sou · H6B341 · 2018-06-11 00:00:00 — Forskningsbasering för god skolutveckling. I: , N-E. Vetenskap och beprövad erfarenhet skola. Skrift från VBE-programmet. Moos, L. (2018). I: Ärlestig, H. & , O. (red.). Inquiry – or- ganization of educational state agencies in 14 Countries. Myndigheten för skolutveckling (2006). Rektorsprogrammet ett nationellt program för utbildning av rektorer och stöd för rektorsfunktionen. (2006). Pedagogiskt ledarskap i ett rektors- och organi- sationsperspektiv. Nihlfors, E. (2003). Skolchefen i skolans styrning och ledning. Studies in Education 102. Acta Universitatis Upsaliensis. (2011). in Education: . (2014). 2013 Results: Perspective on Teaching and Learning. (2015). Improving Schools in : An Perspec- tive. (2016). Results (Volume 1). Excellence and Equity in Education. , E-O. (2016). Rastänkande och särskiljande av samer. I: , D. & , O. (red.). De historiska relationerna mellan och samerna. Parson, T. (1968). I: , G. (2011). På väg mot profession? Akademiska yrkesutbildningar vid ett nytt universitet. (2018). I: Ärlestig, H. & , O. (red.). In- quiry – organization of educational state agencies in 14 Countries. 1913 nr 97. Maj:ts nådiga proposition till angående ökning av förslagsanslaget till eckle- siastikverk. 1962:51 Om ledning och administration av sameskolorna. Maj:ts proposition till angående re- formerad organisation av skolledningen i m.m. Maj:ts proposition angående statsverkets till- stånd och behov. Maj:ts proposition med förslag till ny reger- ingsform och ny riksdagsordning m.m. 1975/76:39 Skolans inre arbete. 1976/77:80 Om insatser för samerna. 1979/80:82 Om ledning och administration av sameskolorna m.m. 1980/81:97 Om skolforskning och personalutveckling. 1980/81:100 Regeringens proposition med förslag till stads- budget för /82. 1980/81:107 Om den statliga skoladministrationen m.m. Prop. 1988/89:4 Om skolans utveckling och styrning. 1989/90:41 Kommunalt huvudmannaskap för lärare, skol- ledare, biträdande skolledare och syofunktionärer. 1990/91:18 Ansvaret för skolan. 1992:93:1 Om universitet och högskolor – frihet för kvalitet. 1992/93:32 Om samerna och samisk kultur m.m. 1998/99:105 Elever med funktionshinder – ansvar för utbild- ning och stöd. 1999/2000:1 Budgetpropositionen , utg.omr. 15 Stu- diestöd, utg.omr. 16 Utbildning och universitetsforskning. 1999/2000:135 En förnyad lärarutbildning. 2000/01:3 Forskning och förnyelse. 2002/03:1 Budgetpropositionen , utg.omr. 16 Utbild- ning och universitetsforskning. 2003/04:1 Budgetpropositionen , utg.omr. 16 Utbild- ning och universitetsforskning. 2006/07:1 Budgetpropositionen , utg.omr. 2, bilaga 1 Samhällsekonomi och finansförvaltning. 2007/08:50 Nya skolmyndigheter. 2007/08:112 Två nya specialskolor – utvidgning av special- skolans målgrupp. 2009/10:27 Obligatorisk befattningsutbildning för nyan- ställda rektorer. 2009/10:165 Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och trygghet. 2009/10:175 Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt. 2010/11:20 Legitimation för lärare och förskollärare. 2011/12:133 Nya myndigheter inom utbildningsområdet m.m. Prop. 2012/13:30 Forskning och innovation. 2013/14:112 Villkor för fristående skolor m.m. 2014/15:1 Budgetproposition , utg.omr. Utbild- ning och universitetsforskning. 2016/17:1 Budgetproposition , utg.omr. Utbild- ning och universitetsforskning. 