sou · H6B381 · 2018-12-04 00:00:00 — Syftet med de regionala YA-stödjarna föreslogs bli att testa en regional stödstruktur. Det poängterades att YA-stödjarna måste kunna pröva sig fram och att befattningsbe- skrivningen måste kunna revideras vid behov. Gränser för YA- stödjarens befogenheter exemplifierades genom att YA-stödjaren skulle kunna hjälpa till vid processen att kvalitetssäkra en utbildning utan att egentligen ge sig in på utbildningens innehåll. Arbetsgruppen utarbetade ett förslag till en möjlig befattnings- beskrivning för en YA-stödjare. I arbetet beaktades även lärdomar från projekt med regionala apl-utvecklare. För att få en naturlig ingång i en region presenterade sekretariatet upplägget för representanterna för Kompetensplattformarna vid Reglabs kompe- tensförsörjningsdagar . inledde därefter fördjupade diskussioner med företrädare för Kompetens- plattformarna i tre regioner. Försöket landade i en modell med tre YA-stödjare på halvtid i tre regioner. Inriktning och urval av regioner gjordes efter kompetensplattformarnas och branschernas intresse för att medverka i projektet. ville försöka se om det var möjligt att arbeta med arbetsplatslärande utifrån ett generellt branschöver- skridande förhållningssätt. Två av YA-stödjarna rekryterades från Teknikcollege och sam- verkan skedde därmed med Teknikarbetsgivarna, och . Dessa två hade sin inriktning mot företag inom industri och teknik och de verkade i och . Den tredje YA-stödjaren verkade i samverkan med och riktade sig mot alla branscher i . I rekryteringsprocessen deltog regionerna och branscherna ge- nom att utse lämpliga kandidater. stod sedan för samordning, finansiering och utvärdering av försöket. De tre YA- stödjarna arbetade halvtid för projektet och halvtid i sina respektive Deras anställningar pågick mellan . Målet med satsningen var att hitta en långsiktigt hållbar form för en regional stödstruktur för lärande på arbetsplatser vid YA-anställ- ningar. Målet uppnåddes inte och den huvudsakliga anledningen som redovisas i slutredovisningen9 är att anställningsformen fortfarande var så okänd att den gick åt till att informera om den i olika nätverk. Sekretessen från Arbetsförmedlingen förhindrade också YA-stödjarna från att bjuda in arbetsgivare med YA-anställda till erfarenhetsutbyten. Ett helhetsgrepp omfattande alla typer av ar- betsplatslärande mot arbetsgivare som skulle kunna ta emot och in- troducera/lära upp i yrket skulle troligtvis få ett bättre genomslag . 3.3Statsbidrag för utveckling av lärande på arbetsplatser utfärdade regeringen om statsbidrag för utveckling av lärande på arbetsplatser SFS 2014:375. fick i uppgift att hantera statsbidraget som gav arbetsmark- nadens parter möjlighet att gemensamt söka medel för insatser som syftade till att stödja uppbyggnaden av stödstrukturer för lärande inom ramen för yrkesintroduktionsavtal. Förordningen tog upp följande bidragsberättigade insatser som lämpliga för att bygga upp stödstrukturer för lärande inom ramen för yrkesintroduktionsanställningar: –kompetensprofiler och valideringsmodeller för anställningsbar- het i branscher och yrken, –system för certifiering av aktörer som kan bistå arbetsplatser med att upprätta utbildningsplaner och följa upp lärande på arbets- platsen, –branschkriterier för handledarutbildningar och upprätta certifie- ring av handledarutbildningar som motsvarar branschens krite- rier, eller –regional samverkan för att stödja lärande på arbetsplatser. 9Slutredovisning av pilotprojektet regionala YA-stödjare, se bilaga 4. Statsbidraget kunde även ges för andra insatser med syfte att bygga upp en stödstruktur för lärande inom ramen för yrkesintroduktions- avtal. Av de 60 ansökningar som beviljats medel –2018 har 42 ansökningar rört prioritet 1, Kompetensprofiler och validerings- modeller för anställningsbarhet i branscher och yrken. 