sou · H6B350 · 2018-06-19 00:00:00 — SR anser att lyssnare utomlands ändå har betydligt större möjligheter att ta del av SR:s programverksamhet eftersom hela programverksam- heten finns tillgänglig online utan någon geoblockering och alltså kan tas emot i hela världen. SVT har också bedrivit verksamhet riktad mot utlandet, men i form av en sidoverksamhet vilken ska bära sina egna kostnader. Kanalen, SVT World, har distribuerats som betalkanal via satellit. Inom ramen för utbytet av tv-sändningar mellan och har kanalen dessutom, genom särskild statlig finansiering, tillhanda- hållits till för vidare distribution i det finska marknätet. Till skillnad från Radio har SVT:s verksamhet riktad mot utlandet varit helt på svenska. har SVT avvecklat kanalen då bl.a. företagets onlineverksamhet medfört att efterfrågan minskat och även behovet i av att ta emot kanalen upphört. Regeringen konstaterar att den tekniska utvecklingen innebär att det blivit betydligt lättare för olika aktörer att snabbt nå ut med nyheter och samhällsanalys globalt. För public service har det inne- burit att SR:s programutbud i sin helhet och delar av SVT:s utbud kan tas emot online i hela världen. finns mindre möjligheter för en icke svenskspråkig publik utomlands med intresse för att få för målgruppen särskilt anpassade nyheter och information om och svenska förhållanden från svensk public service. Ett sådant uppdrag för sändningar om riktade till utlandet har funnits för och motsvarande finns fort- farande i flera andra länder. •bedöma behovet av ett uppdrag om programverksamhet med ny- heter om och svenska förhållanden riktad till en utländsk publik, och •föreslå hur ett sådant uppdrag bör formuleras. Hur ska SVT:s ansvar för svensk film formuleras? Programföretagen har en avgörande betydelse för det svenska kul- turlivet. De bidrar till att upprätthålla en levande kulturproduktion som gynnar producenter och kulturskapare inom flera olika konst- områden. Genom köp av visningsrätter, investeringar och egen pro- duktion av film och dramaserier har SVT en avgörande betydelse för svensk filmproduktion. Enligt sändningstillståndet ska bolaget, inom ramen för ett mångsidigt kulturutbud, bidra till utvecklingen av svensk filmproduktion. Mot bakgrund av SVT:s deltagande som part i filmavtalet har regeringen tidigare inte ansett att det funnits något behov att förtydliga SVT:s ansvar. Sedan filmavtalet upphört finns dock ett behov att utreda vilka krav som bör ställas när det gäller SVT:s ansvar för utvecklingen av svensk film- produktion. •utifrån SVT:s avgörande betydelse för svensk filmproduktion föreslå hur bolagets ansvar för svensk film ska formuleras. Uppdraget att stärka granskning och uppföljning Radio och tv i allmänhetens tjänst har unika förutsättningar på den svenska mediemarknaden. Finansieringssystemet skapar långsiktiga och stabila förutsättningar för programföretagen, som sändningstillstånd och anslagsvillkor ställer krav som särskiljer verk- samheten från de kommersiella medierna. De unika förutsättningarna ställer också särskilda krav på systemet för granskning och upp- följning. Granskningen måste garantera en rimlig balans mellan programföretagens oberoende respektive allmänhetens och det offentligas behov av insyn och kontroll. Medieutvecklingen väcker även frågor kring de medieetiska systemens betydelse och räckvidd. lämnade EU- kommissionen förslag till ändringar i AV-direktivet, där själv- och samreglering rekommenderas bl.a. när det gäller skydd av minder- åriga. Vidare har Utgivarna begärt att regeringen ska utreda möjlig- heten att skapa förutsättningar för en utvidgning och förstärkning av det självreglerande pressetiska systemet (Ku2015/01520/MF). Dessa frågor bör ses över i ett bredare mediepolitiskt sammanhang och därmed inte inom ramen för den parlamentariska public service- kommittén. Kan verksamheten på internet tillgodoräknas vid uppföljningen av innehållsuppdraget? Under riksdagsbehandlingen av propositionen Bildning och till- gänglighet – radio och tv i allmänhetens tjänst 2014–2019 (prop. 2012/13:164) gav regeringen tillkänna att den ska överväga en förändring som gör det möjligt för , SVT och UR att inom ramen för nuvarande reglering i praktiken få tillgodoräkna sig verksamhet på internet som en del av public service-uppdraget (bet. 2013/14:KrU3, rskr 2013/14:60). •bedöma vilka förutsättningar