sou · H6B383 · 2018-12-11 00:00:00 — Myndigheten för , , övertog 2012 uppgiften att pröva frågor om statsbidrag enligt förordningen (2012:140) om statsbidrag för viss utbildning som rör tolkning och teckenspråk inom folkbildningen.14 och folkminnen tog sam- tidigt över uppgiften att samordna lexikaliskt arbete i de språk som är aktuella för tolk- och översättarutbildning.15 132 § förordningen (1993:920) om tolk- och översättarinstitutet. Förordningen upphävdes 2012 mot bakgrund av de förslag och bedömningar som lämnats i prop. 2009/10:149. Tillsynen över tolkutbildningarna övertogs 1991 av TÖI från dåvarande . 142 § p. 7 förordningen (2011:1162) med instruktion för Myndigheten för . 152 § förordningen (2007:1181) med instruktion för och folkminnen. Tolkutbildning i nationella minoritetsspråk De nationella minoritetsspråken har som tidigare framgått i vissa avseenden en särställning då det gäller kontakter med myndigheter och offentliga aktörer. Det kan således finnas behov av att utbilda tolkar i minoritetsspråken samiska, meänkieli, jiddisch, finska och chib. Sådan utbildning skulle kunna bygga på den språk- och lärarutbildning som ges vid vissa lärosäten. ska enligt sitt regleringsbrev erbjuda utbildning och ämneslärarutbild- ning i meänkieli och samiska. ska på mot- svarande sätt erbjuda utbildning och ämneslärarutbildning i finska. Utbildning i jiddisch ska ske vid och ska fortsätta sin utbyggnad av ämneslärarutbildningen i chib.16 Dessa lärosäten har särskilda ansvar för respektive nationellt minoritetsspråk men erbjuder inte tolkutbildning. uppger att frågan ännu inte diskuterats och att lärarkompetens inom området saknas.17 Möjligheten till utbildning och validering till tolk i samiska har framförts som önskvärt vid folkhögskolan Samernas utbildningscentrum, som erbjuder samiska språkstudier.18 Vid kan ämnesstudenter i finska söka till tolkutbildningar vid TÖI, särskild tolkutbildning i finska planeras dock inte.19 Det sammanhänger bland annat med att samhällets behov av ytterligare tolkar f.n. främst avser andra språk. Vid har frågan om tolkutbildning i jiddisch inte diskuterats, det anges även som oklart om det finns behov av sådan utbildning.20 har enligt uppgift övervägt att påbörja tolkutbildning i chib. Bedömningen är att det finns ett behov av utbildade tolkar, då det saknas auktoriserade tolkar i språket. Ett antal yrkesverksamma tolkar i chib har deltagit i romska upp- dragsutbildningar vid . Högskolan konstaterar att det finns vissa svårigheter att rekrytera studenter till ämnes- lärarutbildning i chib. Rekryteringsbasen är liten med få behöriga, trots att högskolan vid antagning också kan validera reell 16Regleringsbrev för , , respektive . , , underlag till utredningen, . 18Information till utredningen vid möte med företrädare för , . baltiska språk, finska, nederländska och tyska, , underlag till utredningen, . 20Språk- och litteraturcentrum, , underlag till utredningen, . Svårigheterna bedöms kvarstå även om tolkutbildning i språket anordnas. har därför, bland annat i kon- takter med vid och folkminnen, fört diskussioner om att utveckla en högskoleförberedande tolkutbild- ning i chib i samverkan med folkbildningen. En förberedande utbildning skulle kunna placeras vid högskolan, givet tillräckliga resurser.21 Inom högskolan gäller att kursmål ska anges i kursplaner. Det gäller därmed även kurser inom området tolkning i talade språk vid universitet.22 I kursplanerna för kurser vid , , saknas visserligen rubriken mål, men målen finns beskrivna under rubrik som med kursplanens terminologi kallas förväntade studieresultat. Grundkursen Tolkning i offentlig sektor ska t.ex. enligt kursplanen bland annat ge grund- läggande teoretisk kunskap om tolkning som social interaktion, som kognitiv process och som praktisk verksamhet. Kursen behandlar olika tolkningstekniker, terminologiarbete och tolkens egen själv- presentation på båda tolkspråken. Den studerande skaffar sig viss förtrogenhet med de etiska frågeställningar som är förknippade med tolkning. Kursen ger vidare praktisk förtrogenhet med grund- läggande tolkningstekniker, dvs. kort konsekutivtolkning utan anteckningar och simultan viskningstolkning, samt inblick i olika tolksituationer, som dialogtolkning på plats och distanstolkning. Studenten prövas också i muntlig examination i att planera och genomföra tolkade samtal inom områdena socialtjänst, arbetsmark- nad, hälso- och sjukvård, migration och rättsväsendet, samt att förbereda sig terminologiskt för detta. I övningarna tolkas alltid till eller från svenska.23 Tolkens yrkesroll inom offentlig sektor kan tyckas relativt lätt att avgränsa och definiera, men högskolans regelverk för kurser och och lärande, , underlag till utredningen, . 226 kap. 14–15 §§ högskoleförordningen (1993:100). 23Kursplan för kurs på grundnivå Tolkning i offentlig sektor I, , gäller från vt 2017, och flerspråkighet, , samt underlag från TÖI till utredningen, . program inom generella examina (kandidat-, masters- och doktors- examen) fokuserar på mer generella färdigheter/kompetenser. För yrkesexamina kan däremot utbildningsmål direkt relaterade till en yrkesverksamhet ställas upp. De utbildningsmål som anges har där- för inte formulerats i direkt relation till de efterfrågebehov eller kun- skapsområden som gäller specifikt för offentlig sektor. De förmågor som prövas genom det muntliga slutprovet innebär dock ökad tyd- lighet kring de kunskapsområden examinerade tolkar ska behärska, vilket står i mer direkt relation till behoven inom offentlig sektor. Utbildning inom högskolan är öppen för alla som uppfyller grund- läggande behörighet och de särskilda behörighetsvillkor som läro- sätet ställt för deltagande i viss kurs eller utbildningsprogram. Krav på särskild behörighet ska vara nödvändiga för att studenten ska kunna tillgodogöra sig utbildningen. Önskemål om att tillämpa särskilda krav och former för urval prövas av Universitets- och högskolerådet, UHR. Särskilda krav kan avse kunskaper från gymnasieskolan eller motsvarande kunskaper samt andra villkor som betingas av utbildningen eller är av betydelse för det yrkesområde som utbildningen förbereder för. Om det finns särskilda skäl, får högskolan besluta om undantag från något eller några behörighetsvillkor. Huvudregeln vid urval till en utbildning är att platserna fördelas med minst en tredjedel på grundval av betyg, minst en tredjedel på grundval av resultat från högskoleprovet och högst en tredjedel på grundval av de av högskolan bestämda urvals- grunderna. Kan inte alla behöriga sökande till en utbildning tas emot, ska urval göras bland de sökande.24 Särskilda behörighetskrav tillämpas av vid antagningsprov till kursen Tolkning i offentlig sektor, 30 hp. UHR har där funnit att det finns särskilda skäl både för särskilda krav för tillträde och för alternativt urval genom godkänt antagningsprov, som består av ett s.k. lucktest på respektive språk i språkstudio (där anteciperad förmåga och skriftlig förmåga testas) samt muntligt test (förmåga att muntligt återge yttranden på det andra språket testas i 244 kap. 2–3 §§ högskolelagen (1992:1434) och 6–7 kap. högskoleförordningen (1993:100). båda riktningarna). Lärosätet får fördela samtliga platser utifrån resultat på detta antagningsprov.25 Tolkutbildningarna vid förstärktes resurs- mässigt mot bakgrund av de ökande behov av tolkar som utvecklades –2016. tillfördes som följd av detta förstärkta medel , vilket avsågs öka ytterligare under påföljande år.26 Den långsiktiga volym som fastställdes av för hög- skolans tolkutbildning motsvarade en utbyggnad vid till 49 helårsstudenter , med en ökning till 81 hel- årsstudenter från 2020.27 Källa: (2018). 25Universitets- och högskolerådet (2016). Registreringsnummer 411-00022-16, . Tillstånd att använda andra/alternativa behörighetsvillkor, platsfördelning och urval till kursen Tolkning i offentlig sektor vid gäller vt 2017 till ht 2019. 