2017/18:1 Budgetproposition , utg.omr. 16 Utbild- ning och universitetsforskning, utg.omr. 19 Regional tillväxt. 2017/18:99 Vårändringsbudget . 2017/18:182 Samling för skolan. Uppdrag avseende stöd till utveckling av förskola, skola och vuxenutbildning m.m. Dnr U2000/03873/S. Uppdrag till att svara för fortbild- ning av lärare. Dnr U2007/03168/S. : utbildnings- departementet. Uppdrag till att svara för Lärar- lyftet II. Dnr U2011/05531/S. : Utbildnings- departementet. Tilläggsuppdrag om speciallärarutbildning inom Lärarlyftet II. Dnr U2012/01181/S. : Utbildnings- departementet. Uppdrag att genomföra insatser för att stärka ut- bildningens kvalitet för nyanlända elever och vid behov för elever med annat modersmål än svenska. Dnr U2015/03356/S. Uppdrag om samverkan för bästa skola. Dnr U2015/03357/S. Uppdrag till om nationella skol- utvecklingsprogram. Dnr U2015/03844/S. Tilläggsuppdrag om samverkan för bästa skola. Dnr U2017/00301/S. (2008). Vägledning för statliga myndighetsstyrelser. Regleringsbrev för avseende anslag till universitet och högskolor m.m. Dnr U2003/4789/DK. Regleringsbrev för avseende Sameskolstyrelsen. Dnr U2014/7521/(delvis) m.fl. Regleringsbrev för avseende Sameskolstyrelsen. Dnr U2015/01100/S m.fl. Regleringsbrev för avseende Sameskolstyrelsen. Dnr U2016/05618/S. Regleringsbrev för avseende Sameskolstyrelsen. U2017/05040/S. Regleringsbrev för avseende . Dnr U2014/7521/(delvis). Regleringsbrev för avseende . Dnr U2015/05895/(delvis) m.fl. Regleringsbrev för avseende . Dnr U2016/05619/S. Regleringsbrev för avseende Specialpedagogiska skolmyndigheten. Dnr U2014/7532/S. Regleringsbrev för avseende Specialpedagogiska skolmyndigheten. Dnr U2015/05929/S. Regleringsbrev för avseende Specialpedagogiska skolmyndigheten. Dnr U2016/05494/BS (delvis) m.fl. Regleringsbrev för avseende . Dnr U2014/7535/GV. Regleringsbrev för avseende . Dnr U2015/05266/GV m.fl. Regleringsbrev för avseende Dnr U2016/01102/GV m.fl. Regleringsbrev för avseende . Dnr U2014/2097/S m.fl. Regleringsbrev för avseende . Dnr U2015/03785/S (delvis) m.fl. Regleringsbrev för avseende . Dnr U2017/00411/S. Regleringsbrev för avseende . Dnr U2017/05037/S. Regleringsbrev för avseende universitet och hög- skolor. Dnr U2015/05953/UH. (2013). Statens kunskapsspridning till skolan. (2015). (2017). Samisk utbildning – dags för en omstart. (1990). Den statliga skoladministrationen. Risku, M. & , M. (2018). I: Ärlestig, H. & , O. (red.). Educational Au- thorities Inquiry – organization of educational state agencies in 14 Countries. 1975/76:367 Rskr. 1979/80:285 Rskr. 1980/81:332 Rskr. 1980/81:385 Rskr. 1988/89:95 Rskr. 1989/90:58 Rskr. 1990/91:76 Rskr. 1999/2000:14 Rskr. 2000/01:98 Rskr. 2003/04:92 Rskr. 2003/04:93 Rskr. 2007/08:212 Rskr. 2007/08:161 Rskr. Sameskolstyrelsen (2016). Sameskolstyrelsen (2017). Sameskolstyrelsen (2018a). Sameskolstyrelsen (2018b). Dnr 36/2018, P100. Schleicher, A. (2018). Valuing our Teachers and Raising Their Status: How communities can help. SFS 1913:287 Kongl. Maj:ts nådiga kungörelse angående ändrad ly- delse av vissa delar av reglementet för ecklesiastikverk . SFS 1956:64 Skolstyrelselag. SFS 1965:741 Kungl. Maj:ts instruktion för länsskolnämnderna. SFS 1967:216 Sameskolförordning. SFS 1971:235 Skolförordning. SFS 1974:152 Kungörelse om beslutad ny regeringsform. SFS 1976:58 Lag om medbestämmande i arbetslivet. SFS 1977:1160 Arbetsmiljölag. SFS 1982:80 Lag om anställningsskydd. SFS 1982:608 Förordning om statsbidrag till lokal skolutveckling m.m. SFS 1982:668 Förordning om statliga myndigheters inhämtande av uppgifter från näringsidkare och kommuner. SFS 1984:75 Förordning om regional samverkan i fråga om under- visning för elever med handikapp. SFS 1987:58 Förordning med instruktion för . SFS 1988:849 Förordning om fortbildningsnämnder. SFS 1990:1477 Lag om ändring i skollagen (1985:1100). SFS 1991:931 Förordning om statsbidrag till särskilda insatser på skolområdet. SFS 1991:1060 Förordning om upphävande av förordning (1982:608) om statsbidrag till lokal skolutveckling m.m. SFS 1991:1062 Förordning om upphävande av förordning (1988:849) om fortbildningsnämnder. SFS 1991:1121 Förordning med instruktion för . SFS 1992:1433 Sametingslag. SFS 1992:1434 Högskolelag. SFS 1993:387 Lag om stöd och service till vissa funktionshindrade. SFS 1993:792 Lag om tillstånd att utfärda vissa examina. SFS 1995:401 Specialskoleförordning. SFS 1998:1474 Kommittéförordning. SFS 2001:100 Förordning om den officiella statistiken. SFS 2001:453 Socialtjänstlag. SFS 2001:286 Förordning med instruktion för . SFS 2002:1160 Förordning med instruktion för . SFS 2002:1161 Förordning med instruktion för Myndigheten för skolutveckling. SFS 2007:222 Förordning om statsbidrag för fortbildning av lärare samt fritidspedagoger och motsvarande. SFS 2007:223 Förordning om uppdragsutbildning för fortbildning av lärare och viss annan personal. SFS 2007:515 Myndighetsförordning. SFS 2007:824 Förordning med instruktion för Kammarkollegiet. SFS 2007:911 Förordning med instruktion för IFAU. SFS 2007:948 Förordning med instruktion för Skolväsendets över- klagandenämnd. SFS 2007:913 Förordning med instruktion för . SFS 2008:567 Diskrimineringslag. SFS 2009:600 Språklag. SFS 2009:1299 Förordning om nationella minoriteter och mino- ritetsspråk. SFS 2009:1395 Förordning med instruktion för . SFS 2010:2039 Gymnasieförordning. SFS 2010:659 Patientsäkerhetslag. SFS 2010:800 Skollag. SFS 2011:7 Förordning om dansarutbildning. SFS 2011:130 Förordning med instruktion för Specialpedagogiska skolmyndigheten. SFS 2011:131 Förordning med instruktion för sameskolstyrelsen. SFS 2011:183 Förordning om befattningsutbildning för rektorer och annan personal med motsvarande ledningsfunktion i skola, förskola och fritidshem samt fortbildning för rektorer och för- skolechefer. SFS 2011:185 Skolförordning. SFS 2011:326 Förordning om behörighet och legitimation för lärare och förskollärare. SFS 2011:556 Förordning med instruktion för Statens skolinspek- tion. SFS 2012:810 Förordning med instruktion för Universitetskanslers- ämbetet. SFS 2012:811 Förordning med instruktion för Universitets- och högskolerådet. SFS 2013:70 Förordning om statsbidrag till skolhuvudmän som in- rättar karriärsteg för lärare. SFS 2013:176 Förordning med instruktion för Inspektionen för vård och omsorg. SFS 2014:1578 Förordning med instruktion för . SFS 2015:284 Förordning med instruktion för . SFS 2015:1047 Förordning med instruktion för . SFS 2016:157 Förordning om erkännande av yrkeskvalifikationer SFS 2016:400 Förordning om statsbidrag för personalförstärkning inom elevhälsan och när det gäller specialpedagogiska insatser och fortbildning när det gäller sådana insatser. SFS 2016:709 Förordning om statsbidrag för fortbildning av lärare när det gäller svenska som andraspråk och vuxenut- bildning