sou · H6B328 · 2018-04-03 00:00:00 — Vidare finns en uppräkning som inne- bär att advokater, läkare, tandläkare, barnmorskor, sjuksköterskor, psykologer, psykoterapeuter, familjerådgivare enligt socialtjänst- lagen och deras biträden får höras som vittnen om något som i denna deras yrkesutövning anförtrotts dem eller som de i samband därmed har erfarit, endast om det är medgivet i lag eller den till vars förmån tystnadsplikten gäller samtycker till det.71 När det gäller hälso- och sjukvårdspersonal omfattar frågeförbudet i 36 kap. 5 § alltså en mindre krets av hälso- och sjukvårds- personal än den som omfattas av tystnadsplikt enligt OSL och patientsäkerhetslagen.72 Tystnadsplikten för de personer som räknas upp är inte absolut och får därför vika för utredningsintresset när det gäller vissa brott (se 10 kap. 21 och 23 §§ OSL). Det gäller brott för vilka inte är 1993/94:149, s. 117, , s. 62 samt , s. 224, och , , Sekretess inom rättsväsendet 2007 s. 292 f. 71Thunved, och , , Sekretess , 4 uppl. 2015 (Zeteo), s. 114 f. 72Jämför SOU 2007:22 Del 1, s. 339 f. Offentlighet, sekretess, tillsyn, överföring av uppgifter och personlig integritet stadgat lindrigare straff än fängelse , försök till brott för vilket inte är föreskrivet lindrigare straff än fängelse , försök till brott för vilket inte är föreskrivet lindrigare straff än fängelse om gärningen innefattat ett försök till överföring av sådan allmänfarlig sjukdom som avses i 1 kap. 3 § smittskyddslagen (2004:168) och brott enligt 3, 4 eller 6 kap. eller som avses i lagen (1982:316) med förbud mot könsstympning av kvinnor mot någon som inte har fyllt . Försvarare har dock en absolut tystnadsplikt för sådant som de fått veta av en klient.73 En part i ett mål kan ha intresse av att få tillgång till dokument som innehas av motparten eller någon annan. 38 kap. innehåller regler om skriftligt bevis, bland annat sådana regler som gör det möjligt för en part i en rättegång att få ut skriftliga hand- lingar från motparten eller tredje man om handlingarna har bevisbetydelse i målet, s.k. editionsregler.74 Det är en förutsättning att rättegång inletts, för att editionsreglerna ska bli tillämpliga.75 Den processuella editionsplikten regleras i 38 kap. 2 § rättegångs- balken.76 Regeln gäller privata handlingar och inte allmänna hand- lingar hos myndighet.77 Man skiljer alltså mellan olika typer av handlingar och det finns särskilda regler för allmänna handlingar som förvaras hos myndighet, som kan vara offentliga eller sekre- tessbelagda.78 Vill en part få ut en allmän handling hos en myn- dighet kan parten vända sig till myndigheten och begära en kopia om handlingen är offentlig. Är handlingen sekretessbelagd finns möjlighet att ansöka om att rätten ska besluta att handlingen ska ges in till domstolen, s.k. editionsbeslut enligt 38 kap. 8 § rätte- gångsbalken. I regeln finns ett antal undantag från när rätten kan 73Bring, , Diesen , , Förhör, 3 uppl. 2008, avsnitt 2.5.1 Obehöriga att vittna, (Zeteo). 74Ekelöf, , , , , Rättegång IV, 7 uppl. 2009, s. 255 och 260. 75Ekelöf m.fl., s. 260, 262 och 309 f., , , , Per , , , version , kom- mentaren till 38 kap. 2 § (Zeteo ) och NJA 2003 s. 107. 76Fitger m.fl., kommentaren till 38 kap. 2 § . 77Ekelöf m.fl., s. 262. 78Ekelöf m.fl., s. 257. Offentlighet, sekretess, tillsyn, överföring av uppgifter och personlig integritet besluta om att handlingen ska lämnas ut och undantagen knyter bland annat an till vittnesplikten. Reglerna om editionsplikt i 38 kap. 2 § bygger på principen att editionsplikten ska vara av samma omfattning som skyldigheten för en part eller ett vittne att vittna.79 Om uppgiften inte omfattas av vittnesplikt får den inte heller lämnas ut, om inte den till vars förmån sekretessen gäller har medgivit det.80 Som nämnts i föregående stycke avser reglerna om edition skriftliga handlingar. För det fall att en part i ett mål har intresse av att få tillgång till något som inte utgör en skriftlig handling finns regler om syn