sou · H6B328 · 2018-04-03 00:00:00 — Detta innebär att ledamöterna i en bolagsstyrelse där bolagets administrativa stöd sköts av SSC, inte skulle ha ansvaret och kontrollen över bolagets redovisning och organisation i dessa delar. De frågor som SSC hanterar är operativa frågor för ledningen och bolaget att hantera. Utredningen har heller inte hittat några andra exempel på bolag som nyttjar SSC:s tjänster. Dessutom använder bolag och myndig- heter separata ekonomisystem och redovisningssystem, vilket kan tänkas skapa svårigheter vid en övergång till SSC. Statligt ägda bolag ska enligt ägarpolicy följa samma regler som noterade bolag. Verksamhetsmässiga, personella och ekonomiska konsekvenser samt finansiering 18.4.3Verksamhetsmässiga konsekvenser för staten Bedömning: Statens styrning av samhällets alarmeringstjänst stärks. Det sker på flera olika sätt. Genom att författningsreglera samhällets alarmeringstjänst genom lagstiftning som också kompletteras med föreskrifter framtagna av olika statliga myndigheter har staten tydligt satt upp ramarna för vem som ska ansvara för olika frågor och hur verksamheten i stort ska drivas. Detta oavsett vilken organisa- tionsform som regeringen väljer för verksamheten. Genom författningsregleringen kommer också den statliga tillsynen över verksamheten att stärkas. Skälen för utredningens bedömningar Utredningens förslag innebär att den statliga styrningen över sam- hällets alarmeringstjänst stärks, något som varit ett av syftena med utredningens arbete. Utredningen har lagt flera förslag som ökar den statliga styrningen. Verksamheten författningsregleras, hjälporganen åläggs en skyl- dighet att ansluta sin verksamhet till den nationella alarmerings- funktionen, kraven på informationsdelning mellan aktörerna ökas genom att en gemensam teknisk lösning ska tas fram liksom ett gemensamt system för geodata samt att alarmeringsfunktionen ska ställa under statlig tillsyn. Genom författningsregleringen, inklusive föreskrifter från olika statliga myndigheter, läggs ramarna för vem som ska ansvara för vad och hur verksamheten i stort ska bedrivas. Det är också utredningens bedömning att en förbättrad samord- ning kräver att funktionen kan ha flera andra uppgifter utöver larmbehandling. Det handlar om uppgifter inom alarmeringen som har betydelse för den enskildes säkerhet och trygghet samt för samhällets skydd mot olyckor och för krisberedskapen Den tekniska lösningen för informationsutbyte och informa- tionsdelning finns inte färdigutvecklad , men i takt med att den byggs upp och blir klar att börja använda ska den nationella alarmeringsfunktionen och hjälporganen vara skyldiga att anpassa sina system till den tekniska lösningen och använda det gemen- samma systemet för geodata. Hjälporganen ska se till att deras Verksamhetsmässiga, personella och ekonomiska konsekvenser samt finansiering system är kompatibla med den tekniska lösningen. Detsamma gäller utredningens förslag om ett gemensamt system för geodata. Eftersom staten är delägare i SOS Alarm och part i alarmerings- avtalet kommer staten att behöva avsätta resurser för de förhand- lingar som behöver genomföras med i första hand SKL, och med SOS Alarm när det gäller såväl det nu gällande konsortialavtalet som alarmeringsavtalet. Oavsett vilken organisationsform som väljs måste avtalen mot bakgrund av att verksamheten blir författnings- reglerad ses över respektive sägas upp. 18.4.4Verksamhetsmässiga konsekvenser för hjälporganen Bedömning: Hjälporganen kommer att påverkas av utredningens olika förslag. Samtliga hjälporgan kommer bland annat att åläggas en skyl- dighet att ansluta sig till den nationella alarmeringsfunktionen. I alarmeringslagen regleras också deras skyldigheter, ansvar och roller i larmbehandlingen. Förslagen innebär inte att hjälporganens ansvarsområden minskar. De statliga hjälporganen Polismyndig- heten, , och länsstyrelserna åläggs därmed också att ansluta sin verksamhet