10Statsbidrag utbetalade i enlighet med Förordning om statsbidrag för utveckling av lärande på arbetsplatser och regionala stödfunktioner för yrkesutbildning SFS 2014:375. Statsbidraget för YA budgeterades till en total på fördelat på för , för samt för . har beviljat bidrag på totalt vilket innebär ungefär hälften av budgete- rade medel. Från början ställde sig parterna frågande inför statsbidrag. Det var inte ett bidrag som de var bekanta med och de hade svårigheter att se hur de skulle kunna lösa egenfinansieringen. YA-delegationen ser framför allt tre anledningar till att statsbidraget inte har utnytt- jats i högre grad: –Det hade behövts en större långsiktighet. har som ti- digast fattat beslut . Det innebär att parterna har haft, som längst, 10 månader på sig att rigga ett projekt, even- tuellt projektanställa en extern person och genomföra aktivite- terna. (med en sommarperiod i mitten) är att hitta en extern person med rätt kvalifikationer som kan hinna komma in i arbetet, genomföra och slutföra de planerade åtgärderna. –Organisationerna har inte haft utrymme för att avsätta tid till större projekt. Det är ett fåtal personer inom varje organisation som arbetar med kompetensutvecklingsfrågor och YA-frågor är endast ett av många områden däri. –Den tredje anledningen är egenfinansieringen på . Branscherna upplever det som svårt att täcka upp de som de ska bidra med. Vissa utbildningsnämnder har inga an- ställda och medfinansieringen blir då en omöjlighet. I de fall organisationerna tilldelats statsbidrag har de överlag genom- fört sina projekt som planerat. YA-delegationen anser att statsbidra- gen har varit en starkt bidragande orsak till att branschernas arbete med att ta fram yrkesprofiler och valideringsmodeller har kommit igång ordentligt. Flera av statsbidragsansökningarna för har som ett delmål att ansöka om nivåplacering av kvalifikationer i regelverket för SeQF.11 När en kvalifikation är erkänd och nivåplacerad blir det en ytterligare kvalitetssäkring för valideringar och resultatet därav. 3.4Validering i samband med YA höjer kvaliteten i lärandet Möjlighet till validering gentemot branschstandards, kan underlätta användandet av YA på ett strategiskt sätt, bland annat i etableringen av nyanlända och för omställning av långtidsarbetslösa. Att en individs kompetens kan kartläggas eller valideras i början av en anställning underlättar planerandet av lärandet under anställ- 11Förordning om referensram för kvalifikationer för livslångt lärande SFS 2015:545. Utifrån individens befintliga kompetens och arbets- givarens kompetensbehov tas en lärandeplan fram. Målet för läran- det bör vara branschens standard för yrkesprofiler. I slutet av anställ- ningsperioden kan de inhämtade kunskaperna och färdigheterna stämmas av mot de uppsatta målen. Det blir en kvalitetssäkring både för den nyanställde och för arbetsgivaren. YA-delegationen har gett i uppdrag att infor- mera om och sprida branschernas valideringsmodeller. YA-sekre- tariatet har därför deltagit i möten anordnade av för validering som Myndigheten för är sammankal- lande för. På finns information om branschernas valideringsmodeller samt om de valideringsprojekt som har finansierats med statsbidragsmedel. har YA-delegationen genom in- gått i styrgruppen för Myndigheten för ESF-projekt och Strategisk Samverkan (BOSS). Pro- jektets syfte är att kvalitetssäkra branschernas nationella validerings- modeller. YA-delegationen ser att möjligheten att söka statsbidrag för ut- veckling av kompetensprofiler och valideringsmodeller har bidragit till att branschernas arbete med validering har tagit fart. presenterade en skrift med titeln validering – för effektivare kompetensförsörjning. Där konstateras att statens medel, genom till exempel statsbidragen för att utveckla stödstrukturer för ett kvalitetssäkrat lärande inom yrkesintroduk- tionsanställningar, har varit avgörande för många branschers möjlig- heter att utveckla och anpassa sina valideringsmodeller. YA-delegationen ser att det finns ett fortsatt behov av att reger- ingen ger branscherna möjlighet till stöd för utveckling av möjlig- heter till validering, som är ett utmärkt verktyg för att individanpassa lärande på arbetsplatserna. 