sou · H6B349 · 2018-06-15 00:00:00 — – några särskilt utpekade frågor SOU och Ds kan köpas från Juridiks kundservice. Beställningsadress: Juridik, Kundservice, 106 47 Ordertelefon: Webbadress: /offentligapublikationer För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Svara på remiss – hur och varför Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ). En kort handledning för dem som ska svara på remiss. Häftet är gratis och kan laddas ner som pdf från eller beställas på /remisser Layout: Kommittéservice, Tryck: , 2018 Till statsrådet och chefen för Regeringen beslutade att tillsätta en särskild utredare med uppdrag att se över F-skattesystemet. förordnades f.d. landshövdingen som särskild utredare. Som experter förordnades välfärdsekonomen (akademikers centralorganisation), departementssekreteraren (), rättsliga experten (), kanslirådet (), kanslirådet (), samhällspolitiske chefen (), juristen (), departementssekreteraren (), skattepolitiske experten (Företagarna), kanslirådet (), skatteexperten (), juris doktor och skattechefen () och utredaren (i ). Som sekreterare anställdes från rättsliga utredaren och från kammarrättsassessorn . – har dessutom den fristående utredaren på deltid varit anställd som sekreterare i utredningen. Utredningen, som har antagit namnet , överlämnar härmed betänkandet F-skattesystemet – några särskilt utpekade frågor (SOU 2018:49). Till betänkandet fogas ett särskilt yttrande. Återstående frågor som omfattas av utredningens uppdrag kommer att behandlas i utredningens slutbetänkande som ska lämnas . Utredningens uppdrag och arbete................................ Närmare om utredningens underlag ...................................... Material och metod ................................................. Begränsningar i underlaget...................................... Näringsidkare, egenföretagare och falska Skattefusk och skatteundandragande ..................... Egenanställda eller liknande.................................... F-skattesystemet – kort historik ........................................... Behovet av ett nytt system ..................................... 1998:4, F-skatt åt Utredningen om översyn av kraven för F- F-skattsedeln ersätts med ett godkännande för av det förändrade näringsbegreppet ....................... Arbetsmarknaden och företagandet ...................................... Utvecklingen på arbetsmarknaden......................... Socialavgifter – arbetsgivaravgifter eller egenavgifter ......... Förfarandet vid uttag av skatter och avgifter........................ Godkännande för F-skatt ....................................... Hinder för godkännande för F-skatt ..................... Återkallelse av F-skatt ............................................ Särskilt om utländska näringsidkare i ....................... Fri rörlighet för tjänster och etableringsfrihet ...... Utstationering av arbetstagare ............................... F-skatt för utländska näringsidkare ....................... Skyldighet att betala socialavgifter i .......... F-skattens betydelse inom olika rättsområden ............... Skatterätten – näringsverksamhet eller tjänst ....................... 5.2.1Närmare om den skatterättsliga F-skattens betydelse för skatter och avgifter ........ 5.3Socialförsäkringen – anställning eller annat Gränsdragningen inom socialförsäkringen ............ F-skattens betydelse inom socialförsäkringen....... 5.4Arbetslöshetsförsäkringen – arbetstagare eller Arbetsrätten – arbetstagare eller uppdragstagare.................. Den arbetsrättsliga gränsdragningen ...................... F-skattens betydelse inom arbetsrätten ................. handläggning och statistik ...................... Anmälan, ändring och återkallelse........................ 6.2.2Skatteverkets prövning vid ansökan om godkännande för F-skatt....................................... Antal personer med F-skatt .................................. Vad är falskt egenföretagande? 