som bör vara uppfyllda för att ett till- godoräknande i enlighet med tillkännagivandet ska vara möjligt, •i den utsträckning ett tillgodoräknande bedöms vara möjligt över- väga vilka ändringar som behöver göras och lämna förslag på dessa, och •analysera vilka konsekvenser ett sådant tillgodoräknande kan få, särskilt i avsaknad av möjligheten att ställa krav eller villkor på det innehåll som tillhandahålls på internet. Kommittén ska i sina bedömningar särskilt beakta granskningsnämn- dens självständighet vid myndighetsutövning och rättstillämpning. Finns det behov av förändringar av systemet för förhandsprövning av nya tjänster? Enligt Europeiska kommissionens meddelande om tillämpning av reglerna om statsstöd på området radio och tv i allmänhetens tjänst (EUT C 257, 27.10.2009) ska medlemsstaterna genom förhands- prövning undersöka om nya tjänster och väsentliga ändringar av befintliga tjänster möter de villkor som fördragets protokoll om radio och tv i allmänhetens tjänst ställer upp (det s.k. Amsterdam- protokollet). Enligt meddelandet ska medlemsstaterna också utreda hur dessa tjänster påverkar marknaden och konkurrensen. Myndigheten för press, radio och tv har i sin rapport och påverkan i allmänhetens tjänst lämnat förslag om att göra syste- met med förhandsprövning mer effektivt. •med utgångspunkt i programföretagens oberoende och marknads- påverkan analysera och bedöma om det finns behov av ändringar i systemet med förhandsprövning. Kommittén ska analysera och redovisa konsekvenserna av sina för- slag och de effekter som dessa bedöms få för jämställdheten mellan flickor, pojkar, kvinnor och män, tillgängligheten för personer med funktionsnedsättning och i övrigt i enlighet med kommittéförord- ningen (1998:1474) i den omfattning som är relevant för de olika förslagen. Kommittén ska särskilt analysera och bedöma förslagens konse- kvenser för näringslivet, i synnerhet för svenska medieföretag inom press, radio och tv och för företag inom produktion och distribution av audiovisuellt innehåll. Samråd och redovisning av uppdraget Det finns många aktörer som bedriver forskning och publicerar statistik med anknytning till radio och tv i allmänhetens tjänst, t.ex. när det gäller medieutbud och medieanvändning. Kommittén ska därför så långt det är möjligt använda befintligt material i sin fakta- insamling. Kommittén ska ha en internationell utblick, särskilt gentemot och norra . Kommittén ska beakta , t.ex. konkurrens- och statsstödsreglerna, liksom folkrättsliga åtagan- den på relevanta områden. Kommittén ska under arbetets gång samråda med SR, SVT, UR och samt med Myndigheten för press, radio och tv, , , och andra relevanta aktörer i mediebranschen. Samråd ska också ske med företrädare för det samiska folket och de nationella minoriteterna. Uppdraget avseende finansierings- systemet ska redovisas . Uppdraget i övrigt ska redovisas . kommittén om radio och tv i allmänhetens tjänst (Ku 2016:06) Regeringen beslutade kommittédirektiv om radio och tv i allmänhetens tjänst (dir. 2016:111). Kommitténs upp- drag var att föreslå ett långsiktigt hållbart och solidariskt finansierings- system för radio och tv i allmänhetens tjänst. beslutade regeringen genom tilläggsdirektiv om förlängd tid för redo- visning av uppdraget och om att utvidga uppdraget till att omfatta hur en ändamålsenlig reglering för radio och tv i allmänhetens tjänst i ett nytt medielandskap kan utformas (dir. 2017:73). Uppdraget till kommittén utvidgas. Kommittén ska, utöver vad som framgår av redan beslutade direktiv, utreda förutsättningarna för att låta utgivningen av den lättlästa nyhetstidningen 8 Sidor rymmas inom ramen för ett nytt public service-uppdrag 2020. Uppdraget ska fortfarande redovisas . Den framtida utgivningen av 8 Sidor 8 Sidor är en nyhetstidning på lättläst svenska som publiceras i en pappersutgåva och på webbplatsen . Tidningen ingår i Myndigheten för tillgängliga medier (MTM) som övertog utgivningen från stiftelsen i samband med att stiftelsen upphörde. Tidningen har en egen oberoende ansvarig utgivare. 