sou · H6B310 · 2018-03-02 00:00:00 — 2001/02:7, s. 54). För 13 av de 20 lands- tingen gäller dock att de får besluta att och i stället ska betecknas regionfullmäktige och (4 § lagen om regionalt utvecklingsansvar i vissa län), utom i samband med val. Motsvarande gäller för . Beteckning och utformning av namn på kommuner på regional nivå Det är många landsting som har valt att använda egna beteck- ningar på själva . Bruket av egna beteckningar har inte ansetts komma i konflikt med gällande lagstiftning. I alla formella sammanhang krävs dock enligt regeringen att det officiella namnet an- vänds, i annat fall kan beslutens giltighet ifrågasättas (prop. 2001/02:7, s. 54). ska enligt förordningen (1984:692) om det allmänna företagsregistret föra ett allmänt företagsregister. Registret ska bland annat omfatta uppgifter om dem som har tilldelats orga- nisationsnummer enligt lagen (1974:174) om identitetsbeteckning för juridiska personer m.fl. Kommuner, landsting, kommunalförbund och andra organ för samverkan mellan kommuner tilldelas organi- sationsnummer enligt denna lag. Enligt förordningen (2007:755) om det allmänna myndighetsregistret har SCB även i uppdrag att göra ett register över statliga myndigheter tillgängligt för allmänheten genom en publik webbplats. I SCB:s register är det de officiella landstingsnamnen som är registrerade. När det gäller namnsättning finns det i 1 kap. 4 § kulturmiljölagen (1988:950) en så kallad hänsynsparagraf om god ortnamnssed. Ort- namn är den gemensamma termen för alla typer av geografiska namn, hit räknas exempelvis bebyggelsenamn och naturnamn, men även gatunamn och namn på administrativa enheter såsom kommuner, län och landsting. Samtliga namntyper som beslutas av någon stat- lig eller myndighet omfattas av hänsynsparagrafens be- stämmelser. Detta innebär att: •hävdvunna ortnamn inte ändras utan starka skäl, •ortnamn i övrigt stavas enligt vedertagna regler för språkriktig- het, om inte hävdvunna stavningsformer talar för annat, •påverkan på hävdvunna namn beaktas vid nybildning av ort- namn, och •namn på svenska, samiska, finska och meänkieli så långt möjligt används på kartor samt vid skyltning och övrig utmärk- ning i flerspråkiga områden. Beteckning och utformning av namn på kommuner på regional nivå Hävdvunna namn och beteckningar ska enligt kulturmiljölagen inte ändras utan starka skäl. Ett sådant skäl skulle kunna vara att en principiellt viktig förändring skett och att ett namn- eller beteck- ningsbyte markerar denna förändring. Det motiv som angavs när landstingen i och fick börja använda beteckningarna regionfullmäktige och regionstyrelse var för att markera landstingens förändrade roll i regionen. föreslog en ändring av beteckningen från landsting till regionkom- mun. Detta förslag knöts inte bara till att landstingen skulle få nya och förändrade uppgifter utan framför allt till tanken på en för- ändrad geografi för landstingen genom sammanslagningar. Har det då skett en sådan principiell förändring att ett generellt byte av beteckning är motiverad? Detta går att anlägga olika per- spektiv på. En principiell förändring har skett … lämnade delbetänkandet Regional indelning – tre nya län (SOU 2016:48) i vilket det bl.a. föreslogs att tre nya län skulle bildas samt att tre nya lands- ting skulle bildas . Regeringen avser, enligt , inte att fortsätta bereda förslagen i delbetänkandet, vilket innebär att några förändringar av länsgränser och därmed landstingsgränser inte står på den politiska dagordningen. Däremot har en viktig förändring skett genom att 13 av de 20 landstingen samt har övertagit det regionala utvecklingsansvaret enligt lagen om regionalt utvecklings- ansvar och de övriga sju har ansökt hos regeringen om att få göra detta. Det betyder att till valet har med stor sannolikhet samt- liga landsting samt ansvaret för denna uppgift inom sina respektive länsgränser. Ett sådant ansvar handlar inte enbart om att fördela medel utan framför allt om att formulera visioner