7.3 En europeisk utblick ............................................................. Egenföretagande inom Europeiska unionen ....... Den fria rörlighetens påverkan............................. Några domar och beslut i gränsöverskridande Konstnärerna och trygghetssystemen ................. Ett arbetsliv i förändring – hur påverkas ansvaret för arbetsmiljön? Den s.k. holländska modellen och sanktionsavgift vid överträdelser av Förslag om ett entreprenörsansvar i bygg- Beskattning och betalning av skatt vid tillfälligt arbete i ...................................... 7.5Information från myndigheter och arbetsmarknadens Dialogmöten och frågeformulär........................... Egenanställning eller liknande .................................. Vad avses med egenanställning eller liknande?................... Närmare om olika konstruktioner ....................... En europeisk utblick ............................................. Arbetsföretag – En ny möjlighet för arbetslösa .. Företags- och anställningsformer i förändring ... Uppdragstagare i arbetslöshetsförsäkringen ....... 8.3.6Ett arbetsliv i förändring – hur påverkas ansvaret för arbetsmiljön?.................................... Egenanställning i skatterätten .............................................. Inkomst av tjänst eller näringsverksamhet .......... 8.5.2Ansvar för att innehålla avdrag och betala 8.6Information från myndigheter och arbetsmarknadens Dialogmöten och frågeformulär ........................... Utredningens analys och bedömning.......................... Den gemensamma marknadens påverkan ............ 9.2.3Förekomsten av falska egenföretagare i 9.2.4Behöver F-skattesystemet ändras utifrån analysen om falska egenföretagare?...................... 9.3 Särskilt om egenanställning eller liknande .......................... 9.3.1Behöver F-skattesystemet ändras utifrån analysen om egenanställning eller liknande? Behövs andra klarlägganden avseende egenanställning eller liknande? Utredningen har i uppdrag att se över F-skattesystemet och analysera effekterna i vissa avseenden av bestämmelsernas utformning och tillämpning. Syftet med översynen är bl.a. att bekämpa skattefusk och skatteundandragande. I detta delbetänkande behandlar utredningen några i kommittédirektivet särskilt utpekade frågor. I direktivet anges att utredningen ska •analysera om och i vilken utsträckning F-skattesystemet uppfattas leda till att personer som egentligen är anställda har anlitats som näringsidkare, s.k. falska egenföretagare, •särskilt analysera användandet av s.k. faktureringsplattformar, egenanställningsföretag eller liknande, och •utifrån analyserna ta ställning till om bestämmelserna om F-skatt i 9 kap. skatteförfarandelagen (2011:1244) behöver ändras i syfte att bekämpa skattefusk och skatteundandragande. Utredningen kommer i sitt slutbetänkande, som ska lämnas , återkomma till de frågor i uppdraget som inte behandlas i detta betänkande. Underlaget som har legat till grund för utredningens analys har bestått av statistiska uppgifter, tidigare utredningar och rapporter, information från myndigheter och arbetsmarknadens parter samt domar och beslut. Utredningen har genomfört ett antal dialogmöten med myndigheter och arbetsmarknadens parter för att samla in information och uppfattningar om de aktuella företeelserna. Dialogmötena följdes upp med skriftliga frågor till , , , Egenanställningsföretagens branschorganisation, Företagarna, i (LO), (), akademikers centralorganisation (), , kommuner och landsting (SKL), och (). Det finns inte några allmänt vedertagna eller entydiga definitioner av begreppen falska egenföretagare, faktureringsplattformar, egenanställningsföretag eller liknande. Utredningen har därför varit hänvisad till att beskriva och förklara vad som avses med begreppen utifrån syftet med uppdraget. I betänkandet används uttrycket falsk egenföretagare för att beteckna en fysisk person som formellt uppträder som egenföretagare (svensk som utländsk) med godkännande för F-skatt men som arbetar under anställningsliknande