i svenska för invandrare. M., Geijsel F., . & Sigurðardóttir A. (2018). I: Ärlestig, H. & , O. (red.). In- quiry – organization of educational state agencies in 14 Countries. Sivesind, K. (2018). Education governance and the re-organization of state agencies in . I: Ärlestig, H. & , O. (red.). Inquiry – organization of educa- tional state agencies in 14 Countries. (2010). Den säkra zonen: Motiv, åtgärdsförslag och verk- samhet i den särskiljande utbildningspolitiken för inhemska mino- riteter 1913–1962. och samhällsvetenskapliga studier. (2016). (2017). (2018a). (2018b). Budgetunderlag –2021. SKOLFS 1997:1 Förordning om ersättning för elever i specialskolan. SKOLFS 2011:37 föreskrifter om introduktionsperiod och kompetensprofiler för lärare och förskollärare. SKOLFS 2011:58 föreskrifter om kompetensprofiler för utnämning till lektor. SKOLFS 2011:62 Förordning om ersättning för elever i sameskolan eller förskoleklass eller fritidshem vid en skolenhet inom same- skolan. SKOLFS 2014:43 Upphävande av föreskrifter om intro- duktionsperiod och kompetensprofiler för lärare och förskol- lärare. Skolinspektionen (2011). Huvudmannabeslut efter riktad tillsyn av specialskolan. Skolinspektionen (2013). Riktad tillsyn huvudrapport. Skolinspektionen (2015a). Lärarresurser, att verka för likvärdighet i utbildningen. Skolinspektionen (2015b). Skolhuvudmännens mottagande av nyan- lända elever i . Skolinspektionen (2015c). Skolans arbete med extra anpassningar – kvalitetsgranskningsrapport. Skolinspektionen (2016a). Helhet i utbildningen på gymnasie- skolans yrkesprogram. Skolinspektionen (2016b). Skolinspektionen (2016c). Beslut för specialskola och fritidshem efter tillsyn av specialpedagogiska skolmyndigheten. Skolinspektionen (2017a). Skolinspektionen (2017b). Direktiv för projekt 2018. Skolinspektionen (2018a). Skolinspektionen (2018b). Förskolans kvalitet och måluppfyllelse – Ett treårigt regeringsuppdrag att granska förskolan. Regeringsrap- port 2018. Dnr 2015:3 364. (2003a). Tillsyn av sameskolan och Sameskolstyrelsen. (2003b). Nationella utvärderingen av 2003. (2005). Handikapp i skolan. (2011). Redovisning av uppdrag att svara för fortbildning för rektorer – Rektorslyftet. (2012). 15-åringars kunskaper i matematik, läsförståelse och naturvetenskap. (2014). med det treåriga rektors- programmet. En uppföljning av tre kursgruppers utbildning. (2015). Måldokument 2015–2021. (2016a). 2015 15-åringars kunskaper i naturveten- skap, läsförståelse och matematik. (2016b). Svenska grundskoleelevers kun- skaper i matematik och naturvetenskap i ett internationellt per- spektiv. (2016c). TIMSS Advanced 2015. Svenska gymnasie- elevers kunskaper i matematik och fysik i ett internationellt per- spektiv. (2016d). Attityder till skolan 2015. (2016e). (2016f). Rektorslyftet – pedagogiskt ledarskap för kvali- tet och måluppfyllelse. (2017a). (2017b). (2018). , Skolinspektionen och Specialpedagogiska skolmyndig- heten (2016). Slutredovisning av uppdrag om slutrapportering om utvecklingen av funktionshinderspolitiken åren 2011–2016 för , Skolinspektionen och Specialpedagogiska skol- myndigheten. dnr 1.1.2-2015:15, Skolinspektionens dnr 2015:8567, Specialpedagogiska skolmyndighetens dnr ALL2016/54. (2017). 1998/99:121 Utvecklingsplan för förskola, skola och vuxen- utbildning – samverkan, ansvar och utveckling. 2001/02:188 Utbildning för kunskap och jämlikhet. 