och övergripande strategier för länets utveckling. Utifrån ett sådant perspektiv kan hävdas att en principiell för- ändring har skett samt att det finns ett starkt skäl för byte av beteckning på landstingen. Till detta ska läggas att samtliga 13 lands- ting samt som får besluta om att Beteckning och utformning av namn på kommuner på regional nivå använda beteckningarna regionfullmäktige och regionstyrelse har använt sig av den möjligheten. Landstingen i dessa län har också i stor utsträckning arbetat aktivt för att den nya beteckningen ska få så stort genomslag som möjligt. Ytterligare ett skäl för att lämna beteckningen landsting är den begreppsförvirring som kan uppstå på grund av att allt fler har antagit beteckningen region som de formella namnen är landsting. Särskilt otydligt är detta vid allmänna val då beteckningen måste användas även om man i alla andra sammanhang använder beteckningen regionfull- mäktige. I en skrivelse till regeringen från läns landsting () skriver man att läns landsting () har arbetat hårt med att medvetandegöra och hos medborgarna för- ankra begreppet regionfullmäktige. Vidare att beteckningen regionfull- mäktige genomgående används i den politiska debatten och av mass- media. För invånare som går till val i är det enligt av högsta vikt att det även på valsedlarna återspeglas samma beteck- ning på fullmäktigeförsamlingen som används i alla andra samman- hang. Uppenbart är att det finns en otydlighet som i förläng- ningen kan utgöra ett demokratiskt problem. Eftersom landstingen använder sig av olika beteckningar kan det för medborgarna bli otydligt vilken organisation som avses, vilket kan skapa förvirring och innebära risk för missförstånd. Detta illustrerar behovet av att på ett enhetligt sätt utforma namnen på kommuner på regional nivå och få en reglering som är enhetlig och tydlig. En ny beteckning – för- och nackdelar med olika alternativ Ett väsentligt kriterium vid val av en ny beteckning för kommuner på regional nivå är tydlighet, att det ska vara tydligt i lagstiftningen och för medborgarna vilken organisation som avses. En rad alter- nativ har diskuterats, bland annat Region, Regionkommun, Läns- ting, Landstingsregion och Regionting. En fördel med beteckningen region är att det är en beteckning som faktiskt används av många landsting . Ytterligare en fördel med beteckningen region är att den är inter- nationellt mer gångbar och upplysande än landsting. Beteckning och utformning av namn på kommuner på regional nivå nackdel med enbart beteckningen region är att den är så allmän och har så många skilda innebörder. Begreppet förekommer redan i lag- stiftning och avser då annat. Det framgår till exempel av hälso- och sjukvårdsförordningen (2017:80) att för hälso- och sjukvård som berör flera landsting ska landet vara indelat i regioner. I förordningen räknas sedan de län och kommuner upp som ingår av varje region. I förordningen (2014:1102) med instruktion för framgår det att ska delas in i polisregioner. I nationalparksförordningen (1987:938) nämns den ”Sydsvenska barr- skogsregionen”. I lagen (2000:343) om internationellt polisiärt sam- arbete används uttrycket ””. Enligt förordningen (2016:881) om statligt investeringsstöd för hyresbostäder och bo- städer för studerande delas landet in i ett antal uppräknade regioner. Enligt förordningen (2012:520) om elektorsförsamling vid forsk- ningsråd och ämnesråd fattas beslut att utse elektorer i olika upp- räknade regioner osv. Dessutom används begreppet i den offentliga statistiken. Bland annat används lokala arbetsmarknadsregioner och funktionella analysregioner som enheter för statistikinsamling. Till detta kommer att såväl landsting som kommuner valt att kalla olika samarbeten inom sina egna verksamhetsområden, till exempel rädd- ningstjänst och gymnasieverksamhet för region kombinerat med ett geografiskt namn. Fördelen med beteckningen region- kommun är att den markerar att det rör sig om ett kommunalt organ med samma konstitutionella