förhållanden och som, om alla omständigheter vore kända för , skulle beskattas i inkomstslaget tjänst. Utredningen menar att det i detta sammanhang inte spelar någon roll om egenföretagandet grundas på fri vilja eller inte. Begreppet falsk används för att understryka att det är statusen egenföretagare som är falsk. Falskheten ligger alltså i att egenföretagandet döljer anställningsförhållandet. När det gäller begreppet egenanställning avses sådana situationer där en person med A-skatt, som under uppdraget är anställd av ett egenanställningsföretag, tar initiativ till och inkommer med uppdrag som därefter faktureras uppdragsgivaren av egenanställningsföretaget med åberopande av sitt godkännande för F-skatt. Arbetsmarknaden och företagandet har förändrats under . Det är tydligt att samhället har blivit mer tjänsteinriktat. En vanlig uppfattning är att arbetsmarknaden allt mer karakteriseras av kortare uppdrag och att traditionella tillsvidareanställningar försvinner till förmån för mer flexibla arbetsformer. Några starka indikationer i statistiken på att ”flexibla” eller atypiska sysselsättningsformer i någon högre grad skulle ha trängt ut traditionella, typiska tillsvidareanställningar finns dock inte. Långsiktigt har det skett en utveckling i den riktningen men på kort och medellång sikt ligger nivån på de atypiska sysselsättningsformerna relativt stabil. Det har dock skett betydande förändringar inom vissa sysselsättningsformer. Behovs- och timanställda, liksom allmänna visstidsanställningar, har ökat som andelen visstidsanställda med vikariat har minskat. Vidare har bemannings- och egenanställningar ökat snabbt . Sammantaget svarar emellertid bemannings- och egenanställningar för en mycket liten del, , av den totala sysselsättningen. När det gäller företagandet är det egenföretag utan anställda som är det vanligaste och, sett , det i antal mest växande företaget i . har förändringar i sammansättningen av gruppen egenföretagare uppmärksammats, vid sidan av de klassiska typerna av egenföretagare som arbetar självständigt. Förutom de klassiska egenföretagarna finns det bl.a. egenföretagare vars arbete inte skiljer sig från anställda arbetstagares arbete. Det är dessa som i betänkandet benämns falska egenföretagare. Falska egenföretagare förekommer i vissa branscher men omfattningen är oviss Utifrån rapporter och den allmänna debatten kunde utredningen relativt tidigt konstatera att falskt egenföretagande förekommer på den svenska arbetsmarknaden. Det visade sig dock vara svårt att uppskatta omfattningen av företeelsen. Tillfrågade myndigheters och arbetsmarknadens parters uppfattningar har emellertid gett utredningen en god bild av i vilka branscher falska egenföretagare mer frekvent förekommer. Utredningen bedömer att branscherna bygg- och anläggning samt transport är särskilt utsatta och att företeelsen ökar i Som utredningen uppfattar det är falska egenföretagare också en utbredd företeelse inom musiker- och frisörbranschen. är det dock inte möjligt att med någon säkerhet kvantifiera eller uppskatta utsträckningen av falska egenföretagare i dessa eller i andra branscher. Omfattningen av företeelsen är således oviss. Utformningen av F-skattesystemet uppfattas kunna leda till företeelsen falskt egenföretagande Den övervägande uppfattningen bland tillfrågade myndigheter och arbetsmarknadens parter är att F-skattesystemet kan leda till företeelsen falskt egenföretagande, eller i vart fall att systemet möjliggör den aktuella företeelsen. Egenanställningsföretagens branschorganisation, Företagarna, och har gett utryck för uppfattningen att F-skattesystemet i sig inte leder till falska egenföretagare. Den bedömning utredningen gör är att utformningen av F-skatte- systemet kan leda till och påverka förekomsten av falska egenföretagare. Detta har, enligt utredningens mening, sitt ursprung i att F-skatt tilldelas redan om sökanden har för avsikt att bedriva näringsverksamhet. Det är dock inte möjligt att uppskatta i vilken utsträckning F- skattesystemet uppfattas kunna ge sådana effekter. Det finns en risk att falskt egenföretagande leder till skattefusk och skatteundandragande Bland de myndigheter och arbetsmarknadens parter som utredningen tillfrågat finns olika uppfattningar om sambandet mellan företeelsen falskt egenföretagande och skattefusk och skatteundandragande. Ut- redningens samlade bedömning är att det finns ett sådant samband eller i vart fall att systemet kan ge sådana effekter. Det finns skäl att överväga ändringar i bestämmelserna om F-skatt i 9 kap. skatteförfarandelagen Olika uppfattningar i fråga om behovet av att ändra bestämmelserna om godkännande för F-skatt i 9 kap. skatteförfarandelagen i syfte att bekämpa skattefusk och skatteundandragande har framförts till Vissa menar att det finns skäl att ändra bestämmelserna, andra är av motsatt uppfattning. Utredningen bedömer, utifrån analysen av falska egenföretagare och med hänsyn till risken att företeelsen falskt egenföretagande leder till skattefusk och skatteundandraganden, att det finns ett behov av åtgärder i syfte att motverka denna risk. Det finns därför skäl att överväga ändringar i bestämmelserna om F-skatt. Utöver de väl etablerade formerna som traditionell anställning och egenföretagande utgör finns andra företeelser på arbetsmarknaden som kan vara svåra att placera. Till dessa hör egenanställning eller liknande. Utredningen redogör i betänkandet för hur egenanställning beskrivs i olika sammanhang samt för andra konstruktioner som uppvisar likheter med egenanställning. F-skattesystemets utformning har betydelse för företeelser som egenanställning och liknande Bland de myndigheter och arbetsmarknadens parter som svarat på frågan om F-skattesystemet uppfattas leda till egenanställningar eller liknande, råder det delade meningar. Utredningen anser emellertid att utformningen av bestämmelserna om F-skatt i 9 kap. skatteförfarandelagen har betydelse för utvecklingen av egenanställningar eller liknande företeelser på den svenska arbetsmarknaden. Egenanställning eller liknande kan inte uppfattas leda till skattefusk och skatteundandragande På frågan om vilken problematik som kan kopplas till egenanställningsföretag eller liknande är det få av myndigheterna och arbetsmarknadens parter som uppgett något som särskilt kan kopplas till skattefusk eller skatteundandragande. Flera av de tillfrågade har i sina svar gett uttryck för uppfattningen att egenanställning eller liknande kan ha positiva effekter för uppbördseffektiviteten. Det finns dock några skatterättsliga utmaningar som utredningen i betänkandet pekar på när det gäller de aktuella företeelserna. Ställt mot de fördelar som egenanställning eller liknande kan ha ur ett skatterättsligt perspektiv, anser dock utredningen att egenanställning eller liknande i sig inte kan uppfattas leda till skattefusk och skatteundandragande. Analysen av egenanställning eller liknande visar inte att bestämmelserna om F-skatt behöver ändras i syfte att bekämpa skattefusk och skatteundandragande Mot bakgrund av utredningens analys och slutsats vad avser företeelsernas påverkan på skattefusk och skatteundandragande, anser utredningen att det inte finns skäl att ändra bestämmelserna om F- skatt i syfte att bekämpa skattefusk och skatteundandragande. Behövs andra klarlägganden avseende egenanställning eller liknande? Det saknas en gemensam syn på vad som avses med egenanställning eller liknande. Egenanställdas villkor är inte heller alltid så tydliga. Utredningen konstaterar att avsaknaden av en gemensam utgångspunkt för olika diskussioner riskerar leda till att många frågor som rör den egenställdes trygghet och egenanställningsföretagens förutsättningar att göra rätt förblir olösta eftersom man synes tala om olika företeelser. Utredningen understryker i betänkandet vikten av att utvecklingen på området noga följs. 1Utredningens uppdrag och arbete Utredningen har genom kommittédirektivet Översyn av F-skatte- systemet (dir. 2017:108) fått i uppdrag att se över F-skattesystemet och analysera effekterna i vissa avseenden av bestämmelsernas utformning och tillämpning. Syftet med översynen är bl.a. att bekämpa skattefusk och skatteundandragande. Utredningen ska i sitt huvudbetänkande analysera om utformningen av bestämmelserna om F-skatt möjliggör att F-skattesystemet missbrukas för att undgå skatter eller avgifter, om det finns behov av åtgärder för att underlätta och förbättra uppföljning av företag som är godkända för F-skatt, t.ex. F-skatt på prov eller tidsbegränsade godkännanden för F-skatt och om det finns behov av att införa en möjlighet att vägra eller återkalla ett godkännande för F-skatt vid kriminalitet eller överträdelse av konkurrensbestämmelser som inte lett till näringsförbud. Utredningen ska också analysera om och på vilket sätt utformningen av F-skattesystemet inverkar på villkoren för att starta, driva och utveckla företag samt om det förekommer ett missbruk av F-skattesystemet för att kringgå bestämmelserna om skyddsregler för arbetstagare och i vilken utsträckning systemet uppfattas kunna ge sådan effekter. I ovanstående delar ska utredningen, om det bedöms lämpligt, föreslå författningsändringar. Det ligger inte i utredningens uppdrag att överväga ett slopande av F-skattesystemet. Det ligger inte heller i utredningens uppdrag att lämna förslag på det arbetsrättsliga området. Utredningen ska redovisa det slutliga uppdraget . Utredningens uppdrag och arbete I ett delbetänkande ska utredningen lämna en analys av om och i vilken utsträckning F-skattesystemet uppfattas leda till att personer som egentligen är anställda har anlitats som näringsidkare, s.k. falska egenföretagare. En företeelse som utredningen särskilt bör analysera är användandet av s.k. faktureringsplattformar, egenanställningsföretag eller liknande, där personer med A-skatt anser sig i formell mening anställda av ett faktureringsföretag och använder det företagets F-skatt vid fakturering av arbetet. Detta trots att det är den faktiska utföraren som har fått uppdraget och avtal om bl.a. arbetets utförande och pris har träffats mellan den faktiska utföraren och den som vill få arbetet utfört. I deluppdraget har det inte ingått att analysera de olika kriterier som beaktas vid bedömningen av om en person bedriver näringsverksamhet eller är anställd. Utifrån analysen ska utredningen ta ställning till om bestämmelserna om F-skatt i 9 kap. skatteförfarandelagen (2011:1244) behöver ändras i syfte att bekämpa skattefusk och skatteundandragande. Delbetänkandet ska lämnas . Denna del av uppdraget behandlas i det följande. Kommittédirektivet återges i sin helhet i bilaga 1. Arbetet har bedrivits på sedvanligt sätt med regelbundna sammanträden med experterna. Sammanlagt har utredningen haft fyra sammanträden, varav ett tvådagarsmöte. I direktiven anges att utredningen ska samråda med arbetsmarknadens parter. Företagarna, i , , akademikers centralorganisation, och har varit representerade i expertgruppen. Samråd med dessa har till övervägande del skett vid expertgruppsmöten, men sekretariatet har även haft kontakt med experterna mellan mötena. Utredningen har också , haft dialogmöten med representanter från de organisationer och myndigheter som varit representerade i expertgruppen. Syftet med mötena var att fånga upp information, kunskap och synpunkter utifrån från Utredningens uppdrag och arbete respektive aktörs perspektiv. I samma syfte och träffade utredningen , , Egenanställningsföretagens branschorganisation, , Stora Branschgruppen och Kommuner och Landsting. Vid sidan av ovanstående möten har utredningen haft fortlöpande kontakt med representanter från avseende statistik och annat underlag. 