sou · H6B371 · 2018-09-05 00:00:00 — För att öka tydlighet en av en möjlig tillämpning av de föreslagna urvalsreglerna följer en fingerad situation där individer med olika bakgrund söker samma yrkesutbildning inom vården. Person A är arbetslös och behöver en utbildning för att öka chan- serna att få jobb. A har varit arbetslös . Bedömningen är att A har goda förutsättningar att få arbete efter avslutad utbildning och att utbildningen innebär att A i stor utsträckning stärker sin position påt arbetsmarknaden. Person B är arbetslös och behöver en utbildning för att öka chan- serna att få jobb. B har varit arbetslös . Bedömningen är att B har mycket goda förutsättningar att få arbete efter avslutad utbildning men att utbildningen innebär en medelstor förstärkning av ställningen arbetsmarknaden för B. Person C är arbetslös och behöver en utbildning för att öka chanserna att få jobb. C har varit arbetslös . Bedömningen är att C har små förutsättningar att få arbete efter avslutad utbildning och att utbildningen innebär en liten förstärkning av ställningen på arbetsmarknaden för C. Person D är arbetslös och behöver en utbildning för att öka chan- serna att få jobb. D har varit arbetslös . Bedömningen är att D har små chanser att få arbete efter utbildningen, men att utbildningen medför att D får en mycket starkare ställning på arbetsmarknaden. Alternativa urvalsgrunder för gymnasial komvux Person E har en anställning som vikarie inom vården. E har vars- lats om uppsägning eftersom E saknar en vård- utbildning. Bedömningen är att E får en fast anställning efter avslu- tad utbildning och tar ett stort steg mot sitt mål. Person F har en anställning inom vården men riskerar att inte få förlängning eftersom F saknar delar av sin vårdutbildning. Bedöm- ningen är att F får en fast anställning efter avslutad utbildning men att steget från den nuvarande situationen är medelstor Person G har en gymnasieexamen från samhällsvetarprogrammet men har inga planer på att studera vidare. G jobbar extra på hotell, men vantrivs och vill inget hellre än att få jobb som undersköterska. Bedömningen är att G får en fast anställning efter avslutad utbild- ning och tar ett stort steg mot sitt mål. Person H har en fast anställning vid en kemisk industri men har utvecklat en svår allergi och behöver endera byta arbete eller bli sjuk- skriven. H har uttryckt stort intresse för ett arbete inom vården. Bedömningen är att H får en fast anställning efter avslutad utbild- ning och tar ett stort steg mot sitt mål. En tillämpning av den föreslagna urvalsmodellen skulle då kunna ge nedanstående utfall. Som synes har flera individer hamnat på samma rangordning. Här bör då de som har störst problem rangordnas högre än de som har mindre problem. Alternativa urvalsgrunder för gymnasial komvux Efter detta första grova prioriteringsarbete görs en mer sam- manvägd bedömning för den slutliga prioriteringen. Som tidigare nämnts anser utredningen att det är mycket viktigt att komvux blir relevant för en så bred målgrupp som möjligt och att utbildningen har relevans för den sökandes situation. Detta åstadkoms enligt utredningen på bästa sätt genom att säkerställa att tillgängliga resurser i första hand fördelas över de områden där efterfrågan på komvux är stor. Utredningen föreslår därför tre urvalsgrupper som hänsyn ska tas till vid urval. Förtur ska dock alltid ges till en sökande som önskar fullfölja studier som den sökande har påbörjat enligt en individuell studieplan. Enligt de nya urvalsreglerna ska kommunen vid urval ta hänsyn till individens behov av utbildning för: •att etablera sig på arbetsmarknaden, Dessa urvalsgrupper är inte nya för kommunerna. En urvalsgrupp som kopplar till arbetsmarknaden finns redan inom regionalt yrkesvux men också i skollagens beskrivning av vuxenutbildningens övergripande mål. Grunderna pågående yrkesverksamhet och planerat yrkesval finns redan som en sammanslagen grund för prioritering i dagens urvalsregler. Utbildning för att etablera