till den nationella alarmeringsfunktionen. Det medför inte att deras verksamhet minskar. Utredningens förslag om en teknisk lösning liksom förslaget om ett gemensamt system för geodata kommer att ställa krav på hjälporganen att anpassa sina system så att dessa görs interope- rabla. Inget av de förslag som utredningen lägger innebär förändrat ansvar eller mandat enligt den speciallagstiftning som reglerar respektive hjälporgans verksamhet. Några författningsändringar i den speciallagstiftning som styr respektive hjälporgan har inte bedömts nödvändiga. SOS Alarm kommer att behöva se över samtliga avtal, även de med hjälporganen, för att se om de behöver justeras, sägas upp alternativt säljas som en följd av genomförandet av utred- ningens förslag eller mot bakgrund av de bedömningar som utredningen gör när det gäller de krav som konkurrens- och upphandlingsrätten ställer. Verksamhetsmässiga, personella och ekonomiska konsekvenser samt finansiering De skyldigheter och åligganden som hjälporganen får genom utredningens förslag inkräktar inte på den kommunala självstyrel- sen i större utsträckning än vad om är motiverat för att uppnå syftet med förslagen. Skälen för utredningens bedömningar Utredningens förslag kommer att påverka hjälporganen. är anslutningen till SOS Alarm frivillig och reglerad i alarmerings- avtalet. De kommer att i alarmeringslagen åläggas en skyldighet att ansluta sin verksamhet till den nationella alarmeringsfunktionen. I alarmeringslagen regleras också deras skyldigheter, ansvar och roll i larmbehandlingen. Från kommunalt håll har framförts farhågor för att kravet på medlyssning kommer att ställa nya och kostsamma krav på hjälp- organen, bland annat att de kan riskera att behöva bygga upp nya egna centraler för att klara detta. Utredningen har bedömt att kravet på medlyssning är en viktig del i att få larmbehandlingen så sömlös som möjligt. Medlyssning ska som tillämpas när det behövs för att kunna lösa uppgiften att behandla larmet snabbt och säkert. Medlyssning tillämpas utan att det har inneburit att hjälporganen sett sig nödgade att av det skälet bygga upp egna centraler. Hjälporganen har en skyldighet att vara nåbara dygnet runt för att kunna ta emot och respondera på ett larm som kommer till dem via SOS Alarm. Det nya kravet är i någon mening en författningsreglering av en ordning som redan tillämpas. Utredningen har också uppfattat att hjälporganen har efterfrågat utökade möjligheter till tidig medlyssning, eftersom detta uppfattas kunna underlätta snabba och effektiva hjälpinsatser. Tidig medlyss- ning är också något som regeringen pekar på i direktiven till utred- ningen. Dessutom kommer hjälporganen att kunna ge den natio- nella alarmeringsfunktionen i uppdrag att hantera medlyssningen. Mot denna bakgrund ser inte utredningen att det nya kravet skulle behöva innebära varken förändringar i verksamheten eller i kost- naderna i någon större omfattning. Den av kommittén föreslagna tekniska lösningen kommer att ställa krav på hjälporganen att anpassa sina tekniska system för att kunna uppnå interoperabilitet. Utredningen bedömer att kostna- Verksamhetsmässiga, personella och ekonomiska konsekvenser samt finansiering derna för detta är begränsade och främst handlar om att bygga konverteringstjänster. Det måste följas upp framöver när utveck- lingen av systemet kommit längre. Det grundläggande verksamhetsansvaret för respektive hjälp- organ så som det är definierat i olika författningar kommer inte att ändras vilket innebär att ansvarsfördelningen av olika samhällsupp- drag på olika nivåer kommer att bestå. Det innebär enligt utred- ningens bedömning också att det inte behövs några författnings- ändringar i den speciallagstiftning som styr respektive hjälporgan. , , och läns- styrelserna ansvarar för den statliga delen av räddnings- tjänsten. Dessa kommer enligt utredningens förslag att vara skyldiga att ansluta sin verk-samhet till den