1.3Närmare om utredningens underlag Det finns olika sätt att gå till väga för att inhämta information som kan ligga till grund för en analys av vilka effekter ett system uppfattas ge. Vilket material som inhämtats och tillvägagångsätt har dock fått utformas efter det i direktiven angivna syftet med analysen och utifrån den tid som stått till utredningens förfogande. Utredningen har inhämtat statistiska uppgifter från för åren 2007–2017 beträffande bl.a. registreringar av godkännande för F-skatt fördelat på fysiska och juridiska personer, antal avslag på ansökan om godkännande för F-skatt och återkallelser av godkännande för F-skatt. Statistiken från redovisas i kapitel 6. Även uppgifter från allmänna företagsregister, Företagsdatabasen, finns redovisade i betänkandet. I denna finns alla företag i som bedriver någon form av ekonomisk verksamhet registrerade, oavsett om de tillhör den privata eller den offentliga sektorn. Där finns även uppgifter som används för att klassificera företagen, t.ex. näringsgrenskoder och antal anställda. Företagsdatabasen används som urvalsram för den ekonomiska statistiken och arbetsmarknadsstatistiken och uppdateras med nyregistreringar från bl.a. och uppgifter ur arbetsgivare- och mervärdeskatteregistren från . Utredningens uppdrag och arbete Det finns flera statliga utredningar som på olika sätt har varit relevanta för utredningens uppdrag. Utredningarna har främst behandlat frågor inom andra områden än det skatterättsliga. De tidigare utredningarna har dock utgjort en värdefull kunskapskälla för att beskriva falskt egenföretagande och egenanställningsföretag eller liknande. Flera myndigheter och flera av arbetsmarknadens parter har på olika sätt lyft fram och beskrivit förhållanden som är viktiga i sammanhanget. Problembeskrivningar, genomförda undersökningar och granskningar har i vissa fall dokumenterats i rapporter eller andra dokument som utredningen fått ta del av. Övriga uppgifter från myndigheter och arbetsmarknadens parter Myndigheter och arbetsmarknadens parter som hanterar ärenden rörande egenföretagare och arbetstagare har stor kunskap om det nuvarande F-skattesystemet. Hos dessa finns det också kännedom om vilka effekter, såväl positiva som negativa, den nuvarande utformningen av F-skattesystemet leder till. Det finns även erfarenheter av huruvida regelverk kringgås. I syfte att fånga upp information och uppfattningar från myndigheter och arbetsmarknadens parter om s.k. falska egenföretagare och faktureringsplattformar, egenanställningsföretag eller liknande har utredningen genomfört dialogmöten. Vid dialogmötena fördes diskussioner utifrån följande övergripande frågeställningar. 1.Har F-skattesystemet lett till att de som egentligen är anställda anlitas som näringsidkare, s.k. falska egenföretagare, och i vilken utsträckning kan systemet uppfattas ge sådana effekter? 2.Vilken uppfattning finns om s.k. faktureringsplattformar, egenanställningsföretag eller liknande, där personer med A-skatt anser sig i formell mening anställda av ett faktureringsföretag och använder det företagets F-skatt vid fakturering av arbetet? 3.Behöver bestämmelserna om F-skatt ändras i syfte att bekämpa skattefusk och skatteundandragande i aktuella avseenden? Utredningens uppdrag och arbete För att utredningen på ett rättvisande sätt skulle kunna ta hand om den information och de uppfattningar som fördes fram vid dialogmötena kompletterades informationsinhämtningen med skriftliga frågor till de myndigheter och parter som uppfattades ha information och synpunkter att lämna. I syfte att komplettera bilden av företeelserna falska egenföretagare, faktureringsplattformar, egenanställningsföretag eller liknande och hur systemet uppfattas redogör utredningen för några domar och beslut. Någon heltäckande systematisk genomgång av sådana avgöranden har inte gjorts. Informationsinhämtningen har, som nämns ovan, utformats efter det i direktiven angivna syftet med analysen och den tid som stått till utredningens förfogande. Detta har medfört att underlaget har vissa begränsningar. Utredningen redogör i sin analys och bedömning för vilka slutsatser som kan dras utifrån inhämtat underlag. Redan här bör dock några begränsningar lyftas fram. En begränsning ligger i själva ansatsen att undersöka hur ett system uppfattas.