3.5Ett inkluderande förhållningssätt höjer kvaliteten i lärandet Flera branscher använder YA för att bredda rekryteringen och på så sätt även säkra den långsiktiga kompetensförsörjningen till branschen. Inom byggsektorn pågår flera satsningar för att få in fler kvinnor, nyanlända och långtidsarbetslösa, bland annat med hjälp av YA. Inom vården har flera kommuner använt sig mellan SKL och för att säkerställa att utrikesfödda personer som utbildat sig till undersköterskor ska få fäste på arbetsmarknaden. YA-anställ- ningen har då kombinerats med språkstöd på arbetsplatsen.12 Svensk Scenkonst och har också tecknat ett yrkesintroduk- tionsavtal med intentionen att bredda nyrekryteringen till branschen. Kungliga Dramatiska Teatern har bland annat använt sig av avtalet för att anställa ett antal ungdomar som normalt sett inte kommer i kontakt med verksamheten. För att nå ut till nya målgrupper genomfördes rekryteringen i samarbete med Arbetsförmedlingen. Det finns även större företag som använder sig av YA på ett lik- nande sätt. anställer till exempel cirka 100 arbetslösa ungdo- mar på yrkesintroduktionsavtal, som de kallar Volvosteget, . strävar efter en mångfald av personer av olika kön, bakgrund och erfarenheter. Ungdomarna ska ha utbildning på gymnasial nivå men det spelar ingen roll på vilket program de gått eftersom de vill få till en mix av deltagare. Ett annat exempel är som ge- nomför ett pilotprojekt, som de kallar Nyanländ i , där cirka 10 nyanlända har YA-anställts. Om pilotprojektet faller väl ut är det möjligt att och öppnar upp avtalet, som endast är öppet för ungdomar, så att fler ak- törer inom handeln kan anställa nyanlända. Inom handeln kallas YA- anställningar för Handelns yrkespraktik. Det finns även andra stora arbetsgivare som har genomfört lik- nande satsningar inom exempelvis fastighetsbranschen och industrin med goda resultat. Det gemensamma har varit att satsningen har va- rit tydligt prioriterad av ledningen och genomsyrat hela verksam- heten. YA-delegationen gav i uppgift att ar- rangera ett seminarium med rubriken inkluderande ar- betsplatser för att attrahera och behålla personal? , med mångårig erfarenhet av att arbeta med mångfald, rekrytering och verksamhetsutveckling, planerade och genomförde seminariet tillsammans med sekretariatet. Vid seminariet deltog representanter från arbetsmarknadens parter med yrkesintroduktionsavtal samt re- presentanter från några utbildningsnämnder. Seminariet var mycket uppskattat och gav utrymme för många intressanta samtal. 12Ett exempel är som beskrivs under punkt 5.11. slutsatserna var att det både finns en vilja och en möjlighet för centrala parter att ta ett större ansvar för att stötta arbetsgivare och arbetstagare i arbetet med att skapa inkluderande arbetsplatser. Många branscher har utvecklat både stödmaterial och arbetssätt som skulle kunna spridas till andra branscher. konstaterade mötesdeltagarna att det även fortsättningsvis behövs en aktör som sammankallar branscherna till den här typen av möten för att er- farenheterna även fortsättningsvis ska spridas mellan branscherna. 3.6YA-delegationens analyser av förutsättningar för lärandet Ett av YA-delegationens uppdrag, enligt direktivet, är att följa och analysera hur förutsättningarna för lärande utvecklas inom ramen för yrkesintroduktionsanställningarna och lämna förslag till reger- ingen på åtgärder. Sekretariatet har på uppdrag av YA-delegationen haft löpande kontakt med samtliga branscher med yrkesintroduktionsavtal för att samla in deras synpunkter gällande utmaningar rörande arbetsplats- lärande och stötta parterna i deras utvecklingsarbete. Kontakterna har bland annat bestått av regelbundna intervjuer med ansvariga för YA på nationell nivå. Intervjuerna har gett underlag till YA-delega- tionens årsrapporter. Insikterna som dessa kontakter och intervjuer har genererat har bland annat bidragit till utvecklingen av handledar- utbildningen. Arbetsplatsbesök hos arbetsgivare som har anställt på YA har också bidragit till kunskapen om arbetsplatslärandets utmaningar. Flera arbetsgivare efterfrågade vid dessa besök möjligheten att ut- byta erfarenheter på dessa teman med kollegor inom samma bransch. valde därför att arrangera erfarenhetsutbyten mellan arbetsgivare inom vården. Dessa möten har varit uppskattade och bidragit till att skapa nätverk av arbetsgivare från olika delar av landet som arbetar aktivt med arbetsplatslärande. ser att arbetet skulle kunna ha utvecklats vidare om delegationen fått tillgång till kontaktuppgifter till arbetsgivare med YA-anställda ge- nom Arbetsförmedlingen. har på uppdrag av YA-delegationen genomfört två studier och ett lärande seminarium med fokus på inkludering för att ytterligare analysera förutsättningarna för lärandet. Nedan följer en redovisning av dessa två studier som återfinns i sin helhet som bilagor. 3.6.1Studie om YA baserat på arbetsgivares erfarenheter har, på uppdrag av YA-delegationen, genomfört två studier baserade på enkäter och telefonintervjuer med arbetsgi- vare som har anställt på yrkesintroduktionsavtal till oktober 2017.13 Den första studien omfattade 30 arbetsgivare och den andra studien omfattade 42 arbetsgivare. Syftet med studierna var att YA-delegationen skulle få kunskap om hur anställningsformen, arbetsplatslärandet samt informationen om yrkesintroduktionsanställningar fungerar. Observationerna i båda studierna är samstämmiga och bekräftar att arbetsgivarna är övervägande positiva och kan tänka sig att an- vända anställningsformen vid ytterligare tillfällen. Att de yrkesintro- duktionsanställda i stor utsträckning blir erbjudna fortsatt anställ- ning hos samma arbetsgivare bekräftar detta ytterligare. Arbetsgi- varna har valt anställningsformen för att försöka råda bot på en ökad arbetsbelastning, för att säkra den långsiktiga kompetensförsörj- ningen och för att anställningsformen ger möjlighet att kombinera arbete med lärande. Det är relativt vanligt att den yrkesintroduktionsanställda har fler än en handledare under sin YA-period. Långt ifrån alla handledare har genomgått en handledarutbildning men handledarna har ofta er- farenhet av att handleda på arbetsplatsen. Att arbetsgivarna förstår innebörden av och fördelarna med anställningsformen är grundläg- gande för att de ska vilja använda den. Här är parternas informa- tionsarbete gentemot arbetsgivarna centralt. Arbetsförmedlingen är också en viktig informationskälla för arbetsgivarna vilket förutsätter att arbetsförmedlarna känner till anställningsformen. 13Studie arbetsgivares upplevelser av YA, se bilaga 7. 3.6.2Studie om YA baserad på de YA-anställdas erfarenheter genomförde på uppdrag av YA- delegationen en intervjustudie baserad på intervjuer med yrkesintro- duktionsanställda.14 Syftet med studien var att lära mer om hur lä- randet går till på arbetsplatsen utifrån den anställdes perspektiv. Intrycket från intervjuerna är att merparten av de YA-anställda trivs bra på sina arbetsplatser och upplever att de lär sig mycket och utvecklats i sina yrkesroller. Flera tycker att de inom ramen av sin YA-anställning lärt sig jobbet på riktigt. Även om många uppskattar sin gymnasieutbildning, lyfter flera fram att de fått en annan förstå- else för yrket genom arbetsplatsen. Genom anställningen har de också lärt sig annat som är svårt att lära sig i skolan, som till exempel kundrelationer, rutiner på en arbetsplats och det sociala samspelet med kollegor. Själva inlärningsprocessen innehåller i något skede momenten att bli visad, få testa själv under handledning och slutligen utföra arbetsuppgifter mer eller mindre självständigt. De YA- anställda lyfter också vikten av att få utmaningar, ha en lugn och trygg handledning samt att motivationen att lära sig ökar genom konstruktiv feedback. För att besvara huruvida lärandet skulle kunna förbättras med en tydlig struktur behövs det ett