sou · H6B376 · 2018-10-12 00:00:00 — alla utom elintensiv industri). Det kan också vara svårt att nå acceptans för stora skattehöjningar. En höjning av energiskatten skulle även kunna kombineras med mer offentliga medel till informationsinsatser av olika slag och med ett nytt sätt att arbeta med beteendeinsikter som underlag för infor- mationen. Ett sådant styrmedelspaket med information och skatter skulle dock förutsätta mer aktivitet hos elanvändarna själva (t.ex. att de räknar på lönsamheten för olika åtgärder, letar efter hantverkare) jämfört med ett kvotpliktsystem, se även kapitel 6 i utredningens delbetänkande.4 Kvotplikten har en mer faciliterande karaktär. Egenskaperna hos de två styrmedelspaketen kan summeras på följande vis:5 •Skatt: mindre verkningsfull (förutom elvärme), i teorin mer kost- nadseffektiv även om kostnadseffektiviteten sjunker p.g.a. bete- enderelaterade hinder6. •Kvotplikt: mer verkningsfull, lite mindre kostnadseffektiv. •Information ensamt: mindre verkningsfullt, mindre kostnads- effektivt. Informationens verkningsfullhet och kostnadseffekti- vitet kan dock höjas om även beteendemisslyckanden adresseras och om informationen kombineras med andra styrmedel. 5Jämför (2015). 6Kostnadseffektiviteten hos energiskatten hämmas av att vissa lågkostnadsåtgärder inte identi- fieras av aktörerna pga. informationsrelaterade marknadsmisslyckanden (, 2015, s. 9). Förslag och bedömningar rörande styrmedel för minskad effektbelastning … Auktioner föreslås som alternativ till kvotplikt Det mest väsentliga i ett samhällsekonomiskt perspektiv är att ytter- ligare kostnadseffektiva styrmedel införs som leder till att fler el- effektiviserande åtgärder genomförs och effektbelastningen sjunker. Att sedan kvotplikt och auktioner skiljer sig åt är i inledningen mindre väsentligt. Kvotplikt och auktioner har många gemensamma drag, likadana eller likartade designparametrar. Men de skiljer sig också åt på några viktiga punkter. Ett system med auktioner kan fylla samma syfte som kvotplikt men är inte lika långsiktigt och verkningsfullt. Styrmedlet kan liksom ett kvotpliktsystem fungera som ett komplement till de energi- skatter, innovations- och informationsstyrmedel som redan finns införda i . Genomförandet av auktioner förutsätter dock årliga budget- beslut i och finansieringen av styrmedlet kommer därför som längst ha en tidshorisont . Ett auktionssystem kan vara betydligt enklare att införa och kräva en mindre omfattande administration totalt sett i sam- hället, jämfört med ett kvotpliktsystem. Auktionering skulle kunna ges i lite större omfattning tidigare än en kvotplikt som sannolikt behöver av erfarenhetsuppbyggnad. Ett auktionssystem skulle även kunna ses som en form av ”fri- villigt” kvotsystem som efter en utvärdering skulle kunna omformas till en obligatorisk kvotplikt om uppsatta mål inte nås. Skälen för att införa styrmedlet är i princip desamma som för kvotplikt. Styr- medlet föreslås också riktas mot samma sektorer och åtgärder som kvotplikten föreslås omfatta. Även auktionssystemet kan efter hand utvidgas till att omfatta andra energislag än el. Kostnadseffektivitet uppnås genom att ett auktionssystem bidrar till att nå ett förnybart elproduktionssystem till lägre kostnad än om åtgärder vidtagits på tillförselsidan och att systemet hanterar snedvridningar eller ”misslyckanden” i beslutsfattandet hos elanvändare. En sådan snedvridning är att, utan auktioneringen värderas inves- teringskostnader som behövs i närtid oproportionerligt högre än värdet av de framtida intäkterna av energiåtgärden, se ovan. Auktioneringen sänker den omedelbara investeringskostnaden för elanvändaren. Förslag och bedömningar rörande styrmedel för minskad effektbelastning … tionssystemet kan dessutom, om aggregatorer aggregerar mindre pro- jekt till paket som lämnas in som anbud till auktionen, erbjuda en sänkning av transaktionskostnaderna – till exempel sökkostnaderna –för till exempel småföretag och hushåll. Även auktionssystem kan utformas så att det är förenligt med . Energirotavdrag tillsammans med kvotplikt eller auktionering Förslaget att även införa ett energirotavdrag motiveras av att hindren för energiåtgärder bedöms som större i hushållssektorn jämfört med hos större aktörer. Dessutom finns det ett relativt stort antal äldre småhus i som kan komma behöva renoveras inom de kommande decennierna och användningen av el för uppvärmning är särskilt stor i denna sektor. I samband med framtida renoverings- tillfällen är det särskilt viktigt att husets energiprestanda förbättras. 