sou · H6B376 · 2018-10-12 00:00:00 — 8 § Stöd får inte ges till privatpersoner. Stöd får inte heller ges till någon som har skulder för svenska skatter eller avgifter hos eller som är i lik- vidation eller försatt i konkurs. 9 § Stöd får inte ges till åtgärder som 1.måste genomföras för att uppfylla skyldighet enligt lag eller annan författning eller villkor i ett tillstånd, 2.har fått skattereduktion för arbetskostnad eller annat offentligt stöd för eleffektiviseringsåtgärder, 3.har påbörjats innan beslut i frågan om stöd har fattats, 4.utförs inom elintensiv industri som avses i 2 § 1, eller 5.har liten betydelse för att uppfylla syftet med stödet. 10 § Ett anbud om stöd ska vara skriftligt och ges in till . 11 § Ett anbud ska innehålla 1.uppgifter om sökanden, åtgärdens plats och åtgärdens start- och slutdatum, 2.en beskrivning av åtgärden, dess genomförande och tidsplan, 3.en förteckning över kostnaderna för att genomföra åtgärden och hur stor andel av kostnaderna som det söks stöd för, 4.en beskrivning av hur åtgärden kan bidra till att uppnå ackumu- lerad elbesparing och åtgärdens beräknade resultat. 12 § prövar anbuden och beslutar om stöd. beslutar om antalet auktionstillfällen och publicerar uppgifter om auktionstillfällen på sin webbplats. 13 § Statens energimyndighets beslut om stöd ska förenas med vill- kor om när åtgärden senast ska vara slutförd och med de övriga villkor som behövs för att tillgodose syftet med stödet. 14 § Ett beslutat stödbelopp får betalas ut i omgångar. Dock får högst av beloppet betalas ut innan en åtgärd har slutförts. En slutlig begäran om utbetalning av stöd ska ha kommit in till från det att en åtgärd, enligt stödbeslutet, senast ska vara slutförd. Till begäran om utbetal- ning ska stödmottagaren bifoga specificerade skriftliga underlag för att styrka den kostnad som stödet avser. 15 § får besluta att ett stöd inte ska betalas ut om 1.sökanden genom oriktiga uppgifter eller på annat sätt orsakat att stödet getts felaktigt eller med för högt belopp, 2.stödet av annan orsak getts felaktigt eller med för högt belopp och mottagaren skäligen borde ha insett detta, 3.det visar sig att det inte funnits förutsättningar för stödet och den som gett in anbud om stödet borde ha insett detta, eller 4.villkoren för stödet inte har följts. 16 § Ett stöd enligt denna förordning får inte betalas ut till ett företag som är föremål för betalningskrav på grund av ett beslut av Europeiska kommissionen som förklarar ett stöd olagligt och oför- enligt med den inre marknaden. 17 § ska löpande följa upp och utvärdera auktionssystemet samt utöva tillsyn över att villkoren för stödet följs. Auktionssystemet ska utvärderas räknat från den dag förordningen träder i kraft. 18 § Den som ansökt om eller tagit emot stöd ska på begäran lämna de uppgifter som behövs för uppföljning och utvärdering av stödet. 19 § Bestämmelser om offentliggörande, rapportering och register- föring finns i 12 a § lagen (2013:388) om tillämpning av Europeiska unionens statsstödsregler och i förordningen (2016:605) om tillämp- ning av Europeiska unionens statsstödsregler. 20 § Om ett stöd har betalats ut trots att det enligt 15 § funnits förutsättningar för att inte betala ut det, är mottagaren återbetal- ningsskyldig. 21 § Om en stödmottagare är återbetalningsskyldig enligt 20 §, ska besluta att helt eller delvis kräva tillbaka stödet tillsammans med ränta enligt räntelagen (1975:635). Om det finns särskilda skäl, får efterge kravet på återbetalning och ränta helt eller delvis. 22 § I 40 § förvaltningslagen (2017:900) finns bestämmelser om överklagande till allmän förvaltningsdomstol. Andra beslut än beslut av enligt 15 och 16 §§ får dock inte över- klagas. 23 § får meddela föreskrifter om 1.godkända eleffektiviseringsåtgärder enligt 5 och 7 §§, 2.de ytterligare uppgifter som ska lämnas i anbud om stöd och i samband med begäran om utbetalning, 3.de uppgifter som ska lämnas inför uppföljning och utvärdering av auktionssystemet, och 4.de övriga uppgifter som behövs för verkställigheten av denna förordning. Denna förordning träder i kraft . 1.4Förslag till lag om ändring i ellagen (1997:857) Härigenom föreskrivs att 4 kap. 10 § ellagen (1997:857) ska ha föl- jande lydelse. En innehavare av en produktionsanläggning som kan leverera en effekt om högst ska för överföring av el betala endast den del av avgiften enligt nättariffen som motsvarar den årliga kost- naden för mätning, beräkning och rapportering på nätkoncessions- havarens nät. Innehavaren ska dessutom betala engångsavgift för anslutning. Om flera sådana anläggningar som är belägna i närheten av varandra gemensamt matar in el på ledningsnätet, ska anläggningarna betraktas som separata anläggningar vid tillämpningen av denna En elanvändare som har ett En elanvändare som har ett och som producerar el vars inmatning kan ske med en el vars inmatning kan ske med en effekt om högst ska ska inte betala någon avgift för inte betala någon avgift för in- bara om elanvändaren under ett bara om elanvändaren under ett kalenderår har tagit ut mer el kalenderår har tagit ut mer el från elsystemet än han har matat från elsystemet än han har matat in på systemet. in på systemet. Tvister i frågor som avses i första och tredje styckena prövas av nätmyndigheten. En tvist prövas dock inte om det visas att ansökan om prövning kommit in till nätmyndigheten senare än efter det att nätkoncessionshavaren sänt ett skriftligt ställningstagande till berörd part om dennes senaste kända adress. Denna lag träder i kraft . 1Senaste lydelse 2010:164. 1.5Förslag till förordning om ändring i förordningen (2006:1592) om energideklaration för byggnader Härigenom föreskrivs att 7 a § förordningen (2006:1592) om energi- deklaration för byggnader ska ha följande lydelse. De rekommendationer som enligt 9 § första stycket 4 lagen (2006:985) om energideklaration för byggnader lämnas i en energi- deklaration ska vara av betydelse för den aktuella byggnaden, tek- niskt genomförbara och inkludera åtgärder på klimatskärm eller installationssystem med eller utan samband med ändring eller om- byggnad. Energideklarationen ska innehålla uppgifter om var det finns ytterligare information om de rekommenderade åtgärderna och vad som krävs för att genomföra dem samt om beräkningen av rekommendationernas kostnadseffektivitet. Vid beräkningen av kostnads- effektivitet enligt första stycket ska en energieffektiv investering jäm- föras med en alternativ nyinve- stering, om sådan jämförelse är möjlig. Den extra investerings- kostnaden för att göra investe- ringen energieffektiv jämförs då mot lägre löpande energikostnader under åtgärdens livslängd. Vid beräkningen ska olika antaganden baserat på aktuella energipriser och bedömningar av framtida energiprisutveckling beaktas. Denna förordning träder i kraft . 2Senaste lydelse 2013:1163. 1.6Förslag till förordning om ändring i förordningen (2016:899) om bidrag till lagring av egenproducerad elenergi Härigenom föreskrivs att rubriken till förordningen (2016:899) om bidrag till lagring av egenproducerad elenergi samt 1, 2, 5 och 7 §§ ska ha följande lydelse. Förordning om bidrag till lagring av elenergi Om det finns medel får bi- Om det finns medel får bi- drag enligt denna förordning ges drag enligt denna förordning ges till privatpersoner för instal- till privatpersoner, kommuner lation av system för lagring av och företag för installation av system för lagring av elektrisk Förordningen är meddelad med stöd av 8 kap. 7 § regerings- formen. Stöd till företag får endast lämnas som ett stöd av mindre betydelse i enlighet med de villkor som anges i kommissionens för- ordning (EU) nr 1407/2013 av om tillämp- ningen av artiklarna 107 och 108 i fördraget om Europeiska unio- nens funktionssätt på stöd av mindre betydelse. De uppgifter som en medlemsstat har enligt ar- tikel 6.1 och 6.4 i kommissionens förordning ska utföras av . Bidrag får endast ges till åt- Bidrag får endast ges till åt- gärder som påbörjats tidigast den gärder som påbörjats tidigast den om systemet för lagring av el 1. är kopplat till en anläggning 1. är ansluten till elnätet, och för egenproduktion av förnybar el som är ansluten till elnätet, och 2. bidrar till att a) lagra elenergi för använd- a) lagra elenergi för använd- ning vid ett annat tillfälle än pro- ning vid ett annat tillfälle än pro- egenproducerad elenergi som an- vänds inom fastigheten för att till- godose det egna elbehovet. tigande kostnaderna, dock högst tigande kostnaderna, dock högst Ansökan om bidrag ska göras Ansökan om bidrag ska göras skriftligen till i det skriftligen till i det län där anläggningen för egen- län där ellagret ska installeras. produktion av förnybar el finns Denna förordning träder i kraft . tog regeringen beslut om att tillsätta en särskild utredare med uppgift att identifiera de eventuella hinder som kunder i form av hushåll, mindre företag och andra mindre aktörer möter vid energieffektivisering och introduktion av småskalig förnybar elpro- duktion, inklusive energilager (dir. M2017:77), se bilaga 1. Utredaren ska också belysa de hinder som kan föreligga för en utökad elektri- fiering av transportsektorn. Utredningens fokus ska ligga på mindre aktörer. I uppdraget ingår att identifiera åtgärder som på marknads- mässig grund kan stimulera teknikutvecklingen och utvecklingen av nya tjänster inom småskalig elproduktion och energieffektivisering, exempelvis vita certifikat. I utredningens första fas ska även en samlad bedömning av hittills- varande erfarenheter av ekonomiska och andra styrmedel som riktar sig till mindre aktörer göras och slutsatser dras om vilka som är mest effektiva i energi- och effekthänseende samt en belysning göras av styrmedlens kostnadseffektivitet. Utredningens första fas redovisa- des i delbetänkandet ”Mindre aktörer i energi- landskapet – genomgång av nuläget”.1 I en andra fas ska utredaren, om behov finns, lämna förslag till för- ändringar och förenklingar av nuvarande regelverk samt, om man finner det samhällsekonomiskt motiverat, lämna förslag till nya styrmedel. Uppdraget ska redovisas i sin helhet . Utredningen har tagit namnet Utredningen om mindre aktörer i ett energilandskap i förändring. Denna redovisning utgör utredningens slutbetänkande. 1SOU 2018:15 /493036/contentassets/e28a6df38620442d91a39015c27fc276/mindre- aktorer-i-energilandskapet--genomgang-av-nulaget-sou-201815 betänkande lades fram i januari 2017.2 I be- tänkandet konstaterades bland annat att: Teknik och teknikutveckling spelar en viktig roll på el- och energimark- naderna. Befintliga regelverk bör anpassas till nya produkter och tjänster inom energieffektivisering, energilagring och försäljning av el. Det ska bli enklare att vara en småskalig producent av el. Möjligheterna till energi- lagring ska tas tillvara och utvecklas. Det ska utredas hur förenklingar och anpassningar kan ske av befintliga regelverk och skattelagstiftning för att underlätta för nya produkter och tjänster inom energieffekti- visering, energilagring och småskalig försäljning av el till olika ändamål samt elektrifieringen av transportsektorn. Beträffande energianvändning och energieffektivisering konstaterade kommissionen vidare att: Det är gynnsamt för såväl hushåll och företag som för det svenska elsyste- met med en effektiv användning av el och annan energi. Att minska elanvändningen är klokt för det enskilda hushållet och det bidrar till företags konkurrenskraft. En effektivisering, framför allt vad gäller effekt, är särskilt viktigt för att möta de framtida utmaningarna för det svenska elsystemet. I arbetet med energieffektivisering ska faktorer som befolkningsökning, utökad industriproduktion och en växande ekonomi beaktas. •De åtgärder som krävs för att få till en fungerande efterfrågeflexibili- tet, det vill säga att kunderna fullt ut ska kunna delta på elmarknaden, ska genomföras. •Ett särskilt energieffektiviseringsprogram för den elintensiva svenska industrin, motsvarande PFE, bör införas givet att man kan hitta ansvars- full finansiering. •En utredning bör tillsättas för att brett utreda vilka eventuella hinder som kan finnas för att möjliggöra en tjänsteutveckling vad gäller aktiva kunder och effektivisering. Utredningen bör undersöka vilka ekono- miska och andra styrmedel, exempelvis vita certifikat, som är effektivast för att öka effektiviseringen både ur energi- och effekthänseende. Denna utredning är en följd av Energiöverenskommelsen och Energi- kommissionens betänkande. EU:s 2030 ramverk (ren energi-paketet) presenterade den Europeiska kommis- sionen, i det så kallade ”ren energi-paketet”, förslag på förändringar av energieffektiviseringsdirektivet, direktivet om byggnaders energi- prestanda, förnybartdirektivet, regelverket om förändrad elmarknads- design samt en ny s.k. styrningsförordning.3 Förhandlingarna om paketet har successivt slutförts . Pågående och avslutade utredningar Ett antal parallellt pågående eller avslutade utredningar utgör också betydelsefulla underlag i arbetet och för de avgränsningar som utred- ningen valt att göra. Några centrala exempel på sådana underlag är: •Energimyndighetens utredningar om vita certifikat 2010, 2012 och 2015 (ER 2010:34, ER 2012:07 och ER 2015:02). •Energimyndigheten, Hinder för energieffektivisering i offentlig sektor (ER 2014:06). •Energimyndigheten, Förslag till strategi för ökad användning av solel (ER 2016:16). •Energimyndigheten, Förenklad administration av solcellsstödet 2018 (ER 2018:19). •Energimyndigheten, Sektorsstrategier för energieffektivisering, slutredovisning , med plan för det fortsatta arbetet. •Energimarknadsinspektionens utredning om åtgärder för ökad efterfrågeflexibilitet i det svenska elsystemet (Ei R2016:15). •Forum för smarta elnät, Strategi för en ökad flexibilitet i elsystemet genom smarta elnät, rekommendationer (2017). •Utredningen om ett statligt finansierat energisparlån, Effektivare energianvändning. (SOU 2017:99). •Den interdepartementala utredningen om skattereduktion för att förenkla förfarandet för mikroproduktion av förnybar el samt hur 3KOM 2016(759,761,765,767,860,861,863 och 864). andelsägare av förnybar elproduktion bör få komma i åtnjutande av skattereduktionen för mikroproduktion av förnybar el. •Kvantitativ utvärdering av marknadsmisslyckanden och hinder (2014). •Market based instruments for energy efficiency-IEA insight se- ries 2017. Uppdraget har redan i direktivet avgränsats till mindre aktörer i form av hushåll, bostadsrättsföreningar samt små- och medelstora företag. Utredningen har därutöver valt att göra tolkningen att mindre aktörer är sådana som i normalfallet inte har professionell kapacitet att agera inom energiområdet. Utredningen har valt att inte definiera be- greppet mindre aktör tydligare än så i den övergripande analysen. Utredningen genomför inte några egna bedömningar av hur stora potentialerna kan vara för ytterligare åtgärder bland mindre aktörer inom utredningens fyra fokusområden utan utgår från aktuella studier på området. Utredningen behandlar inte sådana skattefrågor inom området småskalig produktion av el som behandlats av riksdag och regering. Utredningens analys på området småskalig elproduktion är in- riktad mot småskalig produktion av solel, se kapitel 7 för ytterligare beskrivning av gjorda avgränsningar. arbete med sektorsstrategier för energieffek- tivisering har en bredare ansats på området jämfört med utredningen. Det finns också en tidsmässig koordinering mellan de två uppdragen som gör att de kompletterar varandra. Forum för smarta elnät, , , och näringslivets arbete med att möjlig- göra en ökad integration av förnybar variabel elproduktion genom insatser för olika typer av efterfrågeflexibilitet följs av utredningen. Förslag som tagits fram i den ovannämnda processen har även lyfts fram inom ramen för denna utredning om de bedöms vara av särskild betydelse i förhållande till situationen för mindre aktörer på energi- marknaderna och utredningens uppdrag i övrigt. Till utredningen har en expertgrupp knutits i vilken sammanlagt åtta möten hållits. Utredningen genomförde en workshop den 29 novem- ber 2017 på temat hinder för mindre aktörer och en hearing kring preliminära förslag på styrmedelsförändringar. och hearingen hade ett brett deltagande av aktörer och gav utredningsfrågorna en belysning utifrån flera perspektiv. Utredningen har dessutom träffat en rad olika aktörer och deltagit i ett flertal seminarier. Under arbetet har ett femtiotal möten genom- förts mellan utredningen och olika aktörer. Internationella erfarenheter från tillämpning av vita certifikat (kvotpliktsystem) och andra marknadsbaserade instrument, främst i form av olika typer av auktionssystem för energieffektivisering, har under arbetet med utredningen förmedlats genom möten och andra kontakter med RAP, . RAP är en inter- nationellt verksam, oberoende och opartisk, icke-statlig organisa- tion som ger råd och förmedlar erfarenheter till länder, och delstater i frågor som rör styrmedelsutveckling kopplad till energisystemets utveckling.4 Organisationen har sitt ursprung i men finns även i och i . Representanter från RAP har också besökt och genomfört ett seminarium med utredningen och aktörer på området. 2.5Utredningens tolkning av uppdraget – hur ser egentligen problemet ut? Uppdraget har ett tydligt fokus på de mindre aktörernas förhållan- den. efterfrågas mer övergripande analyser som tar hänsyn till pågående EU-utveckling, övergripande samhällsekonomisk nytta och energisystemnytta i ljuset av en ökad aktivitet hos de mindre aktörerna. I de analyser som utredningen gör av marknadsbaserade styrmedel för ökad energieffektivisering, framför allt kvotplikt kan ansatsen enligt uppdraget vara bredare än enbart mindre aktörer. Utredningsuppgiften ställer därför krav på att hinder och styr- medel för mindre aktörers ytterligare aktivitet på energimarkna- derna behöver analyseras utifrån flera olika perspektiv. 4www.raponline.org/about/ De principiella motiven för att undanröja hinder för mindre aktörers ytterligare aktivitet inom områdena energieffektivisering (inklusive effekt), småskalig elproduktion, lagring och elektrifiering av transporter kan enligt utredningen uttryckas på följande vis: Det finns anledning att undanröja vissa hinder som den mindre aktören stöter på för att: 1.nå energipolitiska och miljöpolitiska mål i och EU på ett (samhällsekonomiskt) kostnadseffektivt sätt som 2.understödjer och bidrar till ett välfungerande energisystem i för- ändring och för att 3.underlätta och förenkla för den mindre aktören att genomföra privat-, företags- och samhällsekonomiskt lönsamma åtgärder. I kapitel 3 redogörs för den mer specifika målbild som utredningen valt att fokusera på i denna del av utredningsarbetet. En målbild som innebär att målet om förnybar elproduktion sätts i centrum för analysen och förslagen. Betänkandet består av följande delar: •Författningsförslag (kapitel 1). •Uppdragsbeskrivning (kapitel 2). •Utredningens ”landskap” och målbild, bakgrund till förslagen till styrmedelsförändringar som analyseras i de följande kapitlen (kapitel 3). •Skärpningar av befintliga styrmedel för ökad eleffektivisering och minskad effektbelastning. I kapitlet analyseras möjliga skärp- ningar av marknadsförutsättningar och några centrala styrmedel i den befintliga styrmedelsmixen (kapitel 4). •Nya marknadsbaserade styrmedel för ökad eleffektivisering och minskad effektbelastning. I kapitlet analyseras kvotplikt och auktioner som möjliga nya styrmedel som komplement till den befintliga styrmedelsmixen och de skärpningar som föreslås i kapitel 4 (kapitel 5). •Överväganden och förslag till skärpta styrmedel för ökad eleffek- tivisering och minskad effektbelastning. Detta kapitel summerar utredningens förslag och bedömningar på området (kapitel 6). •Småskalig el för mindre aktörer på ett systemeffektivt sätt. Kapitlet innehåller utredningens förslag till ytterligare regelutveckling och förenklingar på området småskalig solelproduktion (kapitel 7). •Mindre aktörer bidrar med energilager till egen nytta och till nytta för det överliggande elsystemet. Kapitlet omfattar olika typer av energilager i både stationära och mobila tillämpningar (kapitel 8). •Smart laddinfrastruktur ger bidrag till klimatmålen och till effekt- balans i elnätet. Kapitlet fokuserar på styrmedelsutveckling för att understödja utbyggnad av laddinfrastruktur, nära bostäder i hela bebyggelsen (kapitel 9). Kapitlet är uppdelat i olika avsnitt som följer förslagen från de tidigare kapitlen (kapitel 10). •Författningskommentar (kapitel 11). 3Utredningens målbild och problemanalys Hur kan mindre aktörer bidra till en utveckling där energilandskapet förändras och målen för energisystemet nås? •Utredningens målbild är att presentera styrmedelsförslag som stödjer en utveckling där mindre aktörer på ett samhällseko- nomiskt effektivt sätt bidrar till omställningen till förnybar elproduktion som åtgärderna även bidrar till energiintensitetsmålet 2030, till klimatmålen 2030, 2040 och 2045 samt energipolitikens tre grundpelare. •De mindre aktörerna kan genom småskalig solelproduktion, varaktiga elenergieffektiviseringar och genom att erbjuda flexi- bilitet genom batterilager och styrbara utrustningar (till exempel värmepumpar och elbilsladdning) bidra till att målet om 100 pro- cent förnybar elproduktion nås 2040. •Det finns en risk för att kostnadseffektiva åtgärder bland de mindre aktörerna inte genomförs på grund av olika typer av hinder som dessa aktörer stöter på. Hindren har i många fall sitt ursprung i det som brukar benämnas marknadsmisslyckanden. •Styrmedel behöver finnas på plats som riktar in sig mot olika typer av marknadsmisslyckanden, inklusive sådana som orsa- kas av hur människor faktiskt agerar i beslutsfattandet. •Förslagen behöver även väga in andra aspekter vid sidan av kostnadseffektivitet, såsom legitimitet och acceptans för den förda politiken, kopplad till de mindre aktörernas bidrag. Utredningens målbild och problemanalys Målet om förnybar elproduktion 2040 leder efterhand till allt större effektutmaningar i elsystemet varför: •Förstärkt styrning behövs för att åstadkomma varaktiga el- effektiviseringar, där extra fokus ges åt styrning som särskilt minskar elanvändningens effekttoppar. •Förbättrade marknadsförutsättningar behövs för att de inves- teringar som görs i utrustning som skulle kunna bidra med flexibilitet ska kunna leverera nytta i ett allt mer effektansträngt elsystem. •I närtid behöver ökad flexibilitet främst aktiveras på lokal nivå i nät med särskilt hög belastning. •På nationell nivå behöver däremot investeringar successivt göras så flexibilitet kan aktiveras när den väl behövs. Skäl för utredningens bedömningar: Utredningens uppdrag omfattar mindre aktörer i form av hushåll, bostadsrättsföreningar, små- och medelstora företag. Bland dessa aktörer finns potentialer till kostnadseffektiva åtgärder som kan bidra till den omställning som de energi- och klimatpolitiska målen i ställer krav på. Dessa åtgärder riskerar delvis att inte genom- föras på grund av olika typer av hinder som dessa aktörer stöter på. De energi- och klimatpolitiska målen innebär alla var och en för sig stora utmaningar och behöver alla sättas i centrum för särskilda ”gap”- och styrmedelsanalyser. Att utredningen väljer att sätta målet om förnybar elproduktion 2040 i centrum för den fortsatta styrmedelsanalysen följer av (i) de åtgärdsområden för mindre aktörers aktivitet (små- skalig el, lager, infrastruktur för elbilar och energieffektiviser- ing/efterfrågeflexibilitet) som pekas ut i utredningens uppdrag, (ii)den bild utredningen har av de utmaningar som finns för att detta mål ska kunna nås samt (iii) att scenarioanalyser visar att system- kostnaderna kan bli lägre när mindre aktörers ytterligare åtgärder genomförs jämfört med ett alternativt scenario där målen nås men där de mindre aktörernas åtgärder på efterfrågesidan inte realiseras. Utredningens målbild och problemanalys