sou · H6B358 · 2018-06-29 00:00:00 — kommun har i möte med utred- ningen exemplifierat med att skolans temadagar måste anpassas till tider för skolskjutsen och att det pedagogiska upplägget och det kun- skapsmässiga innehållet därmed kan bli lidande. Därutöver måste sko- lornas start- och sluttider fungera schematekniskt vad gäller t.ex. per- sonalens ändrade tider och utnyttjande av skolans lokaler. En annan aspekt som också måste beaktas är elevernas upplevelser. Vissa kan få en längre resväg och andra kan behöva stiga upp tidigare eller komma hem senare . 4Sveriges kommuner och landsting, Allmän och särskild kollektivtrafik – analys av för- och nackdelar med en samlad lagstiftning, 2014 s. 19. En annan fråga som aktualiseras i samband med skolskjuts är barn som bor växelvis hos föräldrarna. har klargjort rättsläget i två uppmärksammade fall. I det första fallet (RÅ 2002 ref. 91) kom domstolen fram till att kommunen var skyldig att anordna kostnadsfri skolskjuts vid växelvis boende inom samma kommun. Eleven gick i den skola som kommunen anvisat och båda föräldrarna var bosatta inom skolans upptagningsområde. I det andra fallet (mål nr 4922-13) hade eleven i fråga två hem, ett hos den ena föräldern i folkbokföringskommunen där han även gick i skola, samt ett hos den andra föräldern i en annan kom- mun. Domstolen uttalade att skollagen på ett uttömmande sätt anger under vilka förutsättningar som en kommun är skyldig att anordna skolskjuts och att kommunens ansvar för skolskjuts inte omfattas av den situationen att en elev bor växelvis i en annan kommun. Rätten till kostnadsfri skolskjuts gäller enbart till och från bosta- den. Elever som har blivit beviljade korttidsboende LSS är alltså inte berättigade till skolskjuts mellan skolan och korttidsboendet. I stället är tanken att eleverna ska färdas med av kommunen särskilt anordnade s.k. omsorgsresor. Se utredningens bedömning avseende omsorgs- resor i avsnitt 8.3.8. Utredningen gör bedömningen att det är av stor vikt att dessa frågor tydliggörs, både för den enskilde och för kommunen som huvud- man. Utredningen har i sina kontakter med elevorganisationerna, enskilda och företrädare för kommunerna blivit upp- märksammade på frustrationen dessa frågor ger upphov till. Då detta ligger utanför utredningens uppdrag kan inga särskilda förslag lägga i dessa specifika frågor. Däremot anser utredningen att regeringen bör tillsätta en arbetsgrupp som ser över hur rätten till skolskjuts påverkas för elever som har växelvis boende, beviljats korttidsboende eller önskar läxhjälp efter skoltid. 13Mindre förändringar för sjukresor med anledning av dataskyddsförordningen Enligt lagen om resekostnadsersättning vid sjukresor ska sjukvårds- huvudmän (landsting och kommuner som inte tillhör något landsting) lämna ersättning för reskostnader i samband med sådana sjukresor som anges i uppräkningen enligt 1 §. Det finns inte några bestäm- melser som styr på vilket sätt sjukresorna måste utföras utan det kan ske med ordinarie kollektivtrafik, taxi, egen bil och med lufttrafik, fartyg etc. Enligt 2 § beräknas reskostnadsersättningen enligt de grunder som sjukvårdshuvudmannen bestämmer. Det innebär att det inte finns något enhetligt taxesystem och att övriga villkor såsom färdmedel, regler för betalning och återbetalning m.m. regleras regio- nalt och kan således variera i landet. Utredningen har noterat att egenavgifter för sjukresa med taxi kan variera från upp till Egenavgiften blir i regel högre för taxi och specialfordon vid sjukresor än om resenären skulle åka färdtjänst på samma sträcka. Enligt 7 § lagen om färdtjänst är det dock inte tillåtet att använda färdtjänst vid sjukresor. Även när högkostnadsskyddet börjar gälla varierar stort i landet, i sker det t.ex. när resenären har åkt sjukresor för , medan resenären i behöver åka för 2 250 kro- nor. Det finns även stora regionala variationer när det gäller ersätt- ning för sjukresor som företas med egen bil. Även om den lagstadgade skyldigheten för enbart omfattar utbetalning av ersättning har många landsting eller regioner inrättat reguljära sjukreselinjer. Skälen härför kan vara dels att åstad- komma en kostnadseffektivisering, dels för att erbjuda alla patienter Mindre förändringar för sjukresor med anledning av dataskyddsförordningen en reell möjlighet att ta sig till vården. Att resa med sjukreselinjer är i vissa regioner avgiftsfritt för resenärerna. När det gäller sjukresor har det inte samlats in någon officiell sta- tistik . har dock gjort en sammanställning efter att ha efterfrågat uppgifter om sjukresor från sina medlemmar inom det s.k. , som består av ansvariga för serviceresor hos regionala kollektivtrafikmyn- digheter, regioner, landsting och vissa primärkommuner.1 Av sam- manställningen framgår bl.a. att av de sjukreseersättnings- berättigade vårdbesöken genererar sjukresor. I tio av länen är andelen lägre än . Högst andel har län , medan och län har lägst andel. Av totalt 6,8 mil- joner sjukresor som skedde enligt lagen om resekost- nadsersättning vid sjukresor var 5 miljoner av dessa, , sär- skilt anordnade transporter. till fördelningen mellan anordnade sjukresor och ersättningsberättigade sjukresor varierar det över lan- det. , och toppar statistiken avseende andelen anordnade sjukresor med uppemot 98–, medan , , och ligger på 50 pro- cent eller lägre. För resultatet av utredningens enkät avseende sjukresor, se av- snitt 3.9. 13.2Frågeställning som avser dataskyddsförordningen Utredningen har blivit uppmärksammad på en problematisk situa- tion som gäller de landsting eller regioner som har inrättat s.k. sjuk- reselinjer med fasta tidtabeller dit patienterna hänvisas till för att ta sig till och från vård och behandling. I och med EU:s nya dataskydds- förordning och lagen (2018:218) med kompletterande bestämmelser till EU:s dataskyddsförordning, kan huvudmännen tvingas begära 1Svensk Kollektivtrafik, Sjukresestatistik 2016. Mindre förändringar för sjukresor med anledning av dataskyddsförordningen samtycke från varje enskild resenär vars personuppgifter behandlas för att uppfylla gällande bestämmelser. Dataskyddsförordningen (GDPR – Protection Regulation)2 gäller från och ersätter personuppgifts- lagen (1998:204). Syftet med förordningen är att säkerställa en enhetlig och hög skyddsnivå för fysiska personers rättigheter och friheter vid behandling av personuppgifter. Utgångspunkten för dataskyddsregleringen är att behandlingen av personuppgifter måste vila på en rättslig grund. Behandling av per- sonuppgifter är endast laglig om den faller in under någon av punkterna i artikel 6 eller om behandling kan ske med stöd av artikel 9 i data- skyddsförordningen. Artikel 9 i dataskyddsförordningen reglerar behandling av särskilda kategorier av känsliga personuppgifter, förutom sådana som avslöjar ras eller etniskt ursprung, politiska åsikter och religiös övertygelse även uppgifter om hälsa. Utgångspunkten är att sådan behandling är förbjuden, men i bestämmelsen räknas också upp ett antal situationer då behandling är tillåten, under vissa specifikt angivna förutsättningar. En sådan förutsättning är att om behandlingen är nödvändig av hän- syn till ett viktigt allmänt intresse är behandlingen tillåten. Att kom- muner, trafikhuvudmän, beställningscentraler och trafikutövare kan utföra sina arbetsuppgifter inom färdtjänsten och riksfärdtjänsten på ett tillfredsställande sätt har ansetts falla in under begreppet allmänt viktigt intresse vid tillämpning av personuppgiftslagen.3 Artikel 9.2 h i dataskyddsförordningen stadgar att behandling av känsliga personuppgifter är tillåten om behandlingen är nödvändig av skäl som hör samman med bl.a. tillhandahållande av hälso- och sjukvård. Bestämmelsen motsvarar 18 § personuppgiftslagen och anses täcka nästan all behandling av personuppgifter som förekommer inom hälso- och sjukvårdsområdet.4 2Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv /46/EG (allmän dataskyddsförordning). 3SOU 2003:87 Färdtjänst och riksfärdtjänst s. 178. 4Ibid, s. 93. Mindre förändringar för sjukresor med anledning av dataskyddsförordningen 13.3Utredningens överväganden och förslag Utredningens förslag: 3 kap. 2 § lagen om särskilda persontrans- porter innehåller en bestämmelse som innebär att sjukvårds- huvudmännen, utöver skyldigheten att utbetala ersättning enligt lagen om resekostnadsersättning vid sjukresor, får anordna sjuk- resor inom det egna länet. Flertalet landsting och regioner anordnar redan s.k. sjukreselinjer, trots att lagen om resekostnadsersättning endast stadgar ett ansvar att betala ut ersättning vid sjukresor. Utredningen bedömer att det ska tydliggöras i lagen att sjukvårdshuvudmännen får anordna sjuk- resor inom det egna länet. Att anordna sjukresor förutsätter med nödvändighet behandling av personuppgifter. Frågan är då om det krävs samtycke från var och en av de resenärer vars personuppgifter behandlas, eller om någon av de rättsliga grunderna och övriga förut- sättningar i dataskyddsförordningen skulle kunna bli tillämpliga, var- på samtycke i sådant fall inte behöver inhämtas. När det gäller frågan huruvida behandling av personuppgifter i syfte att anordna sjukresor faller in under artikel 6 eller artikel 9 gör utredningen följande bedömning. Det finns starka skäl som talar för att enbart den omständigheten att en person faktiskt åker sjukresa i sig, indikerar att behandlingen avser känsliga personuppgifter, efter- som det i sin tur säger något om vederbörandes hälsotillstånd. Där- utöver tillkommer omständigheten att vissa mer specifika känsliga personuppgifter avseende resenärernas individuella hälsotillstånd kan komma att behöva behandlas, som en förutsättning för anordnandet av själva transporten. Som exempel på en sådan uppgift kan nämnas att chauffören behöver vara behjälplig vid på- och avstigning, att resenären har en synnedsättning eller svår allergi. Sådana omständig- heter ställer särskilda krav på hur resan anordnas och den servicenivå som trafikutövaren behöver tillhandahålla. Mot den bakgrunden väljer utredningen att låta det fortsatta resonemanget utgå från arti- kel 9.2 h. i dataskyddsförordningen. För att undantaget i artikel 9.2 h ska bli tillämpligt krävs för det första att behandlingen är nödvändig av något av de angivna skälen. Utredningen bedömer att anordnande av sjukresor faller in under ”tillhandahållande av hälso- och sjukvård”. Anordnandet säkerställer en möjlighet för alla medborgare att kunna ta sig till sjukvård, även Mindre förändringar för sjukresor med anledning av dataskyddsförordningen de som inte har tillgång till kollektivtrafik eller egen bil, och kan där- med bidra till att säkerställa att alla får vård på lika villkor. För det andra ska verksamheten, dvs. anordnande av sjukresor, utföras på grundval av unionsrätten eller nationell rätt. För att uppfylla detta rekvisit föreslår utredningen därför att lagen om särskilda person- transporter innehåller en bestämmelse som innebär att sjukvårds- huvudmännen, utöver skyldigheten att utbetala ersättning enligt lagen om resekostnadsersättning vid sjukresor, även får anordna sjukresor inom det egna länet. Att åtagandet i förslaget är frivilligt, påverkar inte utredningens bedömning att den rättsliga grunden är fastlagd i nationell rätt. För det tredje ställs det krav på tystnadsplikt för den som behandlar känsliga personuppgifter. Genom de förslag som utredningen lämnar i dessa delar är bedömningen att även detta krav är uppfyllt. För att ytterligare förstärka skyddet för den enskilde kan det i sammanhanget även påtalas vikten av relevanta IT-säkerhets- tekniska lösningar för att förhindra att obehöriga får tillgång till system där känsliga personuppgifter registreras. Det faktum att det inte alltid är sjukvårdshuvudmannen själv som behandlar personuppgifterna i beställningscentralen då denna kan vara upphandlad och att själva transporten utförs av en upphandlad trafikutövare, påverkar inte utredningens bedömning. Genom den föreslagna bestämmelsen i 3 kap. 2 § lagen om sär- skilda persontransporter, bedömer utredningen att det är möjligt att behandla känsliga personuppgifter i samband med anordnande av sjukresor utan krav på samtycke från varje registrerad resenär. Ytterligare förändringar avseende sjukresor är att lagen om sär- skilda persontransporter inkluderar sjukresor och att det därmed ställs krav avseende t.ex. systematiskt kvalitetsarbete, samråd och ökad samordning. Den nuvarande lagen om resekostnadsersättning vid sjuk- resor kommer således att gälla parallellt med lagen om särskilda person- transporter. I övrigt föreslår utredningen inte några förändringar utan kretsen ersättningsberättigade personer är oförändrad och det är fort- satt upp till sjukvårdshuvudmannen att fastställa egenavgifter. – ett verktyg för att uppnå likvärdighet och god kvalitet 14.1Vad innebär ett systematiskt kvalitetsarbete? Ett systematiskt kvalitetsarbete innebär att alla som arbetar inom en verksamhet systematiskt och kontinuerligt följer upp verksamheten, analyserar resultaten i förhållande till målen som är uppställda i lag- stiftningen och egenformulerade mål. Utifrån målen planeras och utvecklas verksamheten. Det systematiska kvalitetsarbetet är av vikt för att möjliggöra och upprätthålla en väl fungerande organisation. Kvalitetsarbetet ger verk- tygen för att arbeta utifrån ett systemperspektiv och skapa strukturer och processer vilket förhoppningsvis leder till en organisation som inte är beroende av enskilda individer och deras insatser. Detta inne- bär dock inte att man ska förbise vikten av de som arbetar i verk- samheten och deras erfarenheter. Medarbetarna måste ges förutsätt- ningar för att kunna delta i kvalitetsarbetet. Deras erfarenheter kan bidra med information om hur organisationen praktiskt fungerar och hur man kan säkra kvaliteten och vidareutveckla verksamheten. Detta leder till att verksamheten blir en organisation i lärande. Vidare kan ett väl fungerande kvalitetsarbete åskådliggöra hur man fördelar och använder resurser i sin verksamhet, resultatet av detta och hur man fortsatt bör rikta sina resurser för en fortsatt utveckling och förbättring av verksamheten. Kvalitetsarbetet blir därmed ett viktigt verktyg för att säkerställa att den verksamheten man erbjuder sina medborgare är likvärdig och rättssäker. Ur ett med- borgarperspektiv så bidrar ett väl fungerande kvalitetsarbete till att verksamheten med de samhällsbetalda transporterna bedrivs kostnads- effektivt och att rätt prioriteringar görs till en rimlig kostnad. Systematiskt kvalitetsarbete – ett verktyg för att uppnå likvärdig och god kvalitet utredningen har redogjort för i kapitel 9, Vägen till en moderniserad lagstiftning för ökad samordning har staten valt att styra kommuners verksamhet genom kunskapsstyrning. Med kunskaps- styrning avses att förändra arbetssätt och metoder för att uppnå en verksamhet vars arbete i möjligaste mån baseras på forskning och beprövade metoder. Man uppnår detta genom att höja yrkeskatego- riernas kompetens och kunskap. 14.2Systematiskt kvalitetsarbete inom välfärdsområdet Systematiskt kvalitetsarbete förekommer inom välfärdsområden så- som skolvärlden, inom hälso- och sjukvården, socialtjänst, verksam- het inom LSS och tandvården. I LSS kommer detta till uttryck på följande sätt Verksamheten enligt denna lag skall vara av god kvalitet och bedrivas i samarbete med andra berörda samhällsorgan och myndigheter. Verksam- heten skall vara grundad på respekt för den enskildes självbestämmande- rätt och integritet. Den enskilde skall i största möjliga utsträckning ges inflytande och medbestämmande över insatser som ges. Kvaliteten i verk- samheten skall systematiskt och fortlöpande utvecklas och säkras. I förarbetena till skollagen anger regeringen att Nationell likvärdighet i ett decentraliserat system förutsätter att staten fastställer nationella mål och systematiskt följer upp och granskar att målen nås och att ett systematiskt kvalitetsarbete utvecklas på lokal nivå. Systematiskt och kontinuerligt kvalitetsarbete måste därför bedri- vas i varje skola och verksamhet och av varje huvudman. Utveckling och utvärdering av skolenhetens arbete med värdegrundsfrågorna är en själv- klar del i detta. Arbetet med att utveckla verksamheten är en process där en analys och värdering bl.a. av skolans resultat och redan vidtagna åtgärder måste ligga till grund för beslut om åtgärder för förbättring. Det innebär att huvudmannen ska ha ett kvalitetssystem med struktur, rutiner, processer och resurser, vilket är en förutsättning för ledning och styrning av verksamheten. Syftet med allt kvalitetsarbete är att det ska leda till förbättringar. Det är därför ytterst angeläget att kunskapen om eventuella brister i en verksamhet verkligen följs av åtgärder för för- ändring och förbättring.1 2009/10:165 Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och trygghet, s. 303. Systematiskt kvalitetsarbete – ett verktyg för att uppnå likvärdig och god kvalitet I allmänna råd om systematiskt kvalitetsarbete – för skolväsendet (SKOLFS 2012:98) beskrivs hur systematiskt kvalitets- arbete kan bedrivas i skolans värld. I de allmänna råden anges att de olika förutsättningarna som kan påverka arbetet är ekonomiska och materiella, personella, organisatoriska och allas motivation, engage- mang samt delaktighet och inflytande. De här förutsättningarna för verksamheten och kvalitetsarbetets genomförande är väsentliga för resultat och måluppfyllelse oavsett var i verksamheten utvärderingen sker. I de allmänna råden exemplifieras förutsättningarna i mätbara mål såsom kostnader per elev (översättningsbart till resenär), verk- samhet och ändamål eller lokaler, utrustning, och läromedel, perso- nalens utbildning, kompetens, styrning och ledning, arbetslag och gruppindelningar. Bestämmelser om rutiner för samarbetet och planeringen av vården av enskilda patienter i förskrifter och allmänna råd (SOSFS 2011:9) om ledningssystem för kvalitet och patientsäkerhet. Föreskrifterna gäller inom såväl hälso- och sjukvården som social- tjänsten, vilket skapar förutsättningar för ett sammanhållet lednings- system för de verksamheter som bedriver både hälso- och sjukvård och socialtjänst eller verksamhet enligt LSS. Gällande samverkan framgår i 4 kap. 5 och 6 §§ för det första att av processerna och rutinerna ska framgå hur samverkan bedrivs inom den egna verksamheten, t.ex. mellan olika enheter. För det andra ska det genom processerna och rutinerna även säkerställas att samverkan möjliggörs mellan vård- givare eller verksamheter inom eller enligt LSS. Utredningen anser att även om verksamheterna skiljer sig åt finns det så stora gemensamma beröringspunkter att vissa analoga tolk- ningar kan göras och bestämmelserna på dessa områden kan app- liceras i verksamheten för särskilda persontransporter. I kommunallagen regleras att fullmäktige för varje mandatperiod ska anta ett program med mål och riktlinjer för sådana kommunala angelägenheter som utförs av privata utförare. I programmet ska det också anges hur fullmäktiges mål och riktlinjer samt övriga föreskrif- ter på området ska följas upp och hur allmänhetens insyn ska tillgodo- ses. Vid införandet av bestämmelsen uttalade regeringen följande. Systematiskt kvalitetsarbete – ett verktyg för att uppnå likvärdig och god kvalitet ... medborgarna har rätt att förutsätta att kommuner och landsting be- driver ett aktivt uppföljningsarbete inte bara av privata utförare utan också av verksamhet i egen regi. Det finns även av konkurrensskäl anled- ning att inte ställa upp andra mål eller tillämpa andra metoder för upp- följning av verksamhet som bedrivs i egen regi. Det bör i denna del beto- nas att kommuner och landsting redan med nuvarande lagstiftning har goda möjligheter att utöva kontroll och uppföljning inom verksamhet som bedrivs i egen regi. Såsom anför har kommuner och landsting till exempel full insyn i sådan verksamhet. Det faller sig dock naturligt att även kontroll- och uppföljningsarbetet inom verk- samhet som bedrivs i egen regi utvecklas på ett liknande sätt som det som gäller för privata utförare. Om det exempelvis görs oannonserade besök hos privata utförare bör sådana besök även genomföras i den verksamhet som bedrivs i egen regi.2 Inför införandet av en ny kommunallag anförde regeringen att det inte fanns anledning att anlägga något nytt synsätt. Det är således inga ändringar avseende detta i den gällande kommunallagen. föreligger således ett uppföljningsansvar för all verksamhet för kommuner och landsting. Regeringen ansåg att invånare i kommuner och landsting ska kunna förvänta sig fun- gerande rutiner för uppföljning, oavsett om det rör sig om verksam- het som bedrivs i egen regi eller om verksamheten utförs av privata utförare. Verksamheten ska oavsett så långt som möjligt bedrivas och behandlas på ett likvärdigt sätt. Nämnder inom landsting och kom- muner ska inom sitt kompetensområde försäkra sig om att verksam- heten bedrivs i enlighet med de mål och riktlinjer som fullmäktige har bestämt samt de föreskrifter som gäller för verksamheten. Detta är oavsett om vården av en angelägenhet har lämnats över till annan med stöd av kommunallagen. 14.3Systematiskt kvalitetsarbete i praktiken Den som bedriver en verksamhet som omfattas av krav på systema- tiskt kvalitetsarbete behöver först klargöra vilken verksamhet man ska bedriva enligt författningar samt de mål som gäller för verksam- heten. Även vad som kan anses vara kvalitet är viktigt att klarlägga. Detta görs fördelaktigast genom en kartläggning av de författningar3 som rör verksamheten och praxis på området och de krav och mål 2013/14:118 s. 54. 3Med detta avses lagar, förordningar, föreskrifter och allmänna råd. Systematiskt kvalitetsarbete – ett verktyg för att uppnå likvärdig och god kvalitet dessa ställer upp. Det är av vikt att betydelsen av dessa krav och mål står klart för dem som bedriver verksamheten. Huvudmannen kan också, utöver de krav som finns i författning- arna, ställa upp egna mål och krav för vad som anses vara kvalitet i den egna verksamheten. Detta kan vara politiskt beslutade riktlinjer, sär- skilda satsningar eller andra prioriteringar. Då huvudmannen har det yttersta ansvaret för verksamheten ska denne ha en ledande roll när det gäller att bedriva ett kvalitetsarbete som främjar god kvalitet och likvärdighet. Arbetet ska utgå ifrån och bygga på de uppgifter som framkommer i verksamheternas kvalitetsarbete och på andra uppgifter som är betydelsefulla för uppföljningen och utvecklingen. I dokumentationen av det systematiska kvalitetsarbetet bör det finnas information om resultat och måluppfyllelse, analys av förbätt- ringsområden samt beslut om förbättringsåtgärder. Kvalitetsarbetet behöver inte omges av formkrav utan kan med fördel anpassas efter verksamhetens behov och förutsättningar. Däremot är det av vikt att det dokumenteras. När man arbetar systematiskt med kvalitetsarbetet är en viktig faktor att ha en tydlig och kommunicerad process för klagomålshan- tering och hantering av andra synpunkter, dvs. hur enskilda kan anmäla brister i verksamheten och lämna andra synpunkter. Lika vik- tigt är att huvudmannen har tydliga interna rutiner för hur man age- rar vid och följer upp klagomål för att sedan vidta nödvändiga åtgär- der. Det handlar ytterst om att kunna bedöma om arbetet bedrivs i enlighet med författningar och uppställda mål, klargöra vilka åtgär- der som behöver vidtas för att utveckla bättre arbetsprocesser och för att förbättra förutsättningarna för särskilda persontransporter. 14.4Systematiskt kvalitetsarbete inom särskilda persontransporter Utredningens förslag: Lagen om särskilda persontransporter ska innehålla bestämmelser om att det ska bedrivas ett systematiskt kvalitetsarbete i varje verksamhet som erbjuder särskilda person- transporter.