7Småskalig el för mindre aktörer på ett systemeffektivt sätt •Tillsätt ett brett sammansatt råd för att till regeringen föreslå nivå för investeringsstödet till solceller för en successiv utfasning av stödet. Investeringsstödet bör maximalt vara på en sådan nivå att den genomsnittliga återbetalningstiden för investering i solceller inte understiger med hjälp av stö- det. Låt rådet sortera under . •Harmonisera definitionen av mikroproducent i ellagen och inkomstskattelagen så att övre gränsen för de båda är en säk- ring om . •Stärkt förtroende och säkerhet för installationsarbeten genom bättre samverkan mellan myndigheter, mindre aktörer och branschen. Skälen för utredningens förslag och bedömningar: har utvecklingen inom solcellsområdet accelererat. Allt fler mindre aktörer ser möjlighet till solcellsinstallationer på sina tak. Den politiska reformtakten har också varit hög och i stor omfattning. Många hinder för en positiv solcellsutveckling har undanröjts . Flera av de kvarvarande hindren är föremål för utred- ning i andra processer i statsförvaltningen. Förslagen och bedöm- ningarna i denna utredning avser att komplettera och stärka posi- tionen för solceller och den mindre aktören, som hänsyn Småskalig el för mindre aktörer på ett systemeffektivt sätt tas till att utvecklingen ska vara samhällsekonomiskt motiverad mot de politiska målen på området. I utredningens delbetänkande redovisades en bild av att många aktörer saknar en långsiktighet runt framtida stöd inom området, detta gäller inte minst investeringsstödet. Det är önskvärt att stöd- utvecklingen följer marknadsutvecklingen nära. Internationella erfaren- heter har visat att det är av stor vikt med en utveckling där stöden på området utvecklas på ett sätt som är samhällsekonomiskt effektivt. Det är viktigt att de förändringar som genomförs inte blir ryckiga. Utredningen ser ett stort behov av att utvecklingen följs noggrant och att det fortsatta behovet av investeringsstöd successivt följs upp . Därför föreslår utredningen att ett råd tillsätts som har att förhålla sig till en rimlig nivå på investeringsstödet. Vidare diskussion återfinns under avsnitt 7.4.1. I delbetänkandet redovisades en bild av att det finns en upplevelse av generellt krångliga regelverk. En aspekt som gör det komplicerat för de större mindre aktörerna (exempelvis lantbruk eller större bostadsrättsföreningar) är att det inte finns någon en- hetlig definition för när man är mikroproducent och därmed lyder under enklare och mer fördelaktiga regelverk. I ellagen finns en gräns för när man som mikroproducent inte ska betala någon avgift för inmatning. I inkomstskattelagen där skattereduktion för försälj- ning av el regleras är gränsen en annan. Utredningen finner att det inte finns uppenbara eller starka skäl med olika definitioner, utan att det både vore rimligare och utgöra en förenkling om dessa gränser harmoniserades till en och samma nivå. Utredningen föreslår att gränsen i ellagen justeras uppåt och sammanfaller med gränsen i in- komstskattelagen. Vidare diskussion återfinns under avsnitt 7.4.2. En utmaning för ett område som solcellsbranschen som är på snabb frammarsch är att undvika eller begränsa risker som uppstår i det snabba tempot. Utredningen har funnit två aspekter som be- höver hanteras. Dels finns exempel på bristande säkerhetstänkande vid installationsarbeten, dels förekommer installatörsföretag som slarvar med offerter och arbete och därigenom drar ner branschens rykte och på så vis utgör ett hinder för positiv utveckling. Solcellsanläggningar är starkströmsanläggningar som ofta mon- teras på tak en bra bit ovan mark, inte sällan på sluttande tak. Säker- hetsaspekter är därmed av största vikt att beakta. Småskalig el för mindre aktörer på ett systemeffektivt sätt och andra myndigheter ansvarar för sina ansvarsområden. Ett pro- blem i sammanhanget är dock att det saknas samordning på ett övergripande plan runt det komplex av säkerhetsaspekter som finns att beakta. Utredningen bedömer att det i ett första steg vore lämpligt att under Myndigheten för Samhällsskydd och Beredskaps (MSB:s) led- ning samla berörda myndigheter så att en samordning av myndig- heternas arbeten kan ske. I ett andra steg är det lämpligt att även försäkringsbolag, branschorganisationer, och andra berörda samla- des i en gemensam strävan att sanera branschen. Vidare diskussion återfinns under avsnitt 7.4.3. 7.1Avgränsningar vad avser tekniker Detta förslagskapitel om småskalig elproduktion begränsar sig till solceller. I utredningens delbetänkande redogjordes kort för övriga småskaliga elproduktionsteknologier och deras utvecklingsläge och mognadsgrad. Här beskrivs varför de har avgränsats från vidare utredning mot förslag. Småskalig vattenkraft i har långa traditioner. Det finns cirka 2 000 småskaliga vattenkraftverk (mindre än 10 MW)1. Den årliga elproduktionen från dessa vattenkraftverk uppgår till . De minsta kraftverken är mestadels landsbygdsföretag där ägarna ofta bor vid anläggningen. Vattenkraften, inklusive den småskaliga, är föremål för ny miljöprövning och miljöanpassning och en proposition lades fram som fastställdes av riks- dagen. Utredningen bedömer att de viktigaste frågorna kopplade direkt till småskalig vattenkraft därmed är hanterade. Småskalig vindkraft sjunker i intresse bland mindre aktörer. Där- emot är utvecklingen av storskaliga vindkraftverk den rakt motsatta. Kostnadseffektiviteten för storskalig vindkraft är så mycket bättre än för småskalig att den nu helt dominerar utvecklingen. I en nyligen publicerad marknadsöversikt2 redovisas ett minskande utbud av små vindkraftverk på svenska marknaden. Det är svårt att finna någon statistik över hur mycket små vindkraