sou · H6B337 · 2018-05-30 00:00:00 — Att bryta ett våldsamt beteende - återfallsförebyggande insatser för män som utsätter närstående för våld Att bryta ett våldsamt beteende –återfallsförebyggande insatser för män som utsätter närstående för våld Betänkande av Utredningen om återfallsförebyggande insatser för män som utsätter närstående för våld Man måste ju liksom hitta kärnproblematiken i våld i nära relation och det är ju den som utför och som ligger i bakgrunden … Anonym deltagare i behandling för våldsproblematik vid en mansmottagning SOU och Ds kan köpas från Juridiks kundservice. Beställningsadress: Juridik, Kundservice, 106 47 Ordertelefon: Webbadress: /offentligapublikationer För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Svara på remiss – hur och varför Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ). En kort handledning för dem som ska svara på remiss. Häftet är gratis och kan laddas ner som pdf från eller beställas på /remisser Layout: Kommittéservice, Tryck: , 2018 Regeringen beslutade att tillsätta en särskild ut- redare med uppdrag att se över arbetet med återfallsförebyggande insatser för män som utsätter närstående för våld (dir. 2017:26, se bilaga 1). Till särskild utredare förordnades Kriminalvårdens general- direktör . Som sakkunniga i utredningen förordnades fr.o.m. departementssekreterarna och kanslirådet . entledi- gades och departementssekreteraren förordnades som ny sakkunnig fr.o.m. . Som experter att biträda utredningen förordnades fr.o.m. den utvecklingsledaren (), medicinsk sakkunnige (), professorn (), forskaren (), rättspsykiatern (), verksamhetsexperten (Kriminalvården), forskaren (Barnafrid), den särskilt sakkunnige i mäns våld mot kvinnor (Nationellt centrum för kvinnofrid), den särskilt sakkunnige i mäns våld mot kvinnor (Kommuner och Lands- ting), generalsekreteraren (Unizon) samt psykologen (MÄN). Som sekreterare i utredningen anställdes fr.o.m. hovrättsassessorn . För att biträda utred- ningen med konsekvensanalyser anställdes fr.o.m. t.o.m. juristen . Forskaren anställdes fr.o.m. t.o.m. den 30april 2018 för att genomföra en kvalitativ intervjustudie gentemot män som genomgår eller genomgått behandling för våldsproblematik. Utredningen överlämnar härmed betänkandet Att bryta ett våld- samt beteende – återfallsförebyggande insatser för män som utsätter när- stående för våld (SOU 2018:37). Utredningens uppdrag är härmed slutfört. 1.1Förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453) ............................................................................... 1.2Förslag till lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen (2017:30) ................................................................................. 1.3Förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400)....................................................... 1.4 Förslag till lag om ändring i fängelselagen (2010:610) ......... 1.5Förslag till förordning om ändring i förordning (1998:642) om verkställighet av frivårdspåföljder ................ 1.6Förslag till förordning om ändring i häktesförordningen (2010:2011) ......................................... Uppdrag och bakgrund............................................... Hur arbetet bedrivits .............................................................. FN:s konvention om avskaffande av all diskriminering mot kvinnor (CEDAW)................ FN:s konvention om barnets rättigheter ............... 2.3.3FN:s deklaration om avskaffande av allt våld 2.3.4FN:s konvention om rättigheter för personer 2.4 utredningar om våld mot närstående...................... 2.4.1Utredningen i nära relationer – en Mäns våldsutövande – barns upplevelser ............... 2.5Den nationella strategin för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor........................................................... 2.6 Andra utredningar av betydelse för arbetet .......................... 2.6.1Stärkt barnrättsperspektiv för barn i skyddat Utredningen om framtidens socialtjänst ............... 2.6.5Villkorlig frigivning – förstärkta åtgärder mot återfall i brott........................................................... Våld, utsatthet och dess konsekvenser ......................... Vad är våld?............................................................................. Svårt att mäta........................................................... 3.3.2Många fall av våld mot närstående anmäls Generellt om utsatthet............................................ Utsatthet bland barn och unga............................... 3.3.5Utsatthet bland kvinnor med 3.3.6Utsatthet bland barn med Utsatthet bland äldre kvinnor ................................ Hedersrelaterat våld och förtryck .......................... Utsatthet bland HBTQ-personer .......................... Inledning och bakgrund ......................................................... Män som söker hjälp för våldsproblematik............ 4.2.4Män anmälda och dömda för våld i nära 4.2.5Män anmälda och dömda för sexualbrott mot Våld mot barn .......................................................... Våld i samkönade parrelationer .............................. 4.3Förklaringsmodeller och teoretiska perspektiv på våldets uppkomst ............................................................... Den socioekologiska modellen ............................... Våld, makt och maskulinitet ................................... 4.3.3Sociologisk analys av olika typer av våld i nära Olika typer av våldsutövare i nära relation ............ Behandlingsmetoder och andra former av insatser ........ Allmänt om behandling av våldsutövare................................ 5.2 Forsknings- och kunskapsläget på området 5.3Behandlingsmetoder och program som används på Kognitiv beteendeterapi (KBT) ............................. Motiverande samtal (MI) ....................................... Alternativ till våld (ATV)....................................... Möta pappor med våldsproblematik (MPV) ......... Behandling i Kriminalvården ................................ 5.4 Behandling för våldsutövare med hedersmotiv .................. 5.5Behandling för våldsutövare med intellektuell Risk-, behovs- och mottaglighetsbedömning samt Allmänt om risk- och behovsbedömning ........................... 6.2Vanligt förekommande instrument och manualer 6.3Polisens arbete med brottsoffer och personsäkerhet (BOPS).................................................................................. 6.4Kriminalvårdens arbete med risk-, behovs- och mottaglighetsbedömning (RBM-B) ............................. Risk- och behovsbedömning inom psykiatri m.m. ............ 6.6.2Socialstyrelsens genomgång av avgränsad Kriminalvårdens arbete med partnerkontakt ....... Kriminalvårdens arbete med brottsoffersluss ...... Relevanta myndigheter, organisationer, nätverk och Nationella kompetens- och kunskapscentra ....................... 7.9Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) ................................................................................ 7.11 Samverkan mellan myndigheter för att utbyta erfarenheter och sprida kunskap .......................................... 7.11.2 Samverkan i länsstyrelsernas regi.......................... 7.12 Exempel på samverkan mellan myndigheter för att utveckla verksamhet .................................................. 7.13 Samverkan mellan kommuner som går samman om en Arbetet i landets kommuner...................................... Rutiner för identifiering av våldsutövare............. Antal personer identifieras samt påbörjar och slutför behandling .......................................... Biståndsbeslut eller öppna insatser ...................... Särskilt boende för våldsutövare .......................... Partnerkontakt och arbete med socialt nätverk .. 8.4Exempel från besök i kommuner som efterfrågar mer stöd och ledning............................................................ Hälso- och sjukvården .............................................. 9.2Gränsdragningen mellan hälso- och sjukvård Psykologisk och psykosocial behandling............. Samordnad individuell plan................................... 9.3Socialstyrelsens riktlinjer om hälso- och sjukvårdens arbete med våld i nära relationer .......................................... Rutinmässiga frågor om våld................................................ Exempel på arbete mot våld i vissa landsting ...................... Skyddat boende för våldsutsatta .......................................... Förekomst av boenden för våldsutövare ............................. Kvarboenderätt och kontaktförbud..................................... Resultat av inventeringen ..................................................... Alternativ til Vold (ATV)..................................... Analys, överväganden och slutsatser........................... Hur det återfallsförebyggande arbetet för män som utsätter närstående för våld ser ut och hur det kan förbättras ................................................................. Behov av, och tänkbara uppgifter för, ett nationellt och behandling av våldsutövare ........................................... 13.3.1 Kompetens- och kunskapsutvecklingen är eftersatt och behöver prioriteras ...................... 13.3.2 Uppgifter som behöver samordnas och utvecklas nationellt ........................................ 13.3.3 ska ha en central roll men inte stå ensam ................................................ 13.4Socialnämndens ansvar för att erbjuda våldsbenägna och våldsutövande personer insatser för att komma till rätta med sitt beteende. 