sig på arbetsmarknaden innefattar alla som av någon anledning står utanför arbetsmarknaden, oberoende av tid de varit utanför arbetsmarknaden, oberoende av tidigare utbild- ning och oberoende av om de haft arbete tidigare eller inte. Utbildning som den sökande behöver för pågående yrkesverksam- het kan t.ex. vara kompetensutveckling inom ett aktuellt yrke för att bibehålla attraktiviteten på arbetsmarknaden eller för att behålla anställningen hos en nuvarande arbetsgivare. Det kan också vara omställningsutbildning för att få en ny position hos nuvarande arbets- givare. Ett praktiskt exempel från denna grupp är sökande som arbetar Alternativa urvalsgrunder för gymnasial komvux inom vården men behöver en utbildning för att kunna få en fast anställning som undersköterska. Utbildning för ett planerat yrkesval kan t.ex. vara yrkesutbildning för en sökande med en högskoleförberedande gymnasieexamen som vill växla spår och i stället utbilda sig till ett yrke som inte kräver högskolestudier. Det kan också vara en omställningsutbildning för att byta bana. Ett praktiskt exempel från denna grupp är en ung vuxen som tagit examen inom det samhällsvetenskapliga programmet, men inte har för avsikt att studera vidare vid högskolan, utan i stället vill satsa på ett arbete som kräver en yrkesutbildning. Ett annat praktiskt exempel är en individ som måste yrkesväxla p.g.a. en yrkesskada eller liknande. Det ska vara möjligt för en sökande att ingå av flera urvalsgrupper utifrån de individuella förutsättningarna. Detta ökar en sökandes möjlighet att erhålla en plats vid utbildningen och breddar även kommunernas handläggning av urvalsprocessen. Att sökande kan tillhöra flera kvot- eller urvalsgrupper vid ett ansök- ningsförfarande har funnits vid antagning till högskolan och är ett beprövat arbetssätt. Utredningen bedömer inte att de nya urvalsgrupperna förfördelar den tidigare prioriterade målgruppen som definierades med kort tidigare utbildning. Sökande med kort tidigare utbildning kan till- höra någon eller flera av de nu prioriterade grupperna. Den stora skillnaden är att de föreslagna reglerna prioriterar sökande med kort utbildning på grund av de problem som den korta utbildningen lett till. Utredningen anser att de nya urvalsgrupperna tillsammans med rätten till behörighetsgivande komvux garanterar den tidigare prio- riterade målgruppen utbildning i samma utsträckning som . Till skillnad från dagens regler är listan över urvalsgrupper inte att anse som en rangordnad lista, utan befintliga platser till en utbild- ning kan kommunen fördela fritt inom samtliga urvalsgrupper. Det är de sökandes behov av utbildningen avgör hur många platser som till slut tilldelas en grupp. Alla sökande till en utbildning jämförs med varandra, oavsett vilken urvalsgrupp de tillhör och ska prioriteras i den ordning som storleken av deras behov utgör. Kommunen ska tydligt på t.ex. komvux webbsida redogöra för hur man avser att tillämpa urval om en utbildning har fler sökande än platser. Alternativa urvalsgrunder för gymnasial komvux är utformade för att både möjliggöra utbildningsplatser för fler mål- grupper än tidigare, som de ökar flexibiliteten för kom- munen vid urvalet. bör ges i uppdrag att ta fram vägledande tolkningsanvis- ningar och stöd till kommunernas antagningsenheter, baserat på den forskning som finns kring prioriteringsarbete. I detta arbete har Prioriteringscentrum vid sagt sig kunna vara behjälpliga för att utforma detaljerna. Det finns också anledning för kommunerna att själva utveckla sin förmåga att använda den nya urvalsregeln. På samma sätt som lärare regelbundet diskuterar tolkningen av betygskriterier bör urvalsreglernas praktiska tolkning vara ett led i det pågående kvalitetsarbetet inom kom- munen och vara föremål för återkommande utvecklingsdiskussioner. 