ställning som landstingen sam- tidigt som ordet region införlivas, som redan är etablerat i bland annat och och i allt fler landsting. Beteckningen knyter an till regional utveckling och diskussionen om den regionala nivåns ökade roll i samhället. Det som talar emot beteckningen regionkommun är att den är lång och att det i de flesta sammanhang bara är dess första led, region, som kan förväntas användas. När det gäller igenkännlighet blir dock detta ett betydligt mindre problem än att som i dagens situation förstå att landsting och region är samma sak. Ytterligare en fördel med beteckningen regionkommun är att den kan vara mer inter- nationellt gångbar och upplysande än landsting. Beteckningen länsting skulle rent språkligt vara en bra beskriv- ning av att det är en beslutande församling i länet som avses. Att ”ting” även fortsättningsvis skulle finnas med i beteckningen och Beteckning och utformning av namn på kommuner på regional nivå att ordet är så nära besläktat med landsting skulle vara ytterligare en fördel. En del av historiken och traditionen skulle därmed be- varas. Beteckningen länsting är dessutom ett mer precist begrepp än region. skulle det bli en helt ny beteckning som inte har använts någonstans i praktiken. Ordet länsting är snarlikt läns- styrelse vilket skulle kunna tydliggöra att det är just uppgifter från man har tagit över. är det en risk att begrepps- förvirring kan uppstå just på grund av detta. Att hålla isär de olika aktörerna på regional nivå är besvärligt för många. Beteckningen landstingsregion har den fördelen att både beteck- ningarna landsting och region ingår. En nackdel är att det kan upp- fattas som en större region bestående av flera landsting, ”en region av landsting”. Den har också den nackdelen att den inte har använts någonstans tidigare. Beteckningen är även relativt lång och om- ständlig att tillämpa i praktiken när det gäller till exempel hur full- mäktige och styrelse ska benämnas. Beteckningen regionting har fördelen att beteckningen region ingår som ”ting” även fortsättningsvis skulle finnas med i beteckningen. Även detta är dock en ny beteckning som inte an- vänts tidigare och den markerar inte, som regionkommun, att det rör sig om ett kommunalt organ. En principiell förändring har inte skett … Ett annat synsätt är att det visserligen har skett en förändring av landstingens uppgifter men att denna förändring inte är tillräckligt stor eller principiell för att ett namnbyte ska vara motiverat. Det regionala utvecklingsansvaret är en begränsad del av landstingens totala verksamhet som ekonomiskt domineras och även kommer att ekonomiskt domineras av hälso- och sjukvårdsfrågor. Landstingen har dessutom haft skiftande uppgifter utan att detta har inneburit att det har varit nödvändigt att byta beteckning. förslag om en ändring av beteckningen knöts, som tidigare nämnts, framför allt till tanken på en förändrad geografi för landstingen. Det skulle således kunna te sig mer natur- ligt att ändra beteckning först i samband med en förändrad geo- grafi. Region uppfattas och används ofta om ett större geografiskt område än dagens län och landsting. Ett exempel är de sjukvårds- Beteckning och utformning av namn på kommuner på regional nivå regioner inom vilka landstingen samverkar i frågor om hälso- och sjukvård som berör flera landsting. Ett annat exempel är statliga myndigheters regionala indelning där begreppet ofta används t.ex. polisregionerna, militärregionerna och regioner vilka samtliga omfattar flera län. En betydande negativ aspekt, som gäller varje ny beteckning som skulle ersätta landsting, är att landsting är en beteckning som har lång kulturell och språklig historia som då skulle försvinna för alltid. Även om begreppet region har använts i och kan det knappast anses vara hävdvunnet på samma sätt som landsting. Beteckningen landsting har medeltida rötter och har använts för att beteckna de moderna lands- tingen. De flesta medborgare får antas ha en relativt god uppfatt- ning om vilka uppgifter ett landsting ansvarar för. Beteckningen landsting är vidare ett begrepp som inte riskerar att förväxlas med någonting annat eftersom det är distinkt och inte används i några andra sammanhang än att beteckna just dagens landsting. Beteck- ningen som sådan, att dess första del speglar ett geografiskt område och dess andra del anknyter till en beslutande funktion, ger dess- utom en god beskrivning av vad det rör sig om för organisation. Förslag: Beteckningen för kommuner på regional nivå ska vara region. En definition av vad som avses med region ska införas i kommunallagen. Av definitionen ska det framgå att en region är en kommun på regional nivå. Även en definition av kommun ska införas med innebörden att en kommun är en kommun på lokal nivå. Dagens situation, med olika beteckningar som används i olika delar av landet för kommuner på regional nivå och där det ofta är en annan beteckning på valsedeln än den som används i kommunika- tionen med medborgarna är inte hållbar. Samma beteckning bör användas i hela landet och i alla sammanhang. Detta är särskilt betydelsefullt då det rör en demokratiskt viktig aktör. Beteckning och utformning av namn på kommuner på regional nivå vika dagens situation är det en fördel om det finns en acceptans hos landstingen för den formella beteckningen. Beteckningen region har använts av landstingen i och län. I dessa län har ordet landsting inte förekommit vare sig i den politiska debatten eller i kontakterna med medborgarna och företagare. Allt fler landsting har valt att övergå till att använda beteckningen region i samband med att de tagit över det regionala utvecklingsansvaret. är det en majoritet av landstingen som betecknar sig själva som regioner och eftersom de återstående har ansökt om att ta över det regionala utvecklingsansvaret är det sannolikt att även dessa kommer att använda denna beteckning. De motiv som angavs när de första landstingen fick möjlighet att använda beteckningarna regionfullmäktige och regionstyrelse var att det för medborgare, myndigheter och näringsliv kunde markera landstingens förändrade roll i länen, i och med att de tog över det regionala utvecklingsansvaret. har denna förändring blivit ännu tydligare när landstingens arbete med regional utveckling ökat. Redan av remissvaren till betänkande fram- gick att landstingen själva var positiva till att byta beteckning på de nya föreslagna regionerna. En mycket stor majoritet ville byta till regionkommun, alternativt bara ”region”. Av de som var positiva framförde ett stort antal att regionkommunerna utanför mycket formella sammanhang borde benämnas ”regioner”. Vi har i en enkät till samtliga landsting och kommunala sam- verkansorgan bland annat ställt frågan om beteckningen landsting bör ändras till en annan gemensam beteckning och i så fall vilken. Samtliga landsting och samverkansorgan, som har haft en uppfatt- ning i frågan, har förordat antingen ”region” eller ”regionkom- mun”. Svaren fördelar sig med ungefär hälften var för dessa alter- nativ. Bland de som föredrar begreppet regionkommun har dock ett antal anfört att denna beteckning enbart ska användas i formella sammanhang medan det ska stå varje kommun på regional nivå fritt att i andra sammanhang använda det vardagliga begrepp som anses bäst ur geografisk och språklig synvinkel. I våra överväganden har vi redogjort för både för- och nackdelar med olika beteckningar. Det finns enligt vår uppfattning mycket som talar för att behålla beteckningen landsting. Det är en hävd- vunnen beteckning som har en lång kulturell och språklig historia. Beteckning och utformning av namn på kommuner på regional nivå Det är ett begrepp som inte riskerar att förväxlas med någonting annat eftersom det inte används i några andra sammanhang än att beteckna just dagens landsting. menar vi att en viktig förändring har skett på så sätt att landstingen nu har ansvar för betydligt fler frågor förutom hälso- och sjukvården som berör invånarna direkt i