13.5Verksamhet som erbjuder våldsutövande män tillfällig bostad samt överväga former som möjliggör samverkan mellan berörda myndigheter ................................................ Frågor som rör närståendes säkerhet i arbetet Det sociala nätverkets roll i det våldsförebyggande arbetet samt hur det kan tas tillvara för att stärka arbetet med våldsutövande män .......................................... Tydliggörande av ansvar för och hälso- och sjukvården samt utveckling av arbetet ......................... 14.1.1 Ansvar för insatser till personer som utsätter närstående för våld ska framgå 14.1.2 Hälso- och sjukvården bör i större utsträckning arbeta med våldsproblematik.......... 14.1.3Förändringsarbetet med våldsutövare bör utvecklas genom överenskommelser med SKL ... 224 Boende för våldsutövare ....................................................... kunskapsutveckling kring förändringsarbete med våldsutövare ska inrättas hos 14.4.2Uppdrag för centrum för samordning och kunskapsutveckling samt andra aktörers roller ... 233 Sekretess och informationsutbyte ....................................... En mer aktiv roll och utökad samverkan mellan och andra myndigheter.......................... Skiss över utredningens förslag på organisationsnivå ........... Vilka berörs av förslagen?..................................................... Förslag om ett uttalat ansvar för socialnämnden ................ 15.3.1 Stöd, hjälp och behandling.................................... 15.3.2 Integrerade och samlokaliserade mottagningar Konsekvenser av förslag om samordnade individuella planer (SIP) ........................................................................... Konsekvenser av förslag om information till barn ............. Konsekvenser av förslag om inrättande av Centrum för samordning och kunskapsutveckling ............................ Andra nationella centrum ..................................... Godkännande av behandlingsverksamheter ........ 15.6.3 Länsstyrelsernas bidrag till verksamheten ........... Företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt ............................................................... Särskilda boenden för våldsutövare ..................................... Det kommunala självbestämmandet ................................... internationella åtaganden och de föreslagna författningarnas överensstämmande med ......... Förslaget till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453) ............................................................................. Förslaget till lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen (2017:30) ............................................................................... Förslaget till lag om ändring i fängelselagen (2010:610).... Förslaget till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) .................................................... Bilaga 2 Utredningens möten och studiebesök .......................... Upplevelser av våldsutövande och hjälpbehov ............. Behandling av våldsutövare i nära relationer ................ Utredningens uppdrag har varit att undersöka hur det återfallsföre- byggande arbetet för män som utsätter närstående för våld ser ut och lämna förslag på hur det kan stärkas och förbättras. Vi har mer specifikt haft i uppdrag att utreda: •Hur det återfallsförebyggande arbetet för män som utsätter när- stående för våld ser ut och hur det kan förbättras. •Behov av, och i förekommande fall uppgifter för, ett nationellt för förebyggande arbete och behandling av våldsutövare. •Socialnämndens ansvar för att erbjuda våldsbenägna och vålds- utövande personer insatser för att komma till rätta med sitt bete- ende. •Verksamhet som erbjuder våldsutövande män tillfällig bostad samt överväga former som möjliggör samverkan mellan berörda myndigheter. •Frågor som rör närståendes säkerhet i arbetet med våldsutövare. •Det sociala nätverkets roll i det våldsförebyggande arbetet samt hur det kan tas tillvara för att stärka arbetet med våldsutövande män. Arbete med våldsutövare måste alltid utgå från de våldsutsattas behov av säkerhet Det återfallsförebyggande arbetet för män som utsätter närstående för våld utgör en viktig del av samhällets samlade insatser för att mäns våld mot kvinnor ska upphöra. Också när syftet är stödjande och förebyggande, måste dock utgångspunkten alltid vara att de handlingar som utgör kriminella gärningar ska lagföras. Insatser på detta område måste därtill utgå från de våldsutsattas behov av skydd och stöd. Det överordnade målet är och förblir att våldet mot dem ska upphöra. ansvar för insatser till våldsutövare ska förtydligas Det återfallsförebyggande arbetet ser mycket olika ut i olika delar av