nationella alarmeringsfunk- tionen. Detta är en nödvändig konsekvens av att regeringen i direktiven till utredningen varit tydlig med att dessa myndigheter ska anslutas och vara en viktig del i samhällets alarmeringstjänst. Dessa myndigheter kommer att behöva anpassa sin verksamhet till de nya förutsättningarna. Anslutningen innebär vad utredningen kan bedöma inte att dessa myndigheters verksamhet ska minska i omfattning. Den nya ordningen innebär inte heller några förändringar i vad som är statliga respektive kommunala uppgifter för det fall att rege- ringen väljer att behålla SOS Alarm. För det fall att regeringen väl- jer myndighetsalternativet så innebär det att SOS Alarms verksam- het förstatligas och det kommunala inflytande som funnits genom ägarskapet i bolaget och genom konsortialavtalet över verksamhe- ten upphör. De avtal som SOS Alarm har med bland annat hjälporganen behöver ses över för att se om de ska justeras, sägas upp eller säljas som en följd av genomförandet av utredningens förslag eller mot bakgrund av de bedömningar som utredningen gjort när det gäller de krav som konkurrens- och upphandlingsrätten ställer. I båda organisationsmodellerna kommer hjälporganen att behålla en stor frihet att besluta om och styra över sina egna resurser efter- som det i den nya ordningen ges möjligheter att avtala med den nationella alarmeringsfunktionen att genomföra de delar av larm- behandlingen som inte omfattas av ensamrätten och som hjälp- organen ansvarar för själva. Verksamhetsmässiga, personella och ekonomiska konsekvenser samt finansiering 18.4.5Verksamhetsmässiga konsekvenser för andra myndigheter Bedömning: Några myndigheter kommer att behöva ta fram föreskrifter med anledning av den föreslagna lagstiftningen. Några myndigheter kommer att få uppdrag av regeringen att utreda vissa frågor. SSC ska ta över viss ekonomiadministrativ verksamhet från . Skälen för utredningens bedömningar Det finns flera myndigheter som utredningen föreslår ska få uppdrag av regeringen att t.ex. ta fram föreskrifter eller bedriva till- syn. Dessa är Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB), , Statskontoret, Lantmäteriet, , Poli- smyndigheten, , länsstyrelserna. För SSC kommer den nya ordningen att innebära en utökad verksamhet då viss ekonomiadministrativ verksamhet ska tas över, om den nationella alarmeringsfunktionen inrättas i form av en myndighet. När det gäller utredningens bedömning av de ökade kostnaderna för myndigheten så behandlas dessa i avsnitt 18.9.3. Utredningens förslag medför inte några konsekvenser för andra myndigheter än de som nämnts. 18.4.6Verksamhetsmässiga konsekvenser för andra aktörer Bedömning: Den författningsreglerade ensamrätten för den nationella alarmeringsfunktionen inskränker andras möjligheter till etablering och erbjudande av tjänster. Säkerhets- och jourbranschen, trossamfunden och SKL Före- tag AB påverkas av utredningens förslag. Verksamhetsmässiga, personella och ekonomiska konsekvenser samt finansiering Skälen för utredningens bedömningar Det faktum att utredningen föreslår en författningsreglerad ensam- rätt för den nationella alarmeringsfunktionen att ta emot och behandla larm på nödnummer 112 och till larmbehandlingen an- knytande tjänster, får konsekvensen att ingen annan får ägna sig åt dessa tjänster. Konsekvenserna begränsas av det faktum att den föreslagna lagstiftningen i mångt och mycket är en kodifiering av det som redan i praktiken gäller enligt alarmeringsavtalet. Ensam- rätten är dock nödvändig för att kunna möta den ambition som regeringen ger uttryck för i direktiven till utredningen, att inrätta en stabil och robust alarmeringstjänst som inte längre bygger på frivilliga överenskommelser mellan staten och den kommunala sektorn. I kapitel 11 har utredningen redogjort för aktörer som bedriver kommersiella jour- och säkerhetstjänster inom säkerhets- branschen. Från säkerhetsbranschens sida har man önskat att den nationella alarmeringsfunktionen inte ska få sälja kommersiella tjänster. Utredningen har bedömt att den nationella alarmerings- funktionen ska få sälja kommersiella tjänster, under förutsättning att det sker inom ramen för den nationella rätten och regler om konkurrens, statsstöd, upphandling och de grundläggande friheterna etableringsrätt och rätten att tillhandhålla tjänster. Givet att så sker bedömer utredningen att varken andra aktörer eller marknaden kommer att påverkas på ett negativt sätt. Om den nationella alarmeringsfunktionen inte kan bedriva sin kommersiella verksamhet i enlighet med gällande rätt, får den kommersiella verksamheten avvecklas. Det har inte varit möjligt för utredningen att beräkna antalet företag som berörs av utredningens förslag, storleken på företagen eller vilka branscher företagen är verksamma i. I de två största branschföreningarna finns drygt 200 (omkring 230) företag med en omsättning på omkring 50 miljarder , varav några represen- teras i bägge föreningar.4 De berörs förstås i varierande utsträck- ning av utredningens förslag. Det är inte bara som föreslås kunna bli en hän- visningstjänst. Alla trossamfund ska ha den möjligheten. 4 / (hämtad 180313), (hämtad 180313). Verksamhetsmässiga, personella och ekonomiska konsekvenser samt finansiering inte varit möjligt för utredningen att exakt ange vilka, eller hur många, trossamfund som kommer att omfattas av de nya reglerna. Om ett trossamfund ska anses tillhöra aktuell krets får avgöras av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Trossam- funden föreslås betala en avgift som motsvarar full kostnadstäck- ning. betalar en skälig avgift. Eftersom är delägare i SOS Alarm så kommer bolaget att bli berört som part i alarmeringsavtalet. Eftersom verk- samheten kommer att författningsregleras, måste avtalet sägas upp oavsett vilken organisationsform som väljs. I detta sammanhang ska även frågan om SOS Alarms ägande i dotterbolaget (”YouCall”) hanteras av den organisationskommitté eller den särskilde utredaren som ska få regeringens uppdrag att inrättande den nationella alarmeringsfunktionen. SOS Alarm äger av YouCall och resten av bolaget ägs av . Dessa bolag berörs således också av utredningens förslag. Utredningens förslag kommer inte att få konsekvenser i någon större utsträckning för andra aktörer som t.ex. frivilligorganisa- tionerna. 18.4.7Konsekvenser för samhället i stort Bedömning: En väl fungerande och samordnad alarmerings- tjänst är en nödvändig del i vår samlade förmåga att hantera och stå emot händelser i hela hotskalan. Skälen för utredningens bedömning En väl fungerande alarmeringstjänst är inte bara viktig för enskilda nödställda. Det är också viktigt för samhällets samlade förmåga att hantera och skydda mot olyckor, krissituationer och lägen av mer allvarligt slag som höjd beredskap och krig. Det handlar om att se till att de samlade resurser och den samlade förmågan vi har i landet kan användas och göra nytta på bästa sätt för att skydda oss och vårt land samt de demokratiska värden som vårt samhälle bygger på. Verksamhetsmässiga, personella och ekonomiska konsekvenser samt finansiering 18.4.8Organisatoriska och personalmässiga konsekvenser Bedömning: Utredningens förslag har organisatoriska och perso- nalmässiga konsekvenser. Skälen för utredningens bedömning Utredningens förslag har organisatoriska och personalmässiga kon- sekvenser. Hur stora dessa blir beror för det första på vilken orga- nisationsform som regeringen slutligen väljer för den nationella alarmeringsfunktionen och för det andra på hur den regionala orga- nisationen kommer att se ut. Om bolagsformen väljs och SOS Alarm behålls så är de organisa- toriska konsekvenserna begränsade eftersom det inte innebär ett överförande av verksamhet till ny juridisk person. SOS Alarm behöver dock, liksom , se över om verksamheten drivs i enlig- het med gällande rätt t.ex. rörande verksamhet av kommersiell karaktär. För det fall att regeringen väljer organisationsformen statlig förvaltningsmyndighet blir konsekvenserna mycket större då det innebär ett förstatligande av den verksamhet som SOS Alarm driver . Dessutom innebär det transformationskostnader av icke ringa slag som redogörs för nedan i följande avsnitt. I kapitel 16 har utredningen närmare beskrivit och analyserat vad som gäller för de båda organisationsformerna och vad en kom- mande särskild utredare eller organisationskommitté kommer att behöva arbeta vidare med rent praktiskt, inför inrättandet av den nationella alarmeringsfunktionen. Oavsett vilken organisationsform som regeringen slutligen väljer och hur processen att inrätta den nya nationella alarmerings- funktionen än läggs upp så är det utredningens bedömning att alarmeringsverksamheten som sådan gynnas av stabila förutsätt- ningar. Det har också varit en av utgångspunkterna för utred- Verksamhetsmässiga, personella och ekonomiska konsekvenser samt finansiering ningens arbete att ta till vara det som fungerar och att inte utan starka skäl ändra sådant som är väl fungerande i dagens ordning. Utredningen har i avsnitt 17.10 bedömt att den nationella alarme- ringsfunktionens regionala organisation tills vidare, och i avvaktan på regeringens beredning av andra utredningsförslag som rör den regionala indelningen, bör utgå från den indelning som SOS Alarm har , dock med siktet inställt på färre alarmeringscentraler. Utredningens förslag medför därför i det korta perspektivet inga organisatoriska eller personella konsekvenser för berörda aktörer. I ett längre perspektiv, och beroende på hur regeringen mer i detalj väljer att göra med den regionala indelningen, så kommer sådana konsekvenser att uppstå. I samband med ett beslut om genom- förande av en sådan förändring, och när man vet mer om tidsplan m.m., så behöver en fördjupad konsekvensanalys genomföras med förslag på åtgärder för att motverka negativa konsekvenser i den operativa verksamheten. SOS Alarms verksamhet har varit under utredning vilket av naturliga skäl har varit en utmaning för bolagets ledning och personal samt alla de som har avtal med bolaget. Som nämnts ovan kommer bolaget att ställas inför förändringar av verksamheten oavsett vilken verksamhetsform som regeringen slutligen väljer. Det kommer att vara viktigt för bolaget att för- bereda sig och rusta sig inför kommande förändringar både rent praktiskt men också bland annat arbetsrättsligt. Vid en ombildning av SOS Alarm till en statlig myndighet är avsikten att kärnverksamheten vid bolaget ska drivas vidare. Frågan om identitet mellan verksamheterna liksom frågan om tillämplighe- ten av reglerna i 6 b § lagen (1982:80) om anställningsskydd (LAS) vid övergång av verksamhet behöver också hanteras av den särskilde utredaren eller organisationskommittén. Vid en övergång av verk- samhet från ett bolag till en myndighet behöver frågan om eventuell övergång av de rättigheter och skyldigheter på grund av Verksamhetsmässiga, personella och ekonomiska konsekvenser samt finansiering de anställningsavtal och de anställningsförhållanden som gäller för övergången till den nya arbetsgivaren beaktas. Den nämnda regeln i LAS innebär att anställningsavtal automatiskt går över från överlåtaren till förvärvaren, såvida arbetstagaren inte väljer att tacka nej till övergången. Denna konsekvens måste förstås beaktas i det fortsatta arbetet (jämför avsnitt 16.3.4). Avsikten är att den nationella alarmeringsfunktionen, i det fall funktionen ska drivas i form av en statlig förvaltningsmyndighet, ska använda sig av de administrativa tjänster som SSC kan erbjuda. Det innebär troligtvis att det kommer att uppstå viss arbetsbrist vid SOS Alarm för den personal vars huvudsakliga sysselsättning är sådana administrativa uppgifter som SSC kan erbjuda. Utredningens bedömningar i termer av kostnader redovisas i avsnitt 18.9.3. Risk för personalflykt och kompetenstapp Vid organisationsförändringar eller andra ändringar inom en verk- samhet så ska risken för personalflykt, och därmed kompetenstapp, inte underskattas om förändringen blir stor. Tapp av personal och kompetens är viktiga och kritiska faktorer som kan påverka den nationella alarmeringsfunktionens fortvarighet på ett negativt sätt. Organisatoriska förändringar handlar i denna utredning dels om organisationsformen som sådan men också om frågan om den regio- nala indelningen. Utredningen föreslår ingen förändring av nuvarande regional indelning. En förändrad organisationsform kan få stor påverkan på ”kritiska” kompetenser inom specialist- funktioner som t.ex. it och verksamhetsutveckling men även för ledande positioner och funktioner inom den dagliga operativa drif- ten och för SOS-operatörerna. Förändringar kan också komma att påverka t.ex. svarstider och förmågan att hantera större händelser och kriser samt möjligheterna att utveckla verksamheten. är det utredningens bedömning att effektiviteten hos ledning och stabsfunktioner kommer att påver- kas, inte minst på grund av att etableringen kommer att ställa krav på bland annat framtagande av nya rutiner och liknande. Dessa kostnader kommer att vara större i en myndighetslösning än i en bolagslösning eftersom de förändringar som krävs är mer omfat- Verksamhetsmässiga, personella och ekonomiska konsekvenser samt finansiering tande i myndighetslösningen. Utredningens bedömning av kost- naderna i en myndighetslösning framgår av avsnitt 18.9.3. När det gäller den operativa verksamheten så är det utred- ningens bedömning att den som sådan påverkas i mindre utsträck- ning givet att avhoppen av SOS-operatörer inte blir för stort. En förutsättning är dock att genomförandet av beslutade förändringar är så pass väl planerat att det dagliga arbetet kan fortgå utan stör- ningar. Det måste också tas med i beräkningen att en ny organisation eller en förändrad verksamhet i övrigt kan ställa nya eller ökade krav på särskild kompetens och andra rutiner i t.ex. larm- behandlingen. De nämnda aspekterna behöver både SOS Alarm och alla hjälp- organ analysera inför en kommande nyordning. Men kanske att detta trots allt är särskilt viktigt för SOS Alarm, som emellanåt har haft svårt att rekrytera personal. SOS Alarm kommer att behöva se över gällande affärsplan –2019 inklusive bemannings- och rekryteringsplaner. Mot bakgrund av den budgetförstärkning som SOS Alarm fått och regeringens krav om ökad beman- ning och förkortade svarstider så måste en fortsatt satsning på bemanning inom den operativa verksamheten inklusive ledarskap dygnet runt fortsätta. Detsamma gäller bolagets krisberedskap. Utredningen har inte haft i uppdrag att utreda kompetens- behoven hos den nationella alarmeringsfunktionen, ej heller hos hjälporganen. Eftersom den nya ordningen i stort innebär en forma- lisering av dagens gränssnitt mellan hjälporganen och SOS Alarm så bedömer utredningen att det inte ställs några omedelbara krav på förändrad kompetens hos den nationella alarmeringsfunktionen, ej heller nos hjälporganen. Ett löpande kompetensutvecklingsarbete behöver självfallet ske även fortsatt, både hos den nationella alarmeringsfunktionen och hjälporganen. Verksamhetsmässiga, personella och ekonomiska konsekvenser samt finansiering Hjälporganen ska inte behöva bygga upp egna alarmeringscentraler I direktivet till utredningen anges att den nationella alarmerings- funktionen bör utformas på ett sådant sätt att några andra alarme- ringscentraler inte ska behöva byggas upp i någon större omfattning.5 I kapitel 8 har utredningen närmare beskrivit hur den nationella alarmeringsfunktionens roll i larmbehandlingen ska se ut. En stor flexibilitet föreslås, vilket innebär att den nationella alarmeringsfunk- tionen, oavsett organisationsform, ska kunna ges uppdrag att tillhandahålla i princip ”fullständig larmbehandling” till de hjälp- organ som så önskar och då genom enskilda överenskommelser.