av föremål i 39 kap. . Ett yrkande om föreläggande för en part att lämna ut t.ex. en ljud- eller bildinspelning81 ska alltså prövas enligt reglerna om syn i 39 kap 5 § RB. I lagrummet sägs att, om någon innehar föremål som lämpligen kan flyttas till rätten och som kan antas ha betydelse som bevis, så är han skyldig att tillhandahålla föremålet för syn. Det finns dock vissa undantag från regeln. T.ex. är reglerna i 36 kap 6 § om vittnens rätt att vägra yttra sig tillämpliga i fråga om rätt för part eller annan att vägra att tillhandahålla föremål för syn.82 Som nämnts tidigare finns det i och rättig- hetsstadgan generella regler till skydd för privat- och familjeliv. Var och en har rätt till respekt för sitt privat- och familjeliv, sitt hem och sin korrespondens enligt artikel 8 . Rätten är inte absolut och utifrån vissa givna ändamål finns möjlighet att 79Ekelöf m.fl. s. 262 och NJA 2003 s. 107. 80Bring, , Diesen , Förundersökning, Del VI Förundersökningens bedrivande, under rubriken 17.5 Editionsföreläggande (Zeteo ). 81Jämför NJA 1992 s. 307 och NJA 1981 s. 791, som avsåg filmupptagningar. 82Se NJA 1992 s. 307, som även hänvisar till NJA 1981 s. 791. Offentlighet, sekretess, tillsyn, överföring av uppgifter och personlig integritet göra inskränkningar i nationell rätt. Motsvarande skydd finns i artikel 7 rättighetsstadgan. Rättighetsstadgan har samma innebörd och räckvidd som motsvarande artikel i (se artikel 52.3 rättighetsstadgan).83 Frågor rörande övervakning av enskilda faller under artikel 8 , exempelvis olika former av avlyssning av telekommunikation. Till frågor om övervakning hör också frågor om dataskydd, såsom lagring, behandling och spridning av inhäm- tad information. I rättighetsstadgan har dataskyddet fått en särskild ställning genom artikel 8.84 Artikeln slår fast att var och en har rätt till skydd av de personuppgifter som rör honom eller henne. Sådana uppgifter ska behandlas lagenligt för bestämda ändamål och på grundval av den berörda personens samtycke eller någon annan legitim och lagenlig grund. Var och en har rätt att få tillgång till insamlade uppgifter som rör honom eller henne och att få rättelse av dem. En oberoende myndighet ska kontrollera att dessa regler efterlevs. Det framgår av artikel 52 I i vilken utsträckning inskränkningar får göras i de rättigheter som erkänns i stadgan. Utgångspunkten är att sådana inskränkningar endast får göras i lag och de ska vara förenliga med det väsentliga innehållet i rättigheterna. Begränsningar får, med beaktande av proportionalitetsprincipen, endast göras om de är nöd- vändiga och svarar mot ett allmänt samhällsintresse som erkänns av unionen eller behovet av skydd för andra människors rättigheter och friheter.85 Som nämnts tidigare innehåller även regeringsformen grund- läggande regler om skydd för privat- och familjeliv. Av 1 kap. 2 § fjärde stycket regeringsformen framgår att det allmänna ska värna den enskildes privatliv och familjeliv. Detta konkretiseras i exem- pelvis 2 kap. 6 § regeringsformen andra stycket där det sägs att var och en gentemot det allmänna är skyddad mot betydande intrång i den personliga integriteten om det sker utan samtycke och innebär övervakning eller kartläggning av den enskildes personliga för- hållanden. Det skyddsvärda området är alltså avgränsat till att skydda enskilda mot betydande intrång. 84Derlén m.fl. s. 318. 85SOU 2017:29, s. 119 och Derlén m.fl., s. 326 f. Offentlighet, sekretess, tillsyn, överföring av uppgifter och personlig integritet och arten av det intrång åtgärden innebär ska beaktas vid bedöm- ning av vilka åtgärder som kan anses utgöra betydande intrång.86 Denna rättighet kan begränsas genom lag. Sådana begränsningar får göras endast för att tillgodose ändamål som är godtagbara i ett demokratiskt samhälle. Begränsningen får aldrig gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till det ändamål som har föranlett den (2 kap. 20 och 21 §§ regeringsformen). Den nuvarande svenska regleringen