2009/10:79 En tydlig, effektiv och rättssäker tillsyn. 2015/16:76 Kvalitetssäkring av högre utbildning. (2017). SOU 1955:31 Skolväsendets lokala och regional ledning samt lärar- tillsättningen. SOU 1960:41 Samernas skolgång: Betänkande avgivet av nomadskoleutredning. SOU 1964:53 Organisation av skolledningen i . SOU 1973:48 Skolans regionala ledning. SOU 1974:53 Skolans arbetsmiljö. SOU 1975:6 Huvudmannaskapet för specialskolan och särskolan. SOU 1975:99 Samerna i : stöd åt språk och kultur. SOU 1979:50 Huvudmannaskapet för specialskolan. SOU 1983:39 Politisk styrning – administrativ självständighet. SOU 1998:66 FUNKIS – funktionshindrade elever i skolan. SOU 1999:63 Att lära och leda – En lärarutbildning för samverkan och utbildning. SOU 2002:121 Skollag för kvalitet och likvärdighet. SOU 2003:35 För den jag är. Om utbildning och utvecklingsstörning. SOU 2004:116 Skolans ledningsstruktur. Om styrning och ledning i skolan. SOU 2005:31 Stödet till utbildningsvetenskaplig forskning. SOU 2006:54 Teckenspråk och teckenspråkiga. Översyn av tecken- språkets ställning. SOU 2007:30 Två nya statliga specialskolor. SOU 2007:79 Tre nya skolmyndigheter. SOU 2007:101 Tydlig och öppen – Förslag till en stärkt skol- inspektion. SOU 2008:52 Legitimation och skärpta behörighetsregler. SOU 2009:94 Att nå ut och nå ända fram. SOU 2011:30 Med rätt att välja – flexibel utbildning för elever som tillhör specialskolans målgrupp. SOU 2012:24 Likvärdig utbildning – riksrekryterande utbildning för vissa ungdomar med funktionsnedsättning. SOU 2014:5 Staten får inte abdikera – om kommunaliseringen av den svenska skolan. SOU 2014:12 Utvärdera för utveckling – om utvärdering av skol- politiska reformer. SOU 2015:22 Rektorn och styrkedjan. SOU 2016:25 Likvärdigt, rättssäkert och effektivt – ett nytt natio- nellt system för kunskapsbedömning. SOU 2016:38 Samling för skolan – Nationella målsättningar och ut- vecklingsområden för kunskap och likvärdighet. Delbetänkande års skolkommission. SOU 2016:46 Samordning, ansvar och kommunikation – vägen till ökad kvalitet i utbildningen för elever med vissa funktions- nedsättningar. SOU 2016:48 Regional indelning – tre nya län. SOU 2017:35 Samling för skolan – nationell strategi för kunskap och likvärdighet. SOU 2017:51 Utbildning, undervisning och ledning – reformvård till stöd för en bättre skola. SOU 2018:10 Myndighetsgemensam indelning – samverkan på regional nivå. SOU 2018:17 Med undervisningsskicklighet i centrum – ett ramverk för lärares och rektorers professionella utveckling. SOU 2018:19 Forska tillsammans – samverkan för lärande och för- bättring. Specialpedagogiska skolmyndigheten (2016). Specialpedagogiska skolmyndigheten (2017). Specialpedagogiska skolmyndigheten (2018). social utvärdering (2017). Statskontoret (2005). utveckling –2005. Statskontoret (2014). Myndigheternas ledningsformer – en kart- läggning och analys. Statskontoret (2015). Statskontoret (2016a). Statliga myndigheters lokalisering. Ett samlat underlag. Statskontoret (2016b). Uppföljning av karriärstegsreformen. Del- rapport 2. Statskontoret (2017). Utredningen om inrättande av ett skolforskningsinstitut (U 2014:02). (2018a). Skrivelse till utredningen om översynen av skolmyndigheterna angående huvudmannaskaps- ansvaret för specialskolan. Dnr Komm 2018/0078–1. (2018b). Skrivelse angående frågan om huvudmannaskapet för specialskolorna. Dnr Komm 2018/00532- 