5.13.4Nya regler om urval inom regionalt yrkesvux Utredningens förslag: 10 § förordningen om regionalt yrkesvux ändras så att den hänvisar till de nya urvalsreglerna i 3 kap. 7–8 § komvuxförordningen. Målsättningen för regionalt yrkesvux är att både möta arbetsmark- nadens behov av kompetens och hjälpa individer till en etablering på arbetsmarknaden. Urvalsregeln som finns i 10 § förordningen för regionalt yrkesvux är därför utformad för att bättre ta hänsyn till vuxenutbildningens funktion på arbetsmarknadsområdet, vilket åter- finns i förordningens prioritering av individer med svag ställning på arbetsmarknaden. är urvalsregeln utformad så att den ska stå i samklang med dagens prioriteringsregel i skollagen, genom att även prioritera individer med kort tidigare utbildning. Eftersom per- soner med kort tidigare utbildning förmodligen också av denna anled- ning har en svag ställning på arbetsmarknaden är det diskutabelt i vilken utsträckning dessa urvalsregler förbättrar rekryteringen av individer Alternativa urvalsgrunder för gymnasial komvux med goda förutsättningar att klara utbildningen till yrkesutbild- ningar. Utredningen anser därför att det finns skäl att ändra nuvar- ande urvalsregler inom regional yrkesutbildning. Ett villkor för att erhålla statsbidraget för regional yrkesvux är att kommuner i samverkan finansierar utbildning som motsvarar utbild- ning av minst samma omfattning i årsstudieplatser som den utbild- ning som bidraget lämnas för. Den motfinansiering i form av platser inom yrkesutbildning som kommunerna genomför, regle- ras av bestämmelserna i bl.a. komvuxförordningen. Som nämnts ovan är det framför allt yrkesutbildningarna inom komvux som är berörda av urvalsreglerna inom komvuxförordningen. Av den anledningen anser utredningen att det är nödvändigt med en samordning av urvals- reglerna inom regionalt yrkesvux och komvux. Utredningen föreslår därför att den nuvarande urvalsregeln i förordningen om regionalt yrkesvux ändras så att den hänvisar till den föreslagna urvalsregeln i 3 kap. 7 § komvuxförordningens med undantag av den fjärde prioriter- ingsgrunden. Utredningens förslag: Urvalsreglerna i komvuxförordningens 3 kap. 8 § ändras så företräde ges till den med störst behov av utbildning. Vid prioriteringen ska hänsyn tas till: –den sökandes behov av utbildning för att etablera sig på arbets- marknaden –den sökandes behov av utbildning för pågående yrkesverk- samhet –den sökandes behov av utbildning för planerat yrkesval –att den sökande önskar fullfölja studier som den sökande har påbörjat inom gymnasiesärskolan Förtur ska dock ges till en sökande som önskar fullfölja studier som den sökande har påbörjat enligt en individuell studieplan. Alternativa urvalsgrunder för gymnasial komvux I kap. 9 föreslår utredningen att särvux ska upphöra som egen skol- form och bli en del av komvux. Detta för då med sig att den nya prioriteringsregeln i skollagen som utredningen föreslår för komvux, även kommer att gälla för särvux. Den övergripande grunden för prioritering kommer då att förändras till ”störst behov av utbildning”. Precis som angivits ovan anser utredningen att det är viktigt att det finns en samstämmighet mellan bestämmelserna om urval på förord- ningsnivå och den övergripande prioriteringsregeln i skollagen. Det finns dock några särskilda förhållanden i fråga om urvals- reglerna för särvux. Till att börja med var det bara som urvalsreglerna för särvux ändrades, och begreppet ”störst behov” byttes ut. Anledningen till detta var, som nämnts ovan, att man upp- levde att störst behov är en grund för urval som är svårt, för att inte säga omöjligt, att definiera objektivt. Man hänvisade också till att begreppet ”störst behov” strax före detta hade bytts ut i urvalsreglerna till gymnasial komvux. Utredningen har dock visat att det både finns praktisk tillämpning av ”störst behov” inom Nationell modell för prioriteringar inom vården, och att det går att överföra dessa erfarenheter till andra områden. Utredningen presenterar också ett förslag på överföring av Nationell modell till komvuxområdet. Detta gör att det till skillnad från tidigare, finns möjligheter till vägledning hur detta