av behandling av personuppgifter Som nämnts bygger den nuvarande nationella regleringen rörande personuppgiftsbehandling, exempelvis personuppgiftslagen (1998:204; PUL), dataskyddsdirektiv.87 Dataskyddsdirektivet kommer dock att ersättas av en ny data- skyddsförordning som träder i kraft . I samband med det kommer PUL att upphävas.88 Utredningen har därför inte funnit anledning att gå in närmare på reglerna i PUL.be. Den nya dataskyddsförordningen beskrivs mer ingående i avsnitt 15.7. PUL är subsidiär i förhållande till andra författningar. Det inne- bär att om det finns någon annan bestämmelse i annan lag eller förordning så gäller de framför reglerna i PUL (2 § PUL). Avvikande regler finns ofta i s.k. registerförfattningar som reglerar inrättandet och förfarandet av viktigare register eller annan behandling av personuppgifter på det offentliga området och i vissa fall även på det privata området.89 Några exempel på registerförfattningar som har varit av särskilt intresse för utredningens uppdrag är patientdatalagen (2008:355), polisdatalagen (2010:361) och kustbevakningsdatalagen (2012:146). Vidare finns särlagstiftning i 6 kap. lagen (2003:389; LEK) om elektronisk kommunikation.90 Likaså går regler om att myndigheter 86Holmberg m.fl., kommentaren till 2 kap. 6 § regeringsformen under rubriken mot intrång i den personliga integriteten. 87Derlén m.fl., s. 326. 88Se förslag i SOU 2017:39, s. 49. 89Öman, , , Personuppgiftslagen En kommentar, Kommentaren till 2 § (Zeteo ). 90Öman m.fl., Kommentaren till 2 §. Offentlighet, sekretess, tillsyn, överföring av uppgifter och personlig integritet och enskilda får lämna ut uppgifter före reglerna i PUL, exempelvis 6 kap. 5 §§ OSL.91 Särskilt om vissa trafikuppgifter m.m. Som tidigare nämnts finns speciallagstiftning om vissa typer av personuppgifter. I lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation (LEK) finns närmare regler om behandling av trafikuppgifter m.m. samt integritetsskydd för sådana uppgifter. Här beskrivs kort den nuvarande ordningen beträffande sådana uppgifter. Lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation Lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation92(LEK) innehåller regler om integritetsskydd och är en särlagstiftning i förhållande till PUL.93 Skyddsregleringen i LEK omfattar vissa uppgifter såsom abon- nentuppgifter, trafikuppgifter, lokaliseringsuppgifter som inte utgör trafikuppgifter (t.ex. uppgifter om positionering från en satellit) samt innehållet i de meddelanden som överförs genom elektroniska kom- munikationstjänster. Med abonnentuppgifter avses sådana uppgifter som kan användas för att identifiera eller hitta en abonnent, och trafikuppgifter avser sådana uppgifter som inte främst är kopplade till abonnenten utan till kommunikationen som sådan.94 Av särskilt intresse i detta sammanhang är lokaliseringsuppgifter och A-nummer, eftersom sådana uppgifter kan ha viss betydelse för att larmbehandlingen ska fungera (se avsnitt 15.5.4 och 15.5.5 nedan). Lokaliseringsuppgifter är sådana uppgifter som behandlas i ett elektroniskt kommunikationsnät eller av en elektronisk kom- 91Öman m.fl., Inledning, under rubriken och utarbetande av särlagstiftning. 92EU-kommissionen har lämnat förslag till en ny förordning om integritet och elektronisk kommunikation som ska gälla för tele- och internetoperatörer och som ska ersätta det nuvarande direktivet om integritet och elektronisk kommunikation, se /dataskyddsreformen/ och förslaget till och rådets förordning om respekt för privatlivet och skydd av personuppgifter i samband med elektronisk kommunikation och om upphävande av direktiv /58/EG (förordning om integritet och elektronisk kommunikation) den 10.1.1.2017, COM(2017) 10 Final. 93Se m.fl., Kommentaren till 2 §. 94Olsen, (red. ), Kommunikationsrätt i det elektroniska medielandskapet, 2013, upplaga 1:1, s. 174. Offentlighet, sekretess, tillsyn, överföring av uppgifter och personlig integritet munikationstjänst och som visar den geografiska positionen för terminalutrustningen för en användare. A-nummer är numret på den som ringer.95 Förmedling av nödsamtal är ett sådant viktigt allmänt intresse som inte ansetts enbart kunnat tillgodoses på marknadens villkor och det föreskrivs särskilda regler för att säkerställa intresset.96 Med nödsamtal avses i LEK samtal till samhällets alarmeringstjänst via ett nummer inom fastställd nummerplan för telefoni (1 kap. 7 § LEK). Den som tillhandahåller ett allmänt kommunikationsnät eller en allmänt tillgänglig telefonitjänst ska medverka till att nödsamtal utan avbrott kan förmedlas avgiftsfritt för användare och avgifts- fritt lämna lokaliseringsuppgifter till den som tar emot nödsamtal (5 kap. 7 § LEK). Med lokaliseringsuppgift avses i lagen uppgift som behandlas i ett elektroniskt kommunikationsnät eller av en elek- tronisk kommunikationstjänst och som visar den geografiska posi- tionen för terminalutrustningen för en användare (1 kap. 7 § LEK). Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om på vilket sätt dessa skyldigheter ska fullgöras, eventuella undantag från skyldigheterna, vilka lokaliseringsuppgifter som omfattas och de krav som ska uppfyllas vid tillhandahållande av lokaliseringsuppgifter (5 kap. 7 § LEK). Genom 30 § förordningen (2003:396) om elektronisk kommunikation har regeringen vidare- delegerat till att meddela sådana föreskrifter. har meddelat föreskrifter om förmedling av nödsamtal och tillhandahållande av lokaliseringsuppgifter till sam- hällets alarmeringstjänst (PTSFS 2008:2 senast ändrad genom PTSFS 2017:2). LEK finns närmare regler om behandling av trafikupp- gifter samt integritetsskydd. Uppgift om en uppringandes telefonnummer, namn, adress och för mobiltelefoni geografisk position för den som ringer kan vara känsliga uppgifter med hänsyn till den personliga integriteten. När det gäller lokaliseringsuppgifter som inte är trafikuppgifter, såsom uppgifter om position från satellit, och som rör användare som är fysiska personer eller abonnenter, får dessa normalt endast behandlas 95Själva A-numret innehåller ingen positionsuppgift, men man kan med hjälp av numret få abonnemangsinformation. 2002/03:110, s. 104. Offentlighet, sekretess, tillsyn, överföring av uppgifter och personlig integritet sedan de avidentifierats eller samtycke till behandlingen getts. Viss i lagen angiven information om behandlingen ska lämnas innan ett sådant samtycke lämnas och samtycket kan när som helst åter- kallas. Det finns även möjlighet för användare eller abonnent som samtyckt till sådan behandling att tillfälligt kunna motsätta sig behandlingen av sådana uppgifter (6 kap 9 § LEK). Vidare ska den som tillhandahåller nummerpresentation tillhandahålla vissa möjlig- heter att förhindra nummerpresentation eller presentation av upp- kopplat nummer eller att avvisa inkommande samtal på ett enkelt sätt (6 kap. 12 § LEK). Det finns dock ett undantag som gäller nummerpresentation och lokaliseringsuppgifter i vissa fall. Den som tillhandahåller ett allmänt kommunikationsnät eller en allmänt tillgänglig elektronisk kommunikationstjänst får för , Säkerhetspolisen eller en regional alarmeringscentral som avses i lagen om verksam- heten hos vissa regionala alarmeringscentraler åsidosätta skydd mot nummerpresentation och tillhandahålla en sådan myndighet eller organisation lokaliseringsuppgifter vid nödsamtal, utan samtycke eller trots vägran från abonnenten eller användaren (6 kap. 13 § LEK). Regeln är bara tillämplig på telefoni eftersom den gäller samtal.97 Den personliga integriteten skyddas även genom en regel om tystnadsplikt. Den som i samband med tillhandahållande av ett elektroniskt kommunikationsnät eller en elektronisk kommunika- tionstjänst har fått del av eller tillgång till vissa närmare angivna uppgifter som rör ett meddelande får inte obehörigen föra vidare eller utnyttja det han eller hon har fått del av eller tillgång till. Tyst- nadsplikten omfattar uppgift om abonnemang, innehållet