bredare empiriskt underlag och dju- pare analyser. YA-delegationen lämnar därmed över detta till fram- tida studier. I YA-delegationens direktiv står att Delegationen ska samråda med och Arbetsförmedlingen. Delegationen ska även samråda med Statskontoret när det gäller uppföljning och utvärde- ring av förutsättningarna för lärande inom ramen för yrkesintro- duktionsanställningarna. Delegationen bör också samråda med det skolforskningsinstitut som ska inrättas . Som framgår i kommande stycken har YA-delegationen haft täta samråd med , Arbetsförmedlingen och Statskontoret. Sy- nergieffekterna av samrådet med har varit små. 14Intervjustudie YA-anställdas syn på arbetsplatslärande, se bilaga 8. skillnad i planering, genomförande och utvärdering av arbetsplatsför- lagt lärande som sker inom ramen för det formella utbildningsväsendet där innehållet regleras i styrdokument kontra arbetsplatslärande som sker hos enskilda arbetsgivare och regleras i kollektivavtal. Samråden med Arbetsförmedlingen har varit regelbundna men tyvärr ofta fastnat i administrativa problem gällande främst infor- mation som YA-delegationen har efterfrågat men inte fått. Andra svårlösta problem har varit att information om nya eller förändrade avtal inte når ut till de lokala arbetsförmedlarna, som är de som fattar beslut och ska kunna informera korrekt. Samråden med Statskontoret har varit givande inom ramen för Statskontorets uppdrag som avslutades . YA-delegationen har undersökt förutsättningarna för samråd med . eller YA-delegationen såg några relevanta berörings- punkter för samråd. Utöver samråd enligt direktiv, har YA-delegationen arrangerat möten och rådgjort med bland annat , , Myndigheten för , Valideringsdelegationen och De- legationen för unga i arbetslivet; DUA. 3.7.1Skolverket (enligt direktiv) Enligt direktivet var en av myndigheterna som YA- delegationen skulle samråda med. YA-delegationens sekretariat placerades –2015 i . Dåvarande ordföranden var överdirektör på och två anställda inom sekretariatet delade sin arbetstid mellan och . Detta bidrog till att skapa naturliga kanaler mellan myndigheterna. Initialt handlade samrådet om att hitta be- röringspunkter mellan arbetsplatslärandet inom anställningsformen och verksamhet. handlade diskussio- nerna huvudsakligen om tre områden; framtagande av en handledar- utbildning, statsbidraget som skulle hantera samt om ra- marna för samverkan. När det gäller handledarutbildning initierade en process för att ta fram en handledarutbildning för apl-handledare. Delegationen undersökte möjligheten att erbjuda samma utbildning till handledarna inom en YA-anställning. Detta visade inte vara lämpligt då handledarutbildning var anpassad till formell utbildning med täta hänvisningar till begrepp som styrdokument, lä- roplaner, lärare etc. Detta har ingen relevans för handledare inom YA och skulle ha kunnat skapa förvirring. rekommende- rade dessutom att arbetsplatserna skulle avsätta till ut- bildningen. YA-delegationens uppfattning var att många småföreta- gare hade svårt att avsätta och gav därför i uppdrag att ta fram en kortfattad men kvalitativ handledarutbild- ning med möjlighet att fritt välja utbildningsavsnitt efter behov. Gällande statsbidraget till arbetsmarknadens parter, som hade tecknat yrkesintroduktionsavtal eller gjort en avsiktsförklaring om att göra detta, handlade diskussionen om formerna för information om bidraget och om tolkning av uppdraget. Den tredje diskussionspunkten, det vill säga ramarna för samver- kan, gick från ett informellt samråd till upprättande av en referens- grupp med representanter från olika enheter på . Referens- gruppen skulle träffas för att informera varandra om sina respektive verksamheter, försöka hitta synergieffekter och even- tuella gemensamma satsningar. gick mötesfrekvensen ner till en gång i kvartalet och har gruppen träffats en gång . Mötena har framför allt handlat om att informera varandra om relevanta sats- ningar och om att dela annan