begrepp ska tolkas och tillämpas. Utredningen har också visat att en viktig anledning till att begreppet ”störst behov” ersattes med ”kort tidigare utbildning” var att markera mot användningen av komvux för konkurrenskom- plettering. Av den anledningen anser utredningen att det inte finns något hinder att använda ”störst behov” som grund för prioritering inom särvux. Ytterligare ett särskilt förhållande är att urvalsreglerna för särvux på gymnasial nivå berör hela detta område, och inte ett specifikt antal kurser. Inom särvux på gymnasial nivå finns ingen rätt för individer att delta i vissa kurser på det sätt som det finns för behörighets- givande kurser vid gymnasial komvux. Som tidigare nämnts måste de föreslagna urvalsreglerna för komvux på gymnasial nivå ses i rela- tion till den rättighetslagstiftning som finns inom detta område. Den senaste utökningen av rättighetslagstiftningen med rätten till behörig- hetsgivande komvux, leder till att de föreslagna urvalsreglerna inom komvux på gymnasial nivå endast kommer att tillämpas inom vissa delar, främst inom yrkesutbildningarna, inom komvux på gymnasial Alternativa urvalsgrunder för gymnasial komvux Eftersom det inte finns motsvarande rättighetslagstiftning inom särvux, kommer de urvalsregler som förslås för särvux på gymnasial nivå omfatta hela området. Dagens urvalsregler har som tidigare nämnts en rangordnad prio- riteringslista, där högst prioriterad är den som inte tidigare deltagit i motsvarande utbildning. Anledningen till den prioriteringen är att säkerställa att särvux inte bara blir ”mer av samma” om man tidigare gått gymnasiesärskolan. Särvux bör erbjuda en vidareutveckling för eleven efter gymnasiesärskolan. Sedan följer två steg av prioritering som anger möjligheten att fullfölja studier. kommer en prio- ritering av utbildning som behövs för pågående yrkesverksamhet eller planerat yrkesval. Utredningen anser att en logisk följd av att särvux blir en del av komvux, är att även urvalsreglerna harmoniseras. är för- hållandet att urvalsreglerna berör ett bredare område inom särvux än inom komvux en faktor som föranleder en bedömning av om särvux ska ha en helt egen utformning av sina urvalsregler. Utredningen uppfattar att det finns önskemål från elever inom särvux att deras utbildning i högre grad ska präglas av målsättningen etablering på arbetsmarknaden än en motsvarighet av daglig verk- samhet33. Utredningen anser att även detta bör spela en roll i utform- ningen av urvalsreglerna. Utredningen har uppfattningen att det funnits en ambition att styra inriktning och utformning av särvux genom dagens urvals- regler, men att detta inte lyckats fullt ut. Av den anledningen anser utredningen att dagens urvalsregler bör ersättas. För det första anser utredningen att det finns goda möjligheter att använda ”störst behov” som en utgångspunkt för prioriteringar även inom särvux. Detta leder också till en överensstämmelse mellan skollagens övergripande prioritering och urvalsregeln för särvux. För det andra anser utredningen att den med störst behov av utbild- ning ska prioriteras vid urval inom utbildning som sär- skild utbildning. I de föreslagna urvalsreglerna för komvux anges att det är den sökandes behov av utbildningen som ska vara utgångs- punkten. Rätten till behörighetsgivande komvux gör att prioriter- ingen sker till en viss kurs inom ett begränsat område av komvux, och då kan det vara lämpligt att bedöma den sökandes behov av just 33Skolinspektionen 2017, Särskild utbildning för vuxna. Riktad tillsyn i 15 kommuner och ett kommunförbund. Alternativa urvalsgrunder för gymnasial komvux den sökta kursen. Inom särvux finns inte motsvarande rättighets- lagstiftning, varför utredningen anser att det är mer lämpligt med en mer generell prioritering till utbildning utifrån den sökandes behov. Om en prioritering ska ske med utgångspunkt från en sökandes behov av utbildning, är det också i högre grad individens generella behov som ska prioriteras, vilket då även bör ha