landet. De visar bl.a. den enkät som genomförts i samtliga kommu- ner. har ett uttryckligt ansvar för att erbjuda stöd till personer som utsatts för brott, och de som har utsatts av en närstående omnämns särskilt i socialtjänstlagen. Att de som utövat våld inte särskilt omnämns som en grupp som ska erbjudas insatser, har lett till att kommunerna har uppfattat sitt ansvar för gruppen på olika sätt. Utredningen anser därför att ett uttryckligt ansvar för att tillhandahålla insatser till personer som har utsatt närstående för våld ska införas i 5 kap. 11 § socialtjänstlagen (2001:453). Syftet med en sådan reglering är att våldsutövare ska kunna erbjudas insatser som kan bidra till att de slutar att använda våld. Utredningen väljer att placera regleringen i samma paragraf som den som reglerar ansvar för våldsutsatta och barn, eftersom insatser till våldsutövare är en del av arbetet för att människor ska slippa utsättas för våld. Hälso- och sjukvården behöver engageras i arbetet Hälso- och sjukvården har en stor kontaktyta mot större delen av befolkning. Det finns därför goda förutsättningar för hälso- och sjukvården att spela en avgörande roll när det gäller att upptäcka våld mot närstående. Erfarenheten visar också att såväl många utsatta för som utövare av våld mot närstående har varit i kontakt med hälso- och sjukvården i nära anslutning till det våld som utövas. Ut- redningens övertygelse är att hälso- och sjukvården därför i högre grad än måste engageras i arbetet med att upptäcka våld mot närstående. Bland annat behöver frågor om förekomsten av våld ställas oftare än vad som görs. Personer som utövar våld mot närstående kan ha behov av kvali- ficerad terapeutisk eller psykologisk behandling. Sådan behandling är främst en uppgift för hälso- och sjukvården, medan psykosociala insatser och psykosocial behandling primärt är upp- gift. Gränsen mellan de uppgifter som ska utföras av och hälso- och sjukvården är en fråga som är föremål för mycket diskussion bland dem som arbetar med insatser och behandling. Detta är något som utredningen anser att bör få i uppdrag att reda ut och vid behov reglera. Utredningen har inte bedömt att ansvaret för insatser till vålds- utövare från hälso- och sjukvårdens sida är lämpligt att reglera i lag eller annan författning. I stället pekar utredningen på att flera goda exempel finns på när hälso- och sjukvården i nära samarbete med kommuner på ett framgångsrikt sätt engagerats i ett aktivt och lång- siktigt arbete för att förhindra våld mot närstående. Barn som lever i familjer där det förekommer våld är mycket ut- satta. Dessa barn behöver uppmärksammas särskilt. Utredningen före- slår att 5 kap. 7 § första stycket hälso- och sjukvårdslagen (2017:30) utökas med en fjärde punkt om att barns behov av egen information särskilt ska beaktas, om barnets förälder eller någon annan vuxen som barnet varaktigt bor tillsammans med utövar våld eller begår andra övergrepp mot barnet eller mot en närstående till barnet. En sådan möjlighet finns redan för barn till föräldrar med missbruk eller psykisk sjukdom. Samordnad individuell plan kan vara ett verktyg i arbetet med våld mot närstående Personer som utsätter närstående för våld kan i många fall ha behov av strukturerade, samordnade insatser, varvid en samordnad indi- viduell plan, SIP, kan behöva upprättas. Som regelverket ser ut är det endast och hälso- och sjukvården som har rätt och skyldighet att ta initiativ till att upprätta SIP. SIP skulle kunna vara ett mycket användbart verktyg för samordnade insatser för såväl våldsutsatta som våldsutövare. Arbetet med SIP behöver därför utvecklas. Utredningen föreslår att Kriminalvården ska ha rätt och skyldighet att initiera och delta i samordnade individuella planer för personer som befinner sig under en straffverkställighet. För att stärka säkerheten och underlätta riskbedömningar, ser utredningen också ett behov av att införa en uttrycklig möjlighet att samordna flera planer med varandra. Polisen ska underrätta om att det finns behov av en SIP för någon som de har kommit i kontakt med. Regleringen om SIP ska även i fortsättningen bygga på sam- tycke från den enskilde. Kompetens och samordning måste lyftas och prioriteras nationellt Arbetet med insatser till våldsutövare behöver utvecklas och sam- ordnas på nationell nivå. Många olika aktörer behöver arbeta med dessa frågor. Det måste enligt utredningens uppfattning emellertid finnas en aktör som tar på sig ett ansvar för att samordna och prioritera arbetet. Den aktör som bör ges den rollen är Socialstyrel- sen, som har ett flertal uppgifter på detta område samt har en normgivande roll gentemot såväl socialtjänst och hälso- och sjukvård. Utredningen föreslår därför att det hos ska inrättas kunskapsutveckling för insat- ser