relevant information och kontaktvägar. Vissa konkreta gemensamma satsningar genomfördes för att sprida information om anställningsformen till lärare, rektorer samt studie- och yrkesvägledare. fick i uppdrag av regeringen att starta ett Lär- lingscentrum. Målet var att få fler lärlingar på gymnasial nivå och att höja kvaliteten i det arbetsplatsförlagda lärandet. Ingen representant från Lärlingscentrum har varit representerad i samrådsgruppen. YA- delegationen har försökt visa på ”den röda tråden” från en utbildning på gymnasial nivå till en tillsvidareanställning via en YA-anställning. inställning är att eleverna är anställningsbara efter en lär- lingsutbildning och har inte sett behovet av en YA-anställning där- emellan. I anslutning till ESF projektet , under ledning av Skol- verket, samverkade YA-delegationen och aktivt för att säkerställa att utbildningsaktörerna hade kännedom om anställ- ningsformen och förståelse för hur YA kan kopplas till övriga ut- bildningsinsatser. Syftet var att redan från planeringsstadiet knyta utbildningsinsatser till en möjlig anställning och till fortsatt lärande på arbetsplatsen.15 3.7.2Arbetsförmedlingen (enligt direktiv) förordning om ekonomiskt stöd för yrkesintroduktionsanställningar SFS 2013:1157 trädde i kraft . Stödet hanteras av Arbetsförmedlingen. har därmed en viktig roll i arbetet med att etablera YA-anställningar på den svenska arbetsmarknaden. En nära samver- kan med Arbetsförmedlingen har därmed varit väsentlig för YA- delegationen. På samma sätt som för YA-delegationen spelar Arbetsförmed- lingen en betydelsefull roll för de partsorganisationer som tecknat avtal om yrkesintroduktionsanställningar. Parterna behöver också få kontaktuppgifter till arbetsgivare som blivit beviljade stöd för YA- anställningar. Anledningen är att kunna följa upp att tillämpningen av avtalen varit korrekt samt att samla in erfarenheter, nå ut med information och sprida goda exempel. Arbetsförmedlingen har vidare en betydelsefull roll när det gäller att nå ut med information om yrkesintroduktionsavtalen till arbets- givare och arbetstagare. Det är hos Arbetsförmedlingen som många av dessa får information om avtalens möjligheter . Stödet för YA-anställningar handläggs lokalt och då volymerna för YA-anställningar är relativt små klassas hanteringen som ett ”sällan- ärende”. Det medför att alla förmedlare inte är helt insatta i stödet. I Statskontorets rapport år 201516 uppges att Arbetsförmedlingen påbörjat ett internt arbete för att utreda i vilken utsträckning det skulle vara möjligt att centralisera handlägg- ningen av ansökningar om stöd för yrkesintroduktionsanställningar. Syftet var bland annat att samla kompetensen, göra handläggningen mer effektiv och minska risken för felaktiga beslut. 15Se punkt 5.12. 16Statskontorets delrapport 1, Utvärdering av stöd för yrkesintroduktionsanställningar (2015:22), punkt 7.5.5 Centralisering av handläggningen utreds. rekommenderar att centralisera handläggningen av ansökningar.17 Grunden för rekommendationen var bland annat att stödet skiljer sig från Arbetsförmedlingens övriga verksamhet och förmedlarna tycker själva att ärendena är komplexa och svåra att handlägga. Att centralisera handläggningen ökar möj- ligheterna för ett fåtal handläggare att bygga upp specialiserad kom- petens på området. Detta förbättrar förutsättningarna för korrekt och effektiv handläggning, vilket i sin tur är en bättre grund för att få till stånd ökade volymer. YA-delegationen instämde i Statskontorets bedömning i sin års- redovisning . Det gjorde även Översynen av stödet för yrkes- introduktionsanställningar i sitt PM till regeringen . Då det inte har skett någon förändring i Arbetsför- medlingens hantering av stödet kvarstår YA-delegationens rekom- mendation att Arbetsförmedlingen bör centralisera handläggningen av ansökningar om stöd för yrkesintroduktionsanställningar. har från början haft täta kontakter med de an- svariga handläggarna centralt på Arbetsförmedlingen.