2017/18:1, utgiftsområde 16, s. 208. anordnades två ansökningsomgångar till Tolkning i offentlig sektor I med språkinriktning i (1) arabiska, dari, mongo- liska, somaliska och tigrinska, respektive (2) motsvarande språk med komplettering av persiska. Ansökningsomgångarna samlade ett stort antal förstahandssökande. Drygt hälften befanns ha grundläggande behörighet och kallades till prov, varav drygt hälften deltog. Drygt 60-talet studenter examinerades från kurserna, varav närmare hälften valde att gå vidare till högre kurs påföljande termin.28 Vissa kurser, bland annat Tolkning i offentlig sektor II, ges på halvfart. Det möjliggör att utbildningen kan fungera som vidare- utbildning för verksamma tolkar. Från planeras start av TOFS I även vid med 40 utbildningsplatser och TOFS II.29 anordnar eftergymnasiala utbildningar som svarar mot arbetslivets behov och drivs i nära samarbete med arbetslivet. Utbildningarna ska enligt gällande regelverk svara mot behovet av kvalificerad arbetskraft i arbetslivet och även bland annat tillgodose behoven inom smala yrkesområden. Utbildningarna ska hålla hög kvalitet. Utbildning inom ska väsentligen bygga på de kunskaper som eleverna får på nationella program i gymnasieskolan eller motsvarande kunskaper. Alla utbildningar ska präglas av såväl stark arbetslivsanknytning som teoretisk förankring inom yrkes- området. De ska utvecklas och bedrivas i samverkan mellan utbild- ningsanordnare och det arbetsliv som berörs av utbildningarna. En förutsättning för att en utbildning ska få ingå i är att den svarar mot behov av kvalificerad arbetskraft i arbetslivet som inte tillgodoses genom en högskoleutbildning. Utbildningen ska även medverka till att utveckla eller bevara kvalificerat yrkeskun- nande inom ett smalt yrkesområde som är av betydelse för individen 28TÖI, underlag till utredningen, . utbildningar bedrivs i form av en eller flera kurser där omfattningen anges med ett system för s.k. yrkeshögskolepoäng. Fem poäng motsvarar heltidsstudier , utbildningen ska sammantaget omfatta minst 100 poäng. För varje utbildning finns en utbildningsplan och för varje kurs en kursplan.30 I ingår samtliga utbildningar som Myndigheten för , , beslutat och som inte är utbildningar enligt högskolelagen (1992:1434) eller kan leda fram till en examen enligt lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina.31 Då MYH beslutar om statsbidrag eller särskilda medel för anord- nande av utbildningar, är det betydelsefullt att anordnare tydligt kan påvisa arbetslivets medverkan. Vid ansökan ska därför de myndig- heter, företag och organisationer anges som aktivt har medverkat vid framtagande av utbildningsplan, liksom hur dessa kan medverka i den aktuella utbildningen. Sådan medverkan kan avse medfinan- siering, medverkan med lärarresurser, tillhandahållande av praktik- platser för s.k. lärande i arbetslivet, eller på annat sätt.32 MYH beslutar efter ansökan om de statsbidrag som får lämnas för utbild- ningar inom . Vid fördelningen av statsbidrag eller särskilda medel ska MYH särskilt ta hänsyn till i vilken grad en utbildning i kvalitativt och kvantitativt hänseende svarar mot arbets- livets behov av kvalificerad arbetskraft eller medverkar till att ut- veckla eller bevara kvalificerat yrkeskunnande inom ett smalt yrkes- område som är av betydelse för individen och samhället. Vidare ska hänsyn tas till i vilken grad utbildningen medfinansieras av arbets- livet och har en utifrån arbetslivets behov lämplig regional eller nationell placering.33 Betyg sätts efter genomförd kurs på en tregradig skala med icke godkänt, godkänt eller väl godkänt. Möjligheter finns för studerande att tillgodoräkna sig viss del av utbildningen genom annan utbild- ning om kunskaper, färdigheter och kompetenser från denna be- döms jämförbara. Studerande ska även kunna få tillgodoräkna sig motsvarande kunskaper, färdigheter och kompetenser som har för- värvats i yrkesverksamhet eller på annat sätt. 304–6 §§ lagen (2009:128) om och 1 kap. 2–4 §§ och 2 kap. 2–9 §§ förordningen (2009:130) om . 312 § och 7 § lagen (2009:128) om . 32MYH (2018). Anvisningar för ansökan om att bedriva yrkeshögskoleutbildning, s. 23. 335 kap. 1 § och 4–5 §§ förordningen (2009:130) om . får utfärda utbildningsbevis och examensbevis med angiven inriktning, innehåll och mål. På begäran kan studerande erhålla utbildningsbevis för del av utbildning. Utbildningen får avslutas med yrkeshögskole- examen eller kvalificerad yrkeshögskoleexamen. Yrkeshögskoleexa- men ska omfatta minst 200 yrkeshögskolepoäng med lägst betyget godkänt på alla ingående kurser samt fullgjort självständigt examens- arbete.34 En yrkeshögskoleexamen bedöms svara mot SeQF-nivå 5 i den svenska referensramen och en kvalificerad yrkeshögskoleexa- men SeQF-nivå 6. Utbildningsanordnare är skyldiga att medverka i Myndigheten för tillsyn över att verksamheten uppfyller de krav som följer av lagar och andra föreskrifter. Tillsynsarbetet kan leda till beslut om åtgärder för att rätta eventuella fel som upptäckts vid granskningen. Utbildningsanordnare ska även medverka i den kvali- tetsgranskning som myndigheten initierar. Skyldigheter finns också om att utvärdera verksamheten och medverka i uppföljning och utvärdering som sker på initiativ av MYH. Utbildningsanordnaren ska lämna de uppgifter som myndigheten begär för tillsyn, kvalitets- granskning, uppföljning och utvärdering.35 Studier vid utbildningar som MYH beviljar statsbidrag eller särskil- da medel för berättigar till studiemedel, vilka består av studiebidrag och studielån och utbetalas av , CSN.36 Utbildning inom får anordnas av statliga universitet och högskolor, andra statliga myndigheter, kommuner, landsting samt enskilda fysiska eller juridiska personer. Utbildningsanordnare får också anordna utbildning i samverkan med andra. Ansökan om att en utbildning ska ingå i behand- las och beslutas av MYH för viss tid.37 har beslut normalt fattats om två utbildningsomgångar för respektive utbildning, med angiven utformning och lokalisering. Det innebär att kontinuitet 3414 § lagen (2009:128) om och 2 kap. 10–16 §§, förordningen (2009:130) om . 354 kap. 8–11 §§ förordningen (2009:130) om . 36Bestämmelser om studiestöd finns i studiestödslagen (1999:1395) och studiestödsförord- ningen (2000:655). 374 § lagen (2009:128) om och 1 kap. 2 § och 4 § förordningen (2009:130) om . inte kunnat garanteras för längre perioder. Regeringen har dock med hänsyn till arbetsmarknadens behov i mer generella termer bedömt det som lämpligt att kunna utöka MYH:s bemyndiganderam för anslag, så att besluten kan omfatta fler utbildningsomgångar. MYH föreslog som följd av särskilt regeringsuppdrag att myn- digheten skulle få ett uppdrag om att inordna utbildningar till kon- takttolk inom . Regeringen har därefter beslutat om sådan försöksverksamhet.38 MYH beviljade fyra distans- utbildningar till kontakttolk med start . Yrkeshög- skoleutbildningarna till tolk är 1,5 eller långa och har i likhet med andra yrkeshögskoleutbildningar stark anknytning till arbets- livet. Det sker genom medverkan från myndigheter, företag och organisationer och avser bland annat vissa praktikveckor, dvs. kurser/moment i form av lärande i arbete.39 De yrkeshögskoleutbild- ningar till tolk som påbörjas avser språken arabiska/dari (400 yrkeshögskolepoäng, studieort ), tigrinska och soma- liska (300 poäng, studieort ) samt arabiska (300 poäng, studieort ). Utbildningarna ges av två olika utbildnings- företag som inte tidigare anordnat tolkutbildning. De prioriterades av MYH bland 12 sökande organisationer, därav fyra studieförbund som tidigare anordnat tolkutbildningar på flera orter.40 Försöksverksamhet med utbildning till kontakttolk inom yrkeshög- skolan ska pågå 2019–2022. Inom ramen för verksamheten ska Myn- digheten för , , bland annat följa upp och utvärdera försöksverksamheten och då analysera om det krävs natio- nellt likvärdigt innehåll. Uppdraget ska genomföras i dialog med berörda myndigheter och aktörer. MYH ska redo- visa arbetet och verksamhetens omfattning i sin årsredovisning.41 38MYH (2016), Förslag på fler utbildningsvägar för att bli kontakttolk, slutrapport, samt regeringsuppdrag till MYH genom ändring i myndighetens regleringsbrev . Uppdraget ska slutredovisas . 39Utbildningsanordnare 2019 är två privata utbildningsföretag, –Vård- och . 40www.myh.se/Nyhetsrum/Nyheter/2018/Nu-ska-aven-yrkeshogskolan-utbilda-tolkar, . 41Regleringsbrev avseende Myndigheten för , ändringsbeslut . Uppdraget ska slutredovisas . MYH redovisar i sitt underlagsmaterial förslag om angivna kva- lifikationsnivåer för utbildning till tolk i talade språk motsvarande SeQF 5, vilket innebär en längre yrkeshögskoleutbildning på 1,5–, beroende på förkunskapskrav. Yrkeskunnandet definie- ras i form av kunskaper, färdigheter och kompetenser uppdelat på sex delkvalifikationer. Det gäller kompetenser i tolkning, tolk- teori, språk, samhälle och interkulturella frågor, därtill så kallad generell kompetens.42 MYH beviljade två utbildningsbolag statsbidrag för att 2019 anordna tolkutbildningar inom . Enligt ut- bildningsplanerna kommer studerande efter avslutad utbildning ha kompetenser för att genomföra en effektiv och rättssäker tolkning i vanliga sammanhang samt utifrån god tolksed, självständigt och ut- hålligt utföra tolkuppdrag under varierande förhållanden, med för- måga att samarbeta och hantera etiska dilemman. Utbildningarna ger yrkeshögskoleexamen, SeQF nivå 5.43 Utbildning inom är öppen för alla som uppfyller angivna behörighetsvillkor. Grundläggande behörighet att antas till utbildningen gäller personer med gymnasieexamen från gymnasie- skola eller vuxenutbildning eller motsvarande och den som på grund av annan omständighet har förutsättningar att till- godogöra sig utbildningen och senare utöva det yrke utbildningen förbereder för. Den som har annat modersmål än svenska, danska, färöiska, isländska eller norska ska ha de kunskaper i svenska som behövs. Det kan även ställas krav på andra särskilda förkunskaper som är nödvändiga för att den studerande ska kunna tillgodogöra sig utbildningen. För försöksverksamheten med yrkeshögskoleutbild- ning till tolk ställs särskilda förkunskapskrav, vilket inne- bär godkänt betyg i gymnasiekursen Svenska 2, Svenska som andra- språk 2 eller motsvarande kunskaper, samt goda kunskaper inom målspråket. Språkkompetensen testas genom skriftliga och muntliga delprov. Om antalet platser inom en utbildning är mindre än antalet 42MYH (2016). Förslag på fler utbildningsvägar för att bli kontakttolk. 43MYH (2018). Utbildningsplaner för yrkeshögskoleutbildning, beslutade av MYH 2018-06- 19, dnr MYH 2018/1326, MYH 2018/1333 och MYH 2018/1344. behöriga sökande, får urval göras. Hänsyn ska då tas till möjlig- heterna att tillgodogöra sig utbildningen. En eller flera urvalsgrunder kan användas, som betyg, särskilt prov eller tidigare utbildning och yrkeserfarenhet. Vid likvärdiga meriter får urval göras genom lottning.44 antar i viss omfattning yngre studerande för stu- dier på heltid. Medelåldern har dock förskjutits uppåt och låg 2016 på i medeltal , kvinnor högre än män. Cirka en fjärdedel av de antagna var eller yngre.45 Det finns ännu inga tolkar som påbörjat tolkutbild- ning. Myndigheten för ansvarar för den försöks- verksamhet med utbildning till kontakttolk som anordnas . Försöksverksamheten ska dimensioneras för cirka 160 utbild- ningsplatser, fördelade på två utbildningsomgångar.46 Folkbildning bedrivs av folkhögskolor och studieförbund. fördelar statsbidrag till folkhögskolor och studie- förbund som i sin tur väljer att genomföra bland annat tolkut- bildningar, för vilka de kan söka tillägg i form av stats- bidrag genom MYH.47 De långa kurserna inom folkhögskolan omfattar bland annat gym- nasiala yrkesutbildningar och eftergymnasiala yrkesutbildningar, som kontakttolkutbildning. En sådan lång kurs inom folkhögskolan sak- nar reglerat syfte att kompetensförsörja arbetsmarknaden. Kursernas kvalitet bedöms därför inte främst i termer av deltagarnas etablering på arbetsmarknaden.48 4414–15 §§ och 17 § lagen (2009:128) om , 3 kap. 1–7 §§ förordningen (2009:130) om samt , . 