större inverkan på hur utbildningens innehåll sätts samman. Vidare anser utredningen att det inte behövs en rangordning inom urvalsreglerna. På samma sätt som inom komvux går det med de föreslagna urvalsreglerna att göra horisontella prioriteringar inom särvux. Utredningen anser också att regeln i 20 kap. 20 § skollagen att den är behörig som saknar sådana kunskaper som utbildningen syftar till att ge förhindrar att en elev genomgår samma utbildning , och att dagens bestämmelse om att den är högst prioriterad som inte tidigare deltagit i motsvarande utbildning är överflödig. Till slut anser utredningen att de önskemål om starkare arbetsmarknads- koppling som elever inom särvux gett uttryck för ska avspegla sig i urvalsreglerna. Av den anledningen anser utredningen att företräde ges till den med störst behov av utbildning. Utredningen anser att kommunen vid sin bedömning av störst behov ska ta hänsyn till: –den sökandes behov av utbildning för att etablera sig på arbets- marknaden –den sökandes behov av utbildning för pågående yrkesverksamhet –den sökandes behov av utbildning för planerat yrkesval den sökan- des behov av utbildning för att fullfölja studier som den sökande har påbörjat inom gymnasiesärskolan. Förslaget innebär både att de särskilda förhållanden som finns inom särvux beaktas, och att den önskvärda samstämmigheten mellan urvals- reglerna för komvux på gymnasial nivå och särvux på gymnasial nivå uppnås. Alternativa urvalsgrunder för gymnasial komvux Alla former av urvalsregler är avsedda att lämna företräde till grupper av individer som lagstiftaren ansett primärt ska gynnas eller skyddas av regelverket. Vid ändringar av urvalsregler finns det därför en risk att de som prioriteras av dagens urvalsregler kommer att missgynnas av de nya reglerna. Den nuvarande prioriteringsregeln i skollagen gynnar den med minst tidigare utbildning. Som ovan nämnts härstammar den formu- leringen fördelningspolitiska ambitioner. Den grupp som prioriterades med denna regel hade av olika anledningar inte fått ta lika stor del av befintlig utbildning, och skulle även de få en chans. Om vi talar om ”en andra” eller ”en annan” chans genom komvux, så var det fråga om att ”någon annan” skulle få en chans. är situationen annorlunda, och den målgrupp som man ville prioritera med urvalsregeln finns inte på samma sätt. Urvalsregeln i vuxenutbildningsförordningen anger inte ”minst” utbildning som urvalsgrund, utan ”kort tidigare” utbildning. Formu- leringen i vuxenutbildningsförordningen leder tankarna till en defi- nierad gräns snarade än en uppmaning att jämföra de sökandes tidi- gare utbildning. I praktiken drar också många kommuner en gräns där ”kort” tidigare utbildning innebär att man inte har en gymnasie- examen. Det viktigaste att betona i samband med de föreslagna urvals- reglerna är att de inte prioriterar ner individer med kort tidigare utbild- ning, förutsatt att individen uppfyller någon annat av de ovan beskrivna prioriteringsgrunderna. Individer med kort tidigare utbildning är över- representerade bland långtidsarbetslösa, och gymnasieexamen har kommit att bli en vattendelare på arbetsmarknaden. De individer som har kort utbildning och är arbetslösa, riskerar arbetslöshet, eller vill byta jobb är prioriterade av även av de nya urvalsreglerna. Som framgår av exemplen ovan kan även andra bedömningar, som t.ex. Arbetsförmedlingens bedömning av hur långt en individ står från arbetsmarknaden användas som underlag i samband med de föreslagna urvalsreglerna. Det kan också vara så att de nya urvalsreglerna skapar bättre för- utsättningar för den tidigare prioriterade gruppen att uppnå sina mål. Genom den nya utformningen av urvalsreglerna kommer en mer anpassad matchning av prioriteringen att ske mellan den sökandes Alternativa urvalsgrunder för gymnasial komvux behov och den aktuella utbildningen. Därigenom minskas risken att en individ med kort utbildning antas till en utbildning som kanske inte är den allra bästa för att lösa det