships between span of control and manager job and unit performance outcomes”, Journal of nursing management, 23(2), s. 156–168. (2004), Career Break (Time Credit), Scheme in and the Incentive Premiums by the Flemish Government, Statements and Comments, review programme of Commission, 19–20 February 2004. , V., Huff, H. och Bhandari, M. (2010), “Pattern of physical injury associated with intimate partner violence in women presenting to the emergency department: a systematic review and meta-analysis”, Trauma, Violence, & Abuse, 11(2), s. 71–82. Vänni, K., Neupane, S. och , C. (2017), “An effort to assess the relation between productivity loss costs and presenteeism at work”, and Ergonomics, 23(1), 33–43. , I., , R. och , C. (2013), ”Ledarskap, socialt klimat, hälsofrämjande åtgärder och sjukfrånvaro – en jämförande studie inom vård och omsorg i 60 kommuner”, Socialmedicinsk tidskrift, 90(6), s. 799–809. , T. och Kecklund, G. (2012), Vad kännetecknar bra och dåliga skiftscheman, Stressforskningsrapport nr 324, , , och , P.