1. ramkonvention om skydd för nationella minoriteter. internatio- nella överenskommelser. Europeisk stadga om landsdels- eller minoritetsspråk. internationella överens- kommelser. , B. red. (1994). Skolinspektörer minns – Minnen och doku- ment III. Reprocentralen HSC, . Thörnsén, M. (2011). Har framgångsrika skolor framgångsrika rektorer? I: Höög, J. & , O. Struktur, kultur, ledarskap –förutsättningar för framgångsrika skolor. (2016). Nationellt system för kvalitetssäkring av högre utbildning, Rapport 2016:15. (2017). Årsredovisning för Universi- tetskanslersämbetet (UKÄ) 2016. Universitets- och högskolerådet (2017). Årsredovisning för Univer- sitets- och högskolerådet (UHR) 2016. Betänkande UbU 1975/76:30 om skolans inre arbete. Betänkande 1979/80:UbU25 Om ledningoch administration av sameskolorna m.m. betänkande 1980/81:UbU25 Med anledning av proposition 1980/81:100 såvitt gäller anslag till pedagogiskt utvecklingsarbete inom skolväsendet jämte motioner. Betänkande 1980/81:UbU37 Med anledning av proposition 1980/81 om skolforskning och personalutveckling jämte motioner. betänkande 1988/89:UbU7 Skolans utveck- ling och styrning. Betänkande 1989/90:UbU9 Kommunalt huvudmannaskap för lärare m.fl. på skolområdet. Betänkande 1990/91:UbU4 Ansvaret för skolan. Betänkande 1990/91:UbU21 Den statliga administrationen på skolområdet. Betänkande 1999/2000:UbU4 Utbildning och stöd till elever med funktionshinder. Betänkande 2000/01:UbU6 Forskning och förnyelse. Betänkande 2003/04:UbU1 Utbildning och universitetsforskning, utg.omr 16. Betänkande 2007/08:UbU13 Nya skol- myndigheter. Betänkande 2007/08:UbU16 Två nya spe- cialskolor – utvidgning av specialskolans målgrupp. betänkande 2009/10:UbU6 Obligatorisk be- fattningsutbildning för nyanställda rektorer. Betänkande 2009/10:UbU21 Ny skollag. Betänkande 2013/14:UbU22 Fristående skolor samt tillsyn och information om skolan. Betänkande 2017/18:UbU1 utg.omr. 16 Utbildning och universitetsforskning. (2011). Inventering av svensk utbildnings- vetenskaplig forskning. (2015). Forskning och skola i samverkan – Kart- läggningar av forskningsresultat med relevans för praktiskt arbete i skolväsendet. , F. & Nickel, J. (2018). The , , . I: Ärlestig, H. & , O. (red.). Educational Au- thorities Inquiry – organization of educational state agencies in 14 Countries. (2017). Förbundet tar strid för professionsprogram. Skolledaren, nr 10 2017, s. 4–5. (2018). I: Ärlestig, H. &, O. (red). Inquiry – organi- zation of educational state agencies in 14 Countries. Wylie, C. (2018). The school system. I: Ärlestig, H. & , O. (red.). Inquiry – organiza- tion of educational state agencies in 14 Countries. Ärlestig, H. & , O., red. (2018). Inquiry – organization of educational state agencies in 14 Countries. Öijen, L. (2014). Samverkan lärosäte – skola. En studie av Regionalt utvecklingscentrum som samarbetspart. Studies in Edu- cation 47. Webbsidor /about-aitsl /sv/web/avi/opetus-ja-kulttuuri/ /government/organisations/schools-commissioners- group/about#Who-we-work-with /about-the-college /om_oss /arbejdsomraader /en/About-Us/ /landguiden/lander-och- omraden///politiskt-system /ministeriet/organisationen-i-ministeriet Organisationsöversyn av de statliga myndigheterna inom skolväsendet En särskild utredare ska göra en bred översyn av ansvarsfördelningen och organiseringen av myndigheterna på skolområdet i syfte att skapa en