vardagen, t.ex. frågor kring utbildning, kultur, trafik och infrastruktur. Det har, enligt vår mening, skett en sådan principiell förändring att ett namn- byte är motiverat. Till detta ska läggas att beteckningen region har använts i vissa delar av landet, och används av allt fler. Att införa en helt ny beteckning som inte anknyter till ordet ”region” är enligt vår mening inte aktuellt. De alternativ vi har över- vägt är ”region” eller ”regionkommun”, vilka båda dessutom anknyter väl till regeringsformens formulering kommuner på regional nivå. Som framgått ovan medför beteckningen region ett antal pro- blem. Vi har därför noga övervägt alternativet regionkommun för att få ett mer distinkt begrepp. Det har flera fördelar jämfört med att bara använda region. Den viktigaste är naturligtvis att det skulle minska risken för sammanblandningar och missförstånd i förhåll- ande till andra användningsområden för begreppet. Det är också mindre risk att det uppfattas som territoriet snarare än organisa- tionen. Slutligen kan det vara en fördel att det markerar att det rör sig om ett kommunalt organ med samma konstitutionella ställning som landstingen. påpekade är dock beteck- ningen lång och förmodligen kommer endast dess första led att användas i de flesta sammanhang. Därmed skulle också en del av problematiken med dagens situation kvarstå, även om risken för missförstånd sannolikt skulle bli mindre. Det finns även en risk att det för tankarna alltför mycket till kommuner på lokal nivå efter- som det är om sådana som begreppet kommuner används , även om också landstingen formellt sett är kommuner. Det tyngst vägande skälet mot regionkommun är enligt vår uppfattning att dagens problem med att olika begrepp används i olika sammanhang delvis skulle bestå. Detta eftersom det formella namnet inte skulle bli detsamma som det som används i media och i kommunikation med medborgarna. Om man ska byta beteckning delvis för att få en enhetlighet och större tydlighet är det enligt vår mening lika bra att Beteckning och utformning av namn på kommuner på regional nivå gå hela vägen och även formellt använda en beteckning som an- vänds och kommer att användas . En del av problemen med att använda endast region kan lösas genom en definition av vad som avses i kommunallagen. Det går sedan att lägga in hänvisningar till denna definition i författnings- text där det finns risk för sammanblandning med andra använd- ningar av regionbegreppet. Det löser dock inte problemen med denna beteckning i den praktiska användningen. Det är därför viktigt att såväl regeringen som landstingen själva är tydliga i sin kommu- nikation så att det i varje situation framgår vad som avses. Trots nackdelarna är vår sammantagna bedömning att den mest ändamålsenliga beteckningen för en kommun på regional nivå är region. Fördelarna med att det är samma begrepp som används såväl i formella som i övriga sammanhang överväger enligt vår uppfatt- ning nackdelarna. Vår bedömning är att den nya beteckningen bör kunna hålla och klara av även större förändringar när det gäller vilket an- svar organisationen har. Det innebär att beteckningen inte behöver förändras varje gång nya uppgifter tillförs, vilket vore olyckligt. Det tar tid för en ny beteckning att bli etablerad. Tydlighet och överskådlighet är av stor vikt och försämras om organisationerna alltför ofta byter namn. Eftersom det rör sig om ett grundläggande demokratiskt organ vill vi vidare understryka vikten av att bruket av region i andra sammanhang bör begränsas och användas med stor försiktighet. Benämning på fullmäktige och styrelse Förslag: Fullmäktige i kommuner på regional nivå ska i kom- munallagen, vallagen och annan lagstiftning benämnas region- fullmäktige. Styrelsen ska benämnas regionstyrelse. Som en följd av det ska möjligheten att använda dessa beteck- ningar i lagen om regionalt utvecklingsansvar i vissa län upphöra att gälla. Enligt 4 § lagen om regionalt utvecklingsansvar i vissa län får de landsting som avses i