8 Sidor riktar sig till personer med lässvårigheter och fyller därmed en viktig funktion ur ett demokratiskt och kultu- rellt perspektiv. Utgivningen bidrar till att främja allas möjlighet att delta i samhället och samhällsdebatten. Regeringen beslutade att uppdra åt Myndig- heten för tillgängliga medier att lokalisera sin verksamhet från till , där myndigheten ska ha sitt säte (Ku2018/00099/MF). Lokaliseringen ska vara avslutad . I beslutet anför regeringen att vad gäller nyhets- tidningen 8 Sidors organisatoriska hemvist bör förutsättningarna utredas i särskild ordning. Frågan om den organisatoriska hemvisten för 8 Sidor har varit föremål för diskussion mot bakgrund av frågan om tidningens oberoende. I samband med behandlingen av propositionen Lättare att läsa (prop. 2013/14:134) gav regeringen till känna (bet. 2013/14:KrU11, rskr. 2013/14:356) att regeringen borde utreda tid- ningen 8 Sidors framtid inom ramen för ett public service-uppdrag. Om detta inte var möjligt av tids-skäl borde tidningen drivas vidare inom myndigheten. Utskottet anförde bl.a. att tidningen 8 Sidor riktar sig till en målgrupp med ett mycket begränsat utbud att välja bland och att det därför är extra viktigt att nyhetsförmedlingen fort- sätter att vara fri och oberoende. Med anledning av tillkännagivande vidtogs på reger- ingens uppdrag åtgärder vid MTM i syfte att säkerställa 8 Sidors redaktionella oberoende. Regeringen ansåg att tillkänna- givande därmed tillgodosetts och att det fick anses slut-behandlat (prop. 2016/17:1, utg.omr. 17, s. 85). Frågan aktualiseras på nytt i betänkande En gränsöverskridande mediepolitik (SOU 2016:80), där utredningen bedömde att huvudmannaskapet för 8 Sidor bör omprövas. Medie- utredningen anser bl.a. att det inte går att förena en oberoende nyhets- förmedling med att vara organisatoriskt eller finansiellt beroende av en central myndighet på det område som ska granskas. Utredningen anför bl.a. inordnandet av tidningen i något av de nuvarande public service-bolagen eller i någon annan konstruktion under som en möjlig lösning och menar att frågan bör utredas vidare. I sitt remissvar välkomnar MTM en utredning för att klargöra om det finns behov av en annan lösning för 8 Sidors fort- satta utgivning. Även 8 Sidor välkomnar i sitt remissvar en utredning som undersöker vilken huvudman som är lämpligast för 8 Sidor. Tidningen är positiv till möjligheten att bli en del av public service och att detta utreds i samband med nästa tillståndsperiod. Regeringen bedömer att det finns skäl att åter utreda frågan i samband med den översyn av radio och tv i allmänhetens tjänst som pågår. Kommittén ska därför, utöver vad som framgår av redan beslutade direktiv, •analysera och bedöma förutsättningarna för att låta utgivningen av den lättlästa nyhetstidningen 8 Sidor rymmas inom ramen för ett nytt public service-uppdrag och, om förutsättningar bedöms finnas, •lämna förslag till ett sådant uppdrag och dess finansiering eller ange vilka aspekter på ovanstående som behöver utredas vidare. Samråd och redovisning av uppdraget Kommittén ska, utöver de relevanta aktörer som anges i kommitté- direktiv 2017:73, samråda med MTM, tidningen 8 Sidor samt berörda brukarorganisationer. Kommittén ska hålla berörda centrala arbetstagarorganisationer informerade om arbetet och ge dem till- fälle att framföra synpunkter. Uppdraget ska fortfarande redovisas . 1.Ett reklamlandskap i förändring –konsumentskydd och tillsyn i en digitaliserad värld. för blåljusverksamhet och andra samhällsnyttiga funktioner. 5.Vissa processuella frågor på socialförsäkringsområdet. 6.Grovt upphovsrättsbrott och grovt varumärkesbrott. 7.Försvarsmaktens långsiktiga materielbehov. 8.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2018. Beslut under osäkerhet. 9.Ökad trygghet för studerande som blir sjuka. 10.Myndighetsgemensam indelning – samverkan på regional nivå. Myndighetsgemensam indelning – författningsändringar till följd av ny landstingsbeteckning. –för unga som varken arbetar eller studerar. 12.Uppdrag: Samverkan 2018. Många utmaningar återstår. 13.Finansiering av infrastruktur med skatt eller avgift? 14.Bidragsbrott och underrättelseskyl- dighet vid felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen – en utvärdering. 15.Mindre aktörer i energilandskapet –genomgång av nuläget. 16.Vägen till självkörande fordon – introduktion. Del 1 + 2. icentrum – ett ramverk för lärares och rektorers professionella utveckling. 18.Statens stöd till trossamfund i ett mångreligiöst . 19.Forska tillsammans – samverkan för lärande och förbättring. 22.Ett ordnat mottagande – gemensamt ansvar för snabb etablering eller återvändande. 