i ett elek- troniskt meddelande eller annan uppgift som angår ett särskilt elektroniskt meddelande. (6 kap. 20 § LEK). Det är straffsanktio- nerat som brott mot tystnadsplikten enligt 20 kap. 3 § att obehörigen röja eller utnyttja sådana uppgifter i strid mot regeln. Både brottsbekämpande och andra myndigheter har dock möjlighet att få tillgång till vissa uppgifter utan domstolsprövning i vissa fall. Ett undantag från tystnadsplikten är skyldigheten att lämna ut uppgifter till regional alarmeringstjänst som aves i lagen om verksamheten hos vissa regionala alarmeringscentraler (6 kap. prop., s. 394. Offentlighet, sekretess, tillsyn, överföring av uppgifter och personlig integritet 22 § LEK). Ersättning för att lämna ut andra uppgifter än lokalise- ringsuppgifter till regional alarmeringscentral som avses i lagen om verksamheten hos vissa regionala alarmeringscentraler ska vara skälig med hänsyn till kostnaderna för utlämnandet (6 kap. 22 § LEK). PTS har tolkat att rättigheten och skyldigheten att lämna ut uppgifter endast gäller i förhållande till SOS Alarm.98 Det finns även ett undantag från tystnadsplikten för att lämna ut uppgifter till (6 kap. 22 § LEK). Undantaget tillkom för att möjliggöra för att utföra sitt statliga räddningstjänstansvar för att efterforska personer som har försvunnit under sådana omständigheter att det kan befaras föreligga fara för deras liv eller allvarlig risk för deras hälsa.99 har ansvar för att se till att regelverket i LEK följs (1 kap. 3 § LEK och 2 § förordningen [2013:396] om elektronisk kommunikation). Myndigheten granskar och kon- trollerar att krav och villkor som ställs i lag, föreskrifter och beslut som meddelats med stöd av lagen uppfylls av de operatörer som verkar på den svenska marknaden. Myndigheten kan vidta olika åtgärder för att få operatörerna att rätta sig om krav och villkor inte uppfylls. Myndigheten har också tillsynen över förmedling av nödsamtal till samhällets alarmeringstjänst.100 PTS föreskrifter om förmedling av nödsamtal och tillhandahållande av lokaliseringsuppgifter till samhällets alarmeringstjänst (PTSFS 2008:2, senast ändrad genom PTSFS 2017:2) innehåller regler om förmedling av nödsamtal och tillhandahållande av lokaliserings- uppgifter till samhällets alarmeringstjänst samt om undantag från dessa skyldigheter. Med tjänstetillhandahållare avses en aktör som tillhandahåller en allmänt tillgänglig telefonitjänst enligt LEK. Föreskrifterna reglerar bland annat förmedling av nödsamtal enligt koder fastställda i angiven specifikation och underrättelser vid störningar m.m. (2–3 §§). 98Se PTS remissvar på s. 4 och PTS Angående inhämtning av uppgifter om geografisk position vid sjö- och flygräddning , dnr: 15-6001, s. 3. 2011/12:55, s. 103 ff. 100Olsen (red. ), s. 67. Offentlighet, sekretess, tillsyn, överföring av uppgifter och personlig integritet När det gäller lokaliseringsuppgifter vid förmedling av nödsam- tal ska tjänstetillhandahållaren överföra den uppringandes telefon- nummer (A-nummer) till samhällets alarmeringstjänst (4 §). Ytterligare regler om lokaliseringsuppgifter finns i 5–6 §§. Vid förmedling av nödsamtal från en mobil nätanslutningspunkt ska tjänstetillhandahållaren överföra den geografiska positionen för användarens terminalutrustning till samhällets alarmeringstjänst. De överförda uppgifterna ska vara så korrekta och tillförlitliga som kan anses rimligt. Överföringen ska ske på ett sådant sätt att uppgifterna enkelt kan tas om hand av samhällets alarmeringstjänst. Vid förmedling av nödsamtal från en mobil nätanslutningspunkt ska tjänstetillhandahållaren, på begäran av samhällets alarmerings- tjänst, tillhandahålla den geografiska adressen för abonnemanget, såsom faktureringsadress eller abonnemangsinnehavarens adress. Dessa uppgifter ska vara så korrekta och uppdaterade som kan anses rimligt (5 §). Vid förmedling av nödsamtal i andra fall än från en mobil nät- anslutningspunkt ska tjänstetillhandahållaren, på begäran av sam- hällets