och behandling till personer som utsätter närstående för våld. kunskapsutveckling ska samråda och samarbeta med andra och kunskapsbärande myndigheter på området, samt med sådana aktörer som SKL och relevanta civilsamhällesorganisationer. •ta fram kunskapsstöd, vägledning och rekommendationer för identifiering av, risk- och behovsbedömning för samt insatser och behandling till personer som utsätter närstående för våld •i samarbete med Kriminalvården och andra relevanta aktörer ut- veckla och förvalta behandlingsprogram för personer som utsätter närstående för våld •ansvara för att i samarbete med Kriminalvården och andra rele- vanta aktörer ta fram en ordning för granskning och godkännande av behandlingsmetoder •i samråd med SKL och andra relevanta aktörer utarbeta en modell för specialiserade mottagningar för våld mot närstående •ansvara för att erbjuda utbildning av personal som ska använda arbets- och behandlingsmetoderna som godkänts •ansvara för uppföljning och utvärdering av insatser och behand- ling för våldsutövare samt utveckla metoderna utifrån resultaten av uppföljningen och utvärderingen •följa forskningen på området i och internationellt och söka samarbeten med lärosäten kring högre utbildning och arbete som för kunskapsläget framåt •med utgångspunkt i pilotprojekt se över förutsättningarna för att upprätta en nationell telefonlinje för hjälp och hänvisning till behandling för våldsutövare •samråda och samarbeta med andra kompetenscentra med inrikt- ning på våld i nära relationer samt myndigheter och civilsam- hällesorganisationer i övrigt med kompetens på området för att utveckla arbetet på området En ny sekretessbrytande regel ska införas Utredningen föreslår att en ny sekretessbrytande regel ska införas i 10 kap. 18 b § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), OSL, till förebyggande av allvarlig brottslighet mot person. och hälso- och sjukvården ska genom den nya bestämmelsen ha en möjlighet att lämna uppgifter om en enskild till polisen. En avgräns- ning ska ske till brott som avses i 3, 4 eller 6 kap. för vilket det inte är förskrivet lindrigare straff än fängelse . I enlighet med andra sekretessbrytande regler i 10 kap. OSL ska det inte vara någon skyldighet för och hälso- och sjuk- vården att delge polisen uppgifter i dessa fall. och hälso- och sjukvården ska genom en samlad bedömning själva avgöra om det är lämpligt att sekretessen bryts. Polisen har ingen möjlighet att kräva uppgifter av myndigheterna. Tydligare riktlinjer för informationsutbyte Tillämpningen av sekretesslagstiftningen upplevs av många yrkes- verksamma som svår och komplicerad. Många yrkesgrupper om- fattas dessutom av ett tjänstemannaansvar, som innebär att felaktig hantering av sekretess kan leda till åtal för tjänstefel. Detta medför att det inte sällan iakttas en högre grad av restriktivitet än vad som egentligen är nödvändigt när det gäller att dela uppgifter till andra myndigheter. Det behövs därför tydliga rutiner och riktlinjer för hur sekretessen ska hanteras vid behov av samarbete mellan myndigheter med anledning av misstanke om våld mot närstående. kunskapsstöd bör ges i uppdrag att ta fram verk- samhetsspecifika riktlinjer för informationsutbyte inom ramen för gällande sekretessreglering. kunskaps- utveckling bör i samarbete med länsstyrelserna och NCK också erbjuda vägledning för yrkesverksamma när det gäller sådana fråge- ställningar. Tillfälligt boende för våldsutövare Personer som har utsatt närstående för våld och som bor till- sammans med de våldsutsatta bör av kommunerna hänvisas till till- fälligt boende i de fall det är lämpligt med hänsyn till säkerheten för de våldsutsatta och andra omständigheter. I takt med att arbetet med insatser och behandling för våldsutövare blir mer etablerat, kan även arbetet med att hänvisa våldsutövare till annat boende komma att utvecklas. Som lagstiftningen ser ut bygger en sådan lösning i första hand på frivillighet från våldsutövarens sida, vilket i många fall medför att någon flytt inte kommer till stånd. Dessutom måste det alltid ske en noggrann riskbedömning för att avgöra om det kan vara en lämplig lösning att flytta på våldsutövaren, med hänsyn till de våldsutsattas säkerhet och andra relevanta omständigheter som har med de våldsutsattas och barnens behov att göra. I de fall där vålds- utövaren riskerar att söka upp och utsätta de våldsutsatta för ytter- ligare våld eller hot, kan det vara nödvändigt för dessa personer att exempelvis vistas i skyddat boende , oavsett om den våldsutövande parten bor kvar i hemmet eller inte. ordning och kunskapsstöd ska inom ramen för sitt uppdrag ta fram kunskapsstöd, vägledning och rekommendationer för arbete med insatser till våldsutövare. Frågan om boende för våldsutövare bör då finnas med.