45MYH, årsredovisningar och statistiska årsrapporter. 46Regleringsbrev avseende Myndigheten för , ändringsbeslut . 2017/18:1, utgiftsområde 17. 48Statistiska centralbyrån, Temarapport 2017:11 Utbildning, Etablering på arbetsmarknaden och övergång till högskolestudier efter lång särskild kurs på folkhögskolan, s. 5. Allmän kurs vid folkhögskola kan ge grundläggande behörighet till högskolestudier.49 Det gäller dock inte kontakttolkutbildningen, som utgör en särskild eftergymnasial yrkesutbildning. Yrkesutbildningar inom folkbildningen är inte närmare författ- ningsreglerade. När det gäller den sammanhållna grundutbildningen till kontakttolk inom folkbildningen har dock MYH fastställt en vägledande utbildningsplan.50 Kvalifikationer som erhålls från folk- högskolornas särskilda kurser, som den sammanhållna grundutbild- ningen till kontakttolk, är inte reglerade med avseende på inplacering i SeQF. Yrkesutbildning vid en folkhögskola kan berättiga till studie- medel från CSN om yrkesutbildningen omfattar högst 80 veckors heltidsstudier, utgör påbyggnad till gymnasieskolan och för tillträde kräver en gymnasieexamen eller motsvarande kunskaper. Grund- utbildning till kontakttolk vid folkhögskola anses normalt uppfylla dessa kriterier. Studiemedel kan också utgå för folkhögskolestudier till tolk mellan hörande och barndomsdöva, dövblinda, vuxendöva och hörselskadade. Tolkutbildningar inom folkbildningen som be- drivs genom studieförbund berättigar däremot inte till studie- medel.51 Frågan diskuteras närmare i avsnitt 6.8.1. Det förekommer att folkhögskolor och studieförbund antecknar uppgifter om tolkspråk i sina register. Sådana uppgifter anses inte i sig vara känsliga personuppgifter. Tillsammans med andra uppgifter kan det dock indikera etniskt ursprung, som utgör känslig person- uppgift.52 fördelar statsbidrag till folkhögskolor och studieförbund, som i sin tur väljer att genomföra tolkutbildningar. För dessa kan de söka ytterligare statsbidrag genom 492 § Universitets- och högskolerådets föreskrifter (UHRFS 2013:1) om grundläggande behörighet och urval. 50MYH, Vägledande utbildningsplan för sammanhållen grundutbildning till kontakttolk inom folkbildningen, dnr MYH 2014/310, . 511 kap. 2 §, 2 kap. 2 § studiestödslagen (1999:1395), 3 kap. 1 § och avdelning B1 i bilagan till studiestödsförordningen (2000:655) samt Centrala föreskrifter och allmänna råd (CSNFS 2001:1) om beviljning av studiemedel. 2017/18:218 s. 127. MYH.53 En förutsättning för statsbidrag är att utbildningarna bedöms hålla hög kvalitet. Ansökningar om att bedriva utbildningen prövas bland annat utifrån uppgifter om utbildningsorganisation och ansvarsfördelning, undervisande personal, värdegrundsarbete, till- gänglighet samt utbildningens pedagogiska uppläggning, innehåll och genomförande.54 Vid fördelningen av statsbidrag ska MYH särskilt sträva efter att kontakttolkutbildning lokaliseras till regioner och inriktas mot språkområden där behovet av tolkar är störst. Vid behov ska myndigheten samråda med när det gäller myndighetens uppgifter i fråga om tolkutbildningar.55 följer upp verksamhet som folkhög- skolor och studieförbund genomför med stöd av folkbildnings- anslaget, även kontakttolkutbildningar. Uppföljningarna syftar till att upptäcka och förebygga felaktig bidragsanvändning samt att kontrollera att statsbidragsvillkoren följs.56 Den tudelning i ansvar, som dagens system innebär mellan folk- bildningsrådet och MYH, berörs ytterligare i avsnitt 6.8.1. Statsbidragsberättigad grundutbildning till kontakttolk anordnas av folkhögskolor och studieförbund som ett- eller tvååriga utbildningar med effektiv studietid , eller . Unge- fär hälften av utbildningarna bedrivs på distans med muntliga och skriftliga prov i slutet av respektive delkurs.