mer ändamålsenlig myndighetsstruktur som effektivare än kan bidra till en bättre skola. Utredaren ska analysera fördel- ningen av uppgifter mellan myndigheter och tillhörande organ på skolområdet och de ekonomiska konsekvenserna av en mer ända- målsenlig myndighetsstruktur med tydligare ansvarsfördelning. •föreslå hur statens insatser för stöd till skolutveckling så effektivt som möjligt kan komma huvudmän och verksamma inom skolväsendet till del, •vid behov föreslå en organisering av skolmyndigheter som inne- fattar en regional närvaro, •analysera och föreslå hur den statliga tillsynen av skolväsendet kan förbättras och organiseras så att nyttan för huvudmän, skolor och förskolor ökar, •utreda och föreslå hur kunskapsspridning och spridning av forsk- ningsresultat kan komma verksamma inom skolväsendet till del på ett effektivt och ändamålsenligt sätt, •föreslå lämpligt huvudmannaskap för Sameskolstyrelsen eller dess verksamheter, och •lämna nödvändiga författningsförslag. En parlamentariskt sammansatt referensgrupp ska knytas till utred- ningen. Uppdraget ska redovisas . Statens syfte med och mål för skolväsendet Utbildningen inom skolväsendet syftar bl.a. till att barn och elever ska inhämta och utveckla kunskaper och värden. Den ska också främja alla barns och elevers utveckling och lärande och en livslång lust att lära. Utbildningen ska även utgöra en bas för den nationella och regionala kompetensförsörjningen. Skolväsendet omfattar skol- formerna förskola, förskoleklass, grundskola, grundsärskola, special- skola, sameskola, gymnasieskola, gymnasiesärskola, vuxenutbildning och särskild utbildning för vuxna. I skolväsendet ingår också fritidshem och vissa särskilda utbildningsformer (1 kap. 1 och 4 §§ och 15 kap. 3 § skollagen [2010:800]). I skollagen beskrivs syftet med nämnda skolformer liksom vilket ansvar som åligger kommuner och andra huvudmän. Dessa har ett ansvar för att utbild- ningen genomförs i enlighet med skollagen och andra författningar. Av skollagen framgår vidare att det är huvudmän och skolor som har ansvaret för det systematiska kvalitetsarbetet. Inriktningen på kvalitetsarbetet ska vara att uppfylla de nationella målen (2 kap. 8 § och 4 kap. 3–5 §§). Förutom vad som framgår av skollagen anges även ett antal mål i budgetpropositionen (prop. 2016/17:1). Målet för förskolan, grund- skolan och gymnasieskolan, vilket även är relevant för sameskolan, specialskolan, grundsärskolan och gymnasiesärskolan, är en utbild- ning av hög och likvärdig kvalitet. Alla barn och elever ska ges förut- sättningar att uppnå de nationella målen och utveckla sina kunskaper, färdigheter och kompetenser så långt som möjligt. Målen för kom- munal vuxenutbildning, som presenteras i propositionen Vuxnas lärande och utvecklingen av vuxenutbildningen, är att alla vuxna ska ges möjlighet att utvidga sina kunskaper och utveckla sin kompetens i syfte att främja personlig utveckling, demokrati, jämställdhet, ekonomisk tillväxt och sysselsättning samt en rättvis fördelning (prop. 2000/01:72). För att öka måluppfyllelsen inom skolan krävs en effektiv skolmyndighetsorganisation Ett problem är att många elever inte når målen i grund- och gymnasieskolan. De senaste TIMSS- och PISA-undersökningarna visar förvisso att elevers resultat i naturvetenskap, matematik och läs- förståelse vänder uppåt, men konstateras att likvärdigheten i svensk skola försämrats.