alarmeringstjänst, tillhandahålla den geografiska adressen för nätanslutningspunkten eller, om sådan adress inte kan fastställas, den geografiska adressen för abonnemanget, såsom fakturerings- adress eller abonnemangsinnehavarens adress. Dessa uppgifter ska vara så korrekta och uppdaterade som kan anses rimligt (6 §). I praktiken är det fyra olika informationselement som kan ge SOS Alarm upplysning om en inringandes position: •Kommunkod som tillförs 112-samtalet, t.ex. ”Fast telefoni ” eller ”Mobil telefoni ” •Adress som mottas ur adressdatabas101 med hjälp av det mot- tagna A-numret •Ungefärlig position på karta vid anrop från mobiltelefon. 101 Adressdatabasen drivs av Bisnode och alla teleoperatörer lämnar adressuppgifter på sina abonnenter till Bisnode. Offentlighet, sekretess, tillsyn, överföring av uppgifter och personlig integritet SOS Alarms hantering av A-nummer PTS har till utredningen uppgett att de bedömer att SOS Alarms fortsatta behandling av exempelvis lokaliseringsuppgifter och A- nummer inte regleras av LEK efter att operatörer uppfyllt sina skyldigheter och att SOS Alarms hantering därefter därmed inte heller omfattas av PTS tillsyn. SOS Alarm har till utredningen uppgett att bolaget utgår från tystnadspliktsregleringen i lagen om verksamheten hos vissa regionala alarmeringscentraler när det gäller hur bolaget hanterar A-nummer. SOS Alarm utgår som huvudregel från att den hjälp- sökande genom att ringa nödnummer 112 ger ett s.k. presumerat samtycke till att SOS Alarm lämnar informationen och A-nummer vidare till adekvata hjälporgan. SOS Alarm arbetar också utifrån principen att en hjälpsökande ska kunna vara anonym om den så önskar. SOS Alarm lämnar information med bland annat A- nummer automatiskt till som använder sig av samma systemstöd vid alarmering som SOS Alarm. Den automatiska överföringen i dessa fall anser SOS Alarm kan ha sin förklaring i att system och dataöverföring utvecklats gemensamt under lång tid.102 En översyn pågår inom SOS Alarm om fören- ligheten med denna överföring i förhållande till gällande sekretess- reglering. När det gäller polisen lämnar SOS Alarm inte regelmässigt över A-nummer men har SOS Alarm och polisen tagit fram gemensamma riktlinjer för i vilka lägen SOS Alarm anser sig kunna lämna över sådana uppgifter utan att bryta den tystnadsplikt som föreskrivs i lagen om verksamheten hos vissa regionala alarmeringscentraler. I sådana fall kan A-nummer lämnas muntligt eller via ett SDS. När det gäller Sjukvårdens larmcentral (SVLC) förser SOS Alarm dem med A-nummer muntligen och elektroniskt via ett SDS i , i de fall då hjälpsökande inte begär anonymitet. Auto- matisk överföring har inte bedömts möjlig av SOS Alarm eftersom det då inte är möjligt att stoppa överföringen i de fall någon vill 102 PM beträffande A-nummer från SOS Alarm till 112-utredningen inkommet . Offentlighet, sekretess, tillsyn, överföring av uppgifter och personlig integritet vara anonym.103 SOS Alarm och SVLC har vidare ett samverkans- avtal som bland annat reglerar tilläggstjänster såsom överlämning av A-nummer och abonnentuppgifter. Landstingen ska enligt samverkansavtalet garantera att bland annat A-nummer är belagt med sekretess hos landstingen enligt OSL.104 15.5Utredningens överväganden och förslag 15.5.1Den nationella alarmeringsfunktionen kommer att hantera en mängd uppgifter och sammanställningar av information Bedömning: Den nationella alarmeringsfunktionen kommer att behöva hantera uppgifter om enskildas personliga och ekonomiska förhållanden samt uppgifter som rör förhållanden av betydelse för rikets försvar, folkförsörjningen eller förebyggandet och beivran- det av brott. Skälen för utredningens bedömning Som tidigare nämnts riktades kritik mot Alarmeringstjänstutred- ningens förslag för att det saknades en noggrann redogörelse för, och analys av, de regelverk som styr informationsutbytet myndig- heter emellan och skyddet av de känsliga uppgifterna vid sådant informationsutbyte.