lagen besluta att och i stället ska betecknas regionfullmäktige och Beteckning och utformning av namn på kommuner på regional nivå Det som sägs i andra författningar om landstings- fullmäktige och gäller i sådant fall regionfull- mäktige och . Benämningarna respektive landstingsstyrelse används i exempelvis 1 kap. 1 § vallagen, 1 kap. 8 § kommunallagen och 9 kap. 21 § kommunallagen. Som en följd av att beteckningen landsting ändras till region ska även benämningarna landstingsfull- mäktige och landstingsstyrelse ändras. Vårt förslag är att benäm- ningarna regionfullmäktige och regionstyrelse ska användas. När dessa benämningar blir de som gäller formellt finns det ingen anled- ning att ha kvar möjligheten i lagen om regionalt utvecklingsansvar i vissa län för de uppräknade landstingen att använda dessa. Förslag: Möjligheten för att enligt lagen om regionalt utvecklingsansvar i vissa län använda beteckningarna regionfullmäktige och regionstyrelse ska upphöra att gälla. En särskild fråga gäller . är en kommun på lokal nivå men ansvarar för uppgifter som lands- tingen utför i andra län, en s.k. landstingsfri kommun. Enligt 1 kap. 2 § hälso- och sjukvårdslagen (2017:30) gäller exempelvis att: ”Vad som sägs i denna lag om landsting gäller också kommuner som inte ingår i ett landsting. Avdelning IV gäller de kommuner som inte ingår i ett landsting enbart i de fall det är särskilt föreskrivet.” Det finns bara en sådan kommun som inte ingår i ett landsting och det är . får, på motsvarande sätt som de i lagen (2010:630) om regionalt utvecklingsansvar i vissa län uppräknade landstingen, besluta att kommunfullmäktige och kommunstyrelsen i stället ska betecknas regionfullmäktige och . Det som sägs i andra författningar om kommunfullmäktige och kom- munstyrelsen gäller i sådant fall regionfullmäktige och regionstyrel- sen. Eftersom de har denna möjlighet enligt 4 § lagen om regionalt utvecklingsansvar i vissa län använder sig av Region som egen beteckning. När bestämmelsen in- fördes i lagen ansåg flera remissinstanser att det fanns en risk för Beteckning och utformning av namn på kommuner på regional nivå missförstånd och otydlighet om fick denna möj- lighet. Regeringen instämde i att det kunde komma att uppstå be- greppsförvirring (prop. 2011/12:21). Det var därför enligt regeringen väsentligt att om kommunen valde att utnyttja möjligheten att an- vända beteckningarna regionfullmäktige och regionstyrelse tydligt informerade allmänheten om detta. Om landstingen formellt byter beteckning till regioner enligt vårt förslag framstår det som problematiskt om även fortsättningsvis skulle använda denna beteckning. Det blir då inte längre fråga om att organisationer med olika formella namn har rätt att använda sig av samma beteckning utan att en kommun skulle använda det som är den formella beteckningen för en annan typ av organisation. Det innebär en ändring mot dagens situation och skulle motsvara att hade rätt att som egen beteckning använda landsting, trots att det är en kommun. Det skulle inte bidra till den tydlighet som eftersträvas med en enhetlig beteckning, vare sig nationellt eller i internationella sammanhang. Vi föreslår därför att kommuns möjlighet att använda beteckningarna regionfullmäktige och regionstyrelse enligt lagen om regionalt utvecklingsansvar i vissa län ska upphöra att gälla. Det innebär att kommunen betecknas och att full- mäktige och styrelse betecknas kommunfullmäktige och kommun- styrelse. Trots det som anförts ovan finns det dock även skäl som talar för att ska ha möjlighet att fortsätta använda beteckningarna regionfullmäktige och regionstyrelse. Kommunen har det regionala utvecklingsansvaret i länet, vilket är en principiell skillnad mot andra kommuner. Beteckningen används och är etablerad hos befolkningen. Enligt ovan nämnda proposition hade angett att det innebär en stor förlust i status och brist när det gäller tydlighet att inte få använda sig av benäm- ningarna regionfullmäktige och regionstyrelse.