problem som individen behöver utbildningen för. Utredningens förslag innebär dessutom inte att några specifika grupper pekas ut som mindre betydelsefulla, utan syftet är att göra det möjligt för en bredare rekrytering till vuxenutbildningen. finns det en rätt till behörighetsgivande komvux. Rätten till behörighet innefattar grundläggande och särskilda behörigheter till högskolan samt grundläggande behörigheter och sär- skilda förkunskaper för studier vid yrkeshögskola. I praktiken innebär det att individer med kort tidigare utbildning prioriteras av den nuvar- ande rättighetslagstiftningen i mycket stor utsträckning. Sammantaget finns det skäl att anse att de föreslagna urvalsreglerna inte i praktiken missgynnar de som prioriteras av nuvarande regler. 5.13.7Relation till åtgärder inom etableringen av nyanlända Som nämnts ovan trädde ett nytt regelverk för ny- anländas etablering i kraft. I samband med detta infördes en utbild- ningsplikt som innebär att alla nyanlända som tar del av Arbetsför- medlingens etableringsinsatser, och som bedöms vara i behov av utbildning för att kunna komma i arbete, kan anvisas att söka och ta del av utbildning, annars kan ersättningen dras in. En nyanländ som har kort utbildning ska i huvudsak ägna sig åt utbildning. En anvisning till en utbildning förutsätter att den som anvisats har en möjlighet att delta i den utbildning man anvisats till. Här skulle de föreslagna urvalsreglerna kunna kollidera med syftet för utbild- ningsplikten, eftersom en anvisning från Arbetsförmedlingen inte utgör någon garanti för att en sökande får en plats på den aktuella utbildningen. Som utredningen har angivit flera gången i detta kapitel måste man se de föreslagna urvalsreglerna i ett större sammanhang. För stora delar av komvux finns en rättighetslagstiftning som garanterar den sökande en plats. Bland förutsättningarna för att ett individ inom etableringsinsatserna ska anvisas till reguljär utbildning och omfattas av utbildningsplikten, är att individen har en kort tidigare utbildning. Med kort tidigare utbildning brukar avses gymnasieexamen eller Alternativa urvalsgrunder för gymnasial komvux I de fall en individ anvisas till en komvuxutbildning som ska ge en gymnasieexamen och behörighet till fortsatta studier vid högskola eller yrkeshögskola, omfattas alltså den sökande av rätten till behörighetsgivande komvux. Det är alltså i princip bara i de fall en individ anvisas till regional yrkesvux eller till en yrkesutbildning inom komvux som urvalsreglerna kan komma att behöva samspela med anvisningen från Arbetsför- medlingen. Även i detta fall finns det en särskild urvalsgrupp, etabler- ing på arbetsmarknaden, som passar för den aktuella målgruppen. Som tidigare nämnts så ska individer med svag ställning på arbets- marknaden bedömas ha stort behov av utbildning. Likaså kan den kartläggning av individen som Arbetsförmedlingen gjort tas in som en del av bedömningsunderlaget vid ett eventuellt urval. Utredningen bedömer därför att det inte finns någon större risk att de föreslagna urvalsreglerna skulle motverka det syfte som finns med utbildningsplikten och Arbetsförmedlingens anvisande av indi- vider till reguljär utbildning. Som nämnts ovan lyftes ”kort utbildning” upp som generell priori- teringsgrund som ett led i arbetet med att förhindra konkurrens- komplettering. Den förändring som utredningen förslår ändrar dock inte möjligheten till konkurrenskomplettering. Utredningen anser att hindret för konkurrenskomplettering redan finns angett i 20 kap. 20 § skollagen, där det anges att man för att vara behörig till studier på gymnasial nivå inom komvux ska sakna sådana kunskaper som utbildningen syftar till att ge. för komvux på grundläggande nivå, sfi och särvux på grundläggande nivå Utredningen har uppdraget att utreda en förenklad betygsskala för komvux på grundläggande nivå, sfi och särvux på grundläggande nivå framför allt med syfte att se om en förenklad betygsskala kan öka genomströmningen på dessa nivåer.