sou · H6B383 · 2018-12-11 00:00:00 — Regler finns också om bemanning vid olika tidsomfång och typer av konsekutiv-, visk- nings- och relätolkning, så att kvalitet och arbetsmiljö kan upprätt- hållas. Kontrakt bör i förekommande fall innehålla bestämmelser om arbetsfria dagar, resor, vilodagar samt kost och logi.88 Organisationen är en samarbetsorganisation bestå- ende av ett tjugotal tolkförmedlingar. Det gäller främst förmedlingar med offentlig huvudman, men även vissa privata aktörer är anslutna. I riktlinjer om god tolkservicesed anges även för- hållningssätt för de anslutna förmedlingarna, bland annat att de vid avrop ska sträva efter att tillsätta uppdrag med bästa möjliga tolk. Förmedlingen ska prioritera auktoriserade tolkar med speciell kom- petens till uppdrag inom rättsväsende och sjukvård. I andra hand ska uppdragen lämnas till övriga allmänauktoriserade tolkar. De åter- stående uppdragen ska lämnas till kategorin utbildade tolkar, dvs. främst tolkar som gått hela den sammanhållna grundläggande tolk- utbildningen inom folkbildningen. I sista hand kan testade tolkar utan fullständig grundutbildning komma i fråga. Om flera tolkar bedöms ha samma kompetens värderas även resultat i Tolkservice- rådets kunskapstest, erfarenhet i tolkyrket, tillgänglighet, personlig lämplighet för uppdraget, behov av kvinnlig/manlig tolk och even- tuell kompletterande utbildning. Kundens önskemål om visst kön eller en namngiven tolk ska enligt riktlinjerna respekteras.89 är en av de dominerande privata tolkförmed- lingarna. Bolaget utgör ett helägt dotterbolag till wide, med verksamhet i 23 länder. Inom koncernen finns dotterbolagen och Språktjänst i . Av riktlinjer från följer bland annat att tolken ska vara opartisk och inte (), Yrkesregler – version 2000. 89Tolkservicerådet (2014). riktlinjer och god tolkservicesed. Fastställda vid årsmöte, . Kvalitetssäkring genom utbildning, validering och auktorisation ge uttryck för sina åsikter och värderingar. Tolken får inte åta sig uppdrag där opartiskheten kan ifrågasättas. Vid uppdragets start ska tolken ge följande upplysning till involverade parter: ”Jag följer reglerna om tystnadsplikt. Jag är neutral och tar inte parti för någon i tolkningssituationen. Jag kommer att återge vad som sagts i första person (jag-form)”. Av riktlinjerna följer också att hela tolkningen ska präglas av professionalitet, från bemötande till utförande. Tolken ska göra sitt yttersta för att tillfredsställa varje kund och ärende. Transvoice tolklegitimation90 ska hållas väl synlig under hela vistel- sen hos kunden. Enligt riktlinjerna är denna identifikation ett yrkesbevis, som är kundens säkerhet att en utbildad och godkänd tolk utför deras tjänster. Vidare anges att varje uppdragstagare ska ha diskret klädsel och att det diskreta intrycket även inkluderar att inte lukta rök/snus, alkohol eller bära tunga parfymer. Det anges att tolkningen ska ske i enlighet med god tolksed; upprätthålla tystnads- plikt, vara neutral och inte ge uttryck för egna åsikter och värder- ingar, vara opartisk, översätta allt som sägs i rummet utan att lägga till, dra ifrån eller förändra, återge vad som sägs i jag-form samt undvika jävssituationer.91 Transvoice anger som princip att alltid tillsätta uppdrag med högsta tillgängliga kompetens. Med tillgänglighet avses anmäld till- gänglighet på tolkwebben. Tolkarna prioriteras i övrigt enligt kom- petensnivå. Det innebär att auktoriserade tolkar med speciell kom- petens (nivå 5) prioriteras först, därefter auktoriserade tolkar (nivå 4), följt av grundutbildade tolkar MYH (nivå 3) samt grundutbildade tolkar (nivå 2). Noteras bör att Transvoice anser att det finns två nivåer av grundutbildade tolkar. I sista hand väljs det som Transvoice benämner som registrerade tolkar (nivå 1), vilket enligt bolaget innebär tolkar som genomgått minst introduktionsutbildning eller grundkurs och sedan är testade och godkända i Transvoice interna rekryteringstest. Prioritering till tolkuppdrag sker även enligt när- hetsprincip samt efter erfarenhet och lojalitet.92 Det är oklart hur förmedlingen hanterar/prioriterar högskoleutbildade tolkar utan auktorisation. 