23.Konstnär – oavsett villkor? 24.Tid för utveckling. 25.Juridik som stöd för förvaltningens digitalisering. 26.Några frågor i skyddslagstiftningen. 27.Ekonomiska sanktioner mot terrorism. –för snabba, säkra och effektiva hjälpinsatser. 29.Validering i högskolan – för tillgodoräknande och livslångt lärande. 30.Förenklat förfarande vid vissa beslut om hemlig avlyssning. 31.En lag om operativt militärt stöd mellan och . 32.Ju förr desto bättre – vägar till en förebyggande socialtjänst. 34.Vägar till hållbara vattentjänster. 35.Ett gemensamt bostadsförsörjningsansvar. 36.Rätt att forska. Långsiktig reglering av forskningsdatabaser. 37.Att bryta ett våldsamt beteende för män som utsätter närstående för våld. 38.Styra och leda med tillit. Forskning och praktik. 39.God och nära vård. –för elever och barn i en bättre skola. 42.Tryggad tillgång till kontanter. –mer service på fler platser. 44.Möjligt, tillåtet och tillgängligt –förslag till enklare och flexiblare upphandlingsregler och vissa regler om överprövningsmål. 45.Behandling av personuppgifter vid Myndigheten för arbetsmiljökunskap. 46.En utvecklad översiktsplanering. Del 1: Att underlätta efterföljande planering. Del 2: reglering av upplåtelseformen. 47.Med tillit växer handlingsutrymmet. –tillitsbaserad styrning och ledning av välfärdssektorn. 48.En lärande tillsyn. Statlig granskning som bidrar till verksamhetsutveckling i vård, skola och omsorg. –några särskilt utpekade frågor. 50.Ett oberoende public service för alla –nya möjligheter och ökat ansvar. Uppdrag: Samverkan 2018. Många utmaningar återstår. [12] Flexibel rehabilitering. Ett ordnat mottagande – gemensamt ansvar för snabb etablering eller återvändande. Tid för utveckling. [24] Vissa fredspliktsfrågor. Behandling av personuppgifter vid Myndigheten för arbetsmiljökunskap. Ett reklamlandskap i förändring –konsumentskydd och tillsyn i en digitaliserad värld. Myndighetsgemensam indelning – sam- verkan på regional nivå. Myndighetsgemensam indelning – författningsändringar till följd av ny landstingsbeteckning. Finansiering av infrastruktur med skatt eller avgift? Bidragsbrott och underrättelseskyldig- het vid felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen – en utvärdering. Juridik som stöd för förvaltningens digitalisering. Styra och leda med tillit. Forskning och praktik. Tryggad tillgång till kontanter. – mer service på fler platser. [43] Möjligt, tillåtet och tillgängligt –förslag till enklare och flexiblare upphandlingsregler och vissa regler om överprövningsmål. Med tillit växer handlingsutrymmet. –tillitsbaserad styrning och ledning av välfärdssektorn. En lärande tillsyn. Statlig granskning som bidrar till verksamhetsutveckling i vård, skola och omsorg. – några särskilt utpekade frågor. Försvarsmaktens långsiktiga materielbehov. Några frågor i skyddslagstiftningen. En lag om operativt militärt stöd mellan och . för blåljusverksamhet och andra samhällsnyttiga funktioner. Grovt upphovsrättsbrott och grovt varumärkesbrott. –för snabba, säkra och effektiva hjälpinsatser. Förenklat förfarande vid vissa beslut om hemlig avlyssning. Aggressionsbrottet och ändringar i Romstadgan. Statens stöd till trossamfund i ett mångreligiöst . Konstnär – oavsett villkor? [23] Ett oberoende public service för alla –nya möjligheter och ökat ansvar. Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2018. Beslut under osäkerhet. Mindre aktörer i energilandskapet –genomgång av nuläget. [15] Vägar till hållbara vattentjänster. Vägen till självkörande fordon – introduktion. Del 1 + 2. Ett gemensamt bostadsförsörjningsansvar. En utvecklad översiktsplanering. Del 1: Att underlätta efterföljande Del 2: reglering av upplåtelseformen. Vissa processuella frågor på social- försäkringsområdet. Ju förr desto bättre – vägar till en förebyggande socialtjänst. [32] Att bryta ett våldsamt beteende –återfallsförebyggande insatser för män som utsätter närstående för våld. God och nära vård. Ökad trygghet för studerande som blir sjuka. –för unga som varken arbetar eller studerar. i centrum – ett ramverk för lärares och rektorers professionella utveckling. Forska tillsammans – samverkan för lärande och förbättring. Validering i högskolan – för tillgodo- räknande och livslångt lärande. Rätt att forska. Långsiktig reglering av forskningsdatabaser. –för elever och barn i en bättre skola. Ekonomiska sanktioner mot terrorism.