90Denna typ av tolklegitimation saknar koppling till regler för offentligt reglerade legitima- tionsyrken, t.ex. inom hälso- och sjukvården. 91Transvoice (2017). Allmänna villkor och riktlinjer för tolkuppdrag med bilaga 1 Arbets- instruktion, (, ). Kvalitetssäkring genom utbildning, validering och auktorisation Liknande regler för god sed inom andra yrkesområden En rad liknande regelverk kan iakttas för andra yrkesgrupper, även om karaktären och det sätt på vilket regelverken fastställs varierar. I vissa fall fastställs god sed genom bestämmelser i lag. Det framgår av att det ska finnas ett vars stadgar fastställs av regeringen samt att advokat är den som är ledamot av samfundet. En advokat är enligt skyldig att iaktta god advokatsed.93 Vad god advokatsed innebär bestäms av i vägledande regler för god advokatsed. Reglerna omfattar bland annat bestämmelser om hur advokatbyrå ska drivas och skötas, advokats arvode, förhållande till motpart och domstol samt jäv, det vill säga situationer när advokat kan få svårt att vara oberoende i förhållande till motpart. En grund- sten i de vägledande reglerna är att advokat är skyldig att vara lojal med sin klient och att enbart verka för hans eller hennes bästa.94 kan tilldela advokat som bryter mot god sed en disciplinpåföljd. Sådan påföljd kan avse erin- ran, varning/straffavgift eller i allvarliga fall uteslutning. Etiska regler för läkare Läkares yrkesregler grundläggs i patientsäkerhetslagen (kap. 6), genom den tillsyn som utövas genom Inspektionen för vård och omsorg, , samt läkarförbundets etiska regler. Om anser att det finns skäl, kan läkare anmälas till , som kan besluta om återkallelse av legitimation, prövotid, indragning eller begränsning av förskrivningsrätt. beslut får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol.95 Medlemmar i ska följa etiska regler och inte medverka i vård där så inte är möjligt. Av reglerna följer bland annat att läkare i sin gärning alltid ska ha patien- tens hälsa som främsta mål och om möjligt bota, ofta lindra och alltid 938 kap. 1 § och 4 § (1942:740). 94Sveriges advokatsamfund (2016). Vägledande regler om god advokatsed med kommentarer. 95Patientsäkerhetslagen (2010:659). Kvalitetssäkring genom utbildning, validering och auktorisation Läkare ska inte utan undersökning eller annan tillräcklig kunskap om patienten ge råd eller behandling samt vid behov anlita annan sakkunskap. Läkare ska vidare iaktta tystlåtenhet då det gäller information om patienter, om det inte äventyrar patientens väl, får inte låta sig påverkas av otillbörligt förvärvsbegär och ska bara utföra undersökningar och behandlingar som är medicinskt motiverade. Läkare ska avhålla sig från påträngande marknadsföring.96 Yrkesetiska principer för psykologer står bakom yrkesetiska principer för psykologer. Principerna har utvecklats gemensamt av de nordiska psykologförbunden och är bindande för alla medlemmar i de nordiska psykologförbunden i utövningen av psykologisk yrkesverksamhet. Principerna är i sin nuvarande form också utarbetade i enlighet med den europeiska psykologfedera- tionens ”of Ethics”. De nordiska psykologförbunden har en organisation för att undersöka och ta ställning till klagomål mot medlemmar samt möjligheter till vissa sanktionsåtgärder. Av de yrkesetiska principerna följer bland annat att psykologen respekterar individens rätt till förtrolighet genom att iaktta konfi- dentialitet kring klienters och andras förhållanden. Undantag görs om uppenbar fara för klienten eller andra föreligger. Psykolog ska endast åta sig arbetsuppgifter som kan hanteras utifrån egen kompe- tens och ansvarar för kvaliteten och konsekvenserna av sitt yrkes- arbete. Psykolog ska enligt de yrkesetiska principerna också upp- träda ärligt, opartiskt och respektfullt gentemot andra och undvika utomprofessionella relationer med klienter.97 Enligt fastighetsmäklarlagen ska fastighetsmäklare utföra sitt upp- drag omsorgsfullt och i allt iaktta god fastighetsmäklarsed. Mäklaren ska ta till vara både säljarens och köparens intresse. Inom ramen för de krav som god fastighetsmäklarsed ställer ska mäklaren särskilt 96Sveriges läkarförbund (2017). Etiska regler, antagna av förbundets fullmäktige. 97Sveriges psykologförbund (1998). Yrkesetiska principer för psykologer i , antagna av psykologförbunds kongress. Kvalitetssäkring genom utbildning, validering och auktorisation beakta uppdragsgivarens ekonomiska intressen. Lagen omfattar bland annat regler för avtal, handpenning och mottagna tillgångar. Vidare ingår regler om att en fastighetsmäklare inte får förmedla fastigheter till närstående, bedriva handel med fastigheter eller ägna sig åt för- troenderubbande verksamhet. Tillsyn utövas av Fastighetsmäklar- inspektionen.98 God fastighetsmäklarsed utvecklas främst genom Fastighetsmäk- larinspektionens avgöranden i tillsynsärenden. Disciplinära påföljder kan vara erinran, varning och återkallelse av registrering.99 Den utveckling som skett inom auktorisationsområdet för tolkar har belysts av Kammarkollegiet i ett par aktuella rapporter. Det gäller antalet sökande till auktorisationsprov i olika språk samt antalet nya auktorisationer . Där framgår även utvecklingen beträffande bevis om speciell kompetens inom visst verksamhetsområde till sjuk- vårds- och rättstolk, samt de drivkrafter som kan påverka det framtida intresset för Kammarkollegiets auktorisationer.100 Auktorisationer inom de vanligaste dryga dussintalet språk svarar för cirka två tredjedelar av samtliga auktoriserade tolkar i landet. De i storleksordning mest frekventa auktorisationsspråken är arabiska, persiska, ryska, spanska och bosniska/kroatiska/serbiska samt polska. fanns närmare 800 aktiva auktorisationer utfärdade i 40 talade språk. Prov anordnades i 46 språk, inklusive teckenspråk, det totala antalet ansökningar avsåg 38 språk. Även om antalet sökande till auktorisationsproven har ökat är det fortfarande en majoritet som underkänns.101 Kammarkollegiet har förbättrat förutsättningarna att bli auktoriserad, bland annat genom att tillhandahålla fler prov- tillfällen, utöka antalet språk samt förlägga proven till ytterligare platser i landet. Sökande med särskilda förutsättningar, som synska- dade eller dyslektiker, ges genom tekniskt stöd och anpassad tid 988–16 §§ fastighetsmäklarlagen (2011:666). 99www.fmi.se/default.aspx?id=1928, . 100Kammarkollegiet (2017). Fler auktoriserade tolkar – vägen dit, samt Tolkanvändningen i staten, Så skapar bristande kvalitetskrav brist på auktoriserade tolkar. 101Kammarkollegiet (2017). Fler auktoriserade tolkar – vägen dit, samt kompletterande underlag till utredningen, . Kvalitetssäkring genom utbildning, validering och auktorisation förutsättningar att delta i proven. Statens inköpscentral vid Kammar- kollegiet säkrar genom särskilda villkor i det kommande statliga ramavtalet att upphandlade tolkförmedlingar aktivt informerar och ger stöd till de tolkar som kan ha förutsättningar att klara aukto- risationsproven. Figur 7.1 Provdeltagande för auktorisation som tolk, 2010–2018, kv. Källa: Kammarkollegiet (2018). Uppgifterna avser alla typer av auktoriserade tolkar, AT, RT, ST, inklusive teckenspråkstolkar (de senare med ett 30-tal nya auktorisationer ). Vilka avstår från att förnya sin auktorisation? Auktoriserade tolkar uppvisar en förhållandevis hög medelålder. Det framgår inte minst av att medianåldern vid förnyelseansökningar om auktorisation låg . Utredningens granskning av ansökningar om förnyad auktorisation gav även en bild av de tolkar som valde att inte förnya sin auktorisation. En mindre grupp tolkar meddelade själva Kammarkollegiet att de inte avsåg att ansöka om förnyelse, ytterligare ett antal hörde inte av sig, trots påminnelser. De sex tolkar som själva aktivt med- delade Kammarkollegiet att de inte hade för avsikt att förnya auktorisationen hade alla passerat pensionsåldern och var i åldrar upp till . Flertalet av dem var kvinnor. Hälften hade specialiser- ing i rättstolkning (RT) med långvarig verksamhet som auktoriserad Kvalitetssäkring genom utbildning, validering och auktorisation (cirka 10 uppdrag/timmar ) i språken finska, franska, polska, tyska och turkiska.102 registrerades ett 90-tal nya auktoriserade tolkar i talade språk, som 54 avregistrerades. Avregistrer- ing kan t.ex. grunda sig på att tolkar väljer annan yrkesbana, uppnått hög ålder eller avlidit. Nettotillskottet blev således cirka 40 aukto- riserade tolkar, vilket kan relateras till den volym tolkuppdrag som offentlig sektor avropar på årsbasis. beräknas mer än två miljoner uppdrag ha genomförts inom sektorn. Merparten av dessa bedöms dock ha utförts med stöd av tolkar som saknat såväl aukto- risation som godkänd grundutbildning.104 Statistiken sätter ökat fokus på förutsättningar att öka rekryter- ingen av kvalificerade tolkar in i yrket. En fråga av betydelse för nyrekryteringen är de förvärvsmöjligheter som möter auktoriserade jämfört med gruppen utbildade eller övriga tolkar. Utredningens kontakter med verksamma auktoriserade tolkar tyder på att aukto- risationen inte alltid upplevs positivt i detta avseende. Frågan sam- manhänger med beställarkrav, avtalsutformning, arvodesnivåer och tolkförmedlingarnas egna prioriteringar och arbetssätt. Det finns auktoriserade tolkar som hävdar att auktorisationen med dagens upp- dragsstyrning riskerar att bli oviktig eller i värsta fall negativ. Ytterligare uppgifter om volymen auktoriserade tolkar och deras språkinriktning framgår av avsnitt 3.4. En alternativ eller kompletterande modell till auktorisation för kvalitetssäkring av yrkeskompetens är certifiering, vilket i regel sker med stöd i standarder. För enskilda yrkeskategorier har även legiti- mationsförfaranden använts, främst inom hälso- och sjukvårdens område. Dessa frågor behandlas i följande avsnitt. En avslutande och jämförande beskrivning ges av de synsätt som kan ligga bakom valet av auktorisation, certifiering eller legitimationssystem för att åskåd- liggöra olika kompetensnivåer. 102Tolkutredningen (2018). Sammanställning och analys av genomförd aktgranskning på Kammarkollegiet avseende förnyelser av auktorisationer, pm . kv 3 2018. 104Underlaget bygger på uppgifter från Kammarkollegiet samt huvudmän inom stat, kom- muner och landsting. Kvalitetssäkring genom utbildning, validering och auktorisation förslag om certifiering av tolkar Certifiering innebär att ett ackrediterat certifieringsorgan har bedömt att en person uppfyller riktlinjer för kvalitet. De krav som ska uppfyllas för certifiering finns i regel angivna i en (svensk) standard, men kan också regleras på annat sätt.105 Giltigheten av ett certifikat är ofta tidsbegränsat till 3–. Det förekommer för när- varande inte certifiering av tolkar i , med undantag för den certifiering som sker inom EU-systemet av konferenstolkar, som kan vara verksamma i och nyttja svenska som ett av sina tolk- språk (se nedan). Inom vissa yrkesområden, till exempel svetsning, är det obligatoriskt att vara certifierad under ackreditering, medan det inom andra områden kan utgöra en frivillig möjlighet.106 Det senare gäller bland annat vissa installatörer.107 Myndigheten för , , föreslog som följd av ett särskilt regeringsuppdrag att det skulle införas certifiering av tolkar i talade språk. Enligt myndigheten kunde det synliggöra och skapa legitimitet för tolkars kompetens samt vara ett sätt att kvalitetssäkra vissa utbildningar, t.ex. arbetsmarknadsutbildningar och tolkförmedlingars internutbildningar. Genom certifiering skulle de verksamma tolkarnas kompetens inventeras och de som blivit certifierade skulle bättre kunna efterfråga kompetensutveckling på rätt nivå. För beställare av tolktjänster skulle certifiering underlätta beställning av anpassad kompetens för uppdragen. MYH föreslog utveckling av ett certifieringsprov öppet för alla tolkar, oberoende av tidigare utbildning eller andra erfarenheter. 105Certifiering utförs av ackrediterade certifieringsorgan, där myndigheten ackredi- terar organen enligt 1 § förordningen (2009:895) med instruktion för Styrelsen för ackre- ditering och teknisk kontroll, i enlighet med EU:s förordning 765/2008. En svensk standard är en standard som antagits av något av tre nationella standardiseringsorgan; Svenska Informations- och Telekommunikations – Standardiseringen (ITS), SEK Svensk Elstandard (SEK) och (). 106Flera branscher har gått över till obligatorisk svetsarprövning. Myndigheter som före- skriver om detta är bl.a. , , och Trafik- verket. Prövningen ska utföras efter en definierad procedurspecifikation. Om övervakning av prövningen utförs av ackrediterat certifieringsorgan och provningen genomförs av ackre- diterat laboratorium, kan certifieringsorganet, efter utvärdering av underlaget, certifiera svetsaren enligt EN 287/ISO 9606 samt registrera denne i enlighet med ackrediteringskraven (, . 107www.swedac.se/swedac_magasin/ackreditering-eller-certifiering, . Bakgrunden till den frivilliga certifieringen för vissa installatörer är att artikel 14 och rådets direktiv /28/EG ålägger medlemsstaterna att säkerställa certifieringssystem eller motsvarande. Se även lagen (2012:838) om certifiering av vissa tjänster på energiområdet och förordningen (2012:970) om certifiering av vissa tjänster på energiområdet. Kvalitetssäkring genom utbildning, validering och auktorisation under statlig tillsyn, certifiering skulle ge möjlighet att ingå i Kammar- kollegiets tolkregister. Certifiering skulle inte ske mot utpekad stan- dard, utan följa den nivåindelning av kunskaper, färdigheter och kompetenser som anges av förordningen (2015:545) om referensram för kvalifikationer för livslångt lärande (SeQF), och närmast ta sin utgångspunkt i kursmålen för den sammanhållna grundutbildningen inom folkbildningen. SeQF beskrivs närmare i avsnitt 6.3.1. Certi- fierad tolk skulle enligt förslaget ha kunskaper, färdigheter och kom- petenser enligt SeQF-nivå 4, vilket bedömdes motsvara nivån för grundutbildning till kontakttolk.108 Konferenstolk verksam inom EU-systemet förutsätts vara EU- ackrediterad (detta benämns ibland ”EU-certifierad”). För att bli ackrediterad behöver konferenstolken genomföra prov i simultan- tolkning. För att ansöka om att genomföra provet krävs normalt masterutbildning i konferenstolkning. Sådan utbildning ges i vid TÖI, , med bidrag från EU. Konferenstolkar över hela världen som passerat EU:s eller andra internationella organisationers prov med godkänt resultat kan ansöka om inträde i det internationella konferenstolkförbundet, Interna- tional , . Förbundet grundades och samlar cirka 3 000 konferenstolkar i över 90 länder. Särskild yrkeskod och ”professional standards” ska följas i arbetet. AIIC har en nordisk och baltisk gren med svensk under- avdelning och svensk styrelse. Drygt 20-talet i boende kon- ferenstolkar är medlemmar i organisationen och arbetar i och . Konferenstolkar som utbildats vid universitet i andra EU-länder än , däribland en del svenskar, kan inte registreras hos Kammar- kollegiet som utbildade tolkar, såvida inte deras utländska hög- skoleutbildning först erkänns av Universitets- och högskolerådet. Detta upplever konferenstolkar som en brist.109 108MYH (2015). Förslag på fler utbildningsvägar för att bli kontakttolk, s. 15–17. 109Underlag till utredningen från AIIC-organiserade tolkar, . Information om er- kännande av utländsk utbildning finns på Universitets- och högskolerådets hemsida /bedomning-av-utlandsk-utbildning, . Kvalitetssäkring genom utbildning, validering och auktorisation Konferenstolkar, oavsett var i världen de blivit utbildade, har möj- lighet att ingå i registret över auktoriserade tolkar om de uppfyller villkoren för auktorisation efter genomfört kunskapsprov. Konferens- tolkar arbetar traditionellt inte mot den tolkmarknad som prövningen i auktorisationsprovet avser, men kan arbeta som konferenstolk eller tolk i offentlig sektor även utan auktorisation. Kammarkollegiet anger sig inte ha noterat något större antal ansökningar om auktorisation mellan svenska och andra språk från utlandsbaserade konferenstolkar. Majoriteten av AIIC-tolkar med bas i har valt att gå upp i det svenska auktorisationsprovet och finns därför med i Kammarkollegiets register. Registret över utbildade tolkar ska enligt gällande regler omfatta tolkar som inte är auktoriserade men som med godkänt resultat genomgått viss utbildning som är föremål för statlig tillsyn. Att registrera utländska utbildningar omfattas därför inte av kollegiets uppdrag. Kammarkollegiet framhåller att de register som förs inte är att betrakta som rekryteringsverktyg som förtecknar tolkar till- gängliga för uppdrag i . Registret avser tolkar med viss for- mell kompetens genom auktorisation eller utbildning, där kvalifika- tioner synliggörs, inte tillgänglighet.110 7.7.5Legitimationssystem – alternativ form av kvalitetssäkring Legitimationssystem, som främst förekommer inom hälso- och sjukvården, är ett alternativt sätt att garantera att yrkesroller skyddas och håller tillräcklig nivå för viss tjänsteutövning. Vissa grund- läggande skillnader finns gentemot auktorisation och certifiering. •Legitimation utfärdas av en myndighet, är inte tidsbegränsad, men kan under vissa omständigheter återkallas. Legitimationen följer i regel på en längre målinriktad utbildning. Legitimationen utgör också en förutsättning för att kunna utöva yrket. •Auktorisation eller certifiering meddelas sökande efter särskild prövning av kunskaper och färdigheter hos myndighet eller ackrediterat organ. Auktorisation/certifiering är inte alltid nöd- vändig för att utöva yrket, men pekar ut särskilt kvalificerade eller 110Kammarkollegiet, underlag till utredningen, . Kvalitetssäkring genom utbildning, validering och auktorisation Det kan därmed få betydelse för möjligheterna att arbeta hos vissa huvudmän och för de ersättningsnivåer som utgår. Auktorisation och certifiering meddelas , reell prövning sker i regel vid förnyelse.111 Legitimationssystem finns sedan ett flertal år för reglerade yrken inom hälso- och sjukvården, till exempel läkare, tandläkare, psyko- loger och sjuksköterskor, samt inom skolans och förskolans område med lärare och förskollärare. Utbildade personer från andra länder behöver ansöka om/ekvivalera, alternativt komplettera sin utbild- ning för att få svensk legitimation. Legitimationerna utfärdas av . Legitimationer kringgärdas även av utarbetade kon- trollsystem. Inspektionen för vård och omsorg, , kan i vissa fall, bland annat om den som har legitimation att utöva yrke inom hälso- och sjukvården varit oskicklig vid yrkesutövningen, besluta om en prövotid . Inspektionen ska, som huvudregel och om möjligt i samråd med den legitimerade, fastställa en prövotidsplan som den legitimerade ska följa för att komma till rätta med de missförhål- landen som lagts till grund för beslutet. En legitimation att utöva ett yrke inom hälso- och sjukvården ska återkallas om den legitimerade t.ex. varit grovt oskicklig vid utövandet av sitt yrke. En vårdgivare ska anmäla till om det finns skälig anledning att befara att en person som har legitimation för ett yrke inom hälso- och sjukvården och som är verksam eller har varit verksam hos vård- givaren kan utgöra en fara för patientsäkerheten.112 Det framgår av förarbeten att det åligger vårdgivare att vidta de åtgärder som behövs för att trygga patientsäkerheten. Det innebär att se till att medarbetare har rätt kompetens för sina uppgifter och fullgör sina åligganden på ett korrekt sätt. Det finns ett allmänt intresse av hur legitimerade yrkesutövare fullgör sina skyldigheter. Ansvarig myndighet bör därför få reda på om så inte är fallet.113 anger patientsäkerhetslagen att vårdgivaren ska ta emot klagomål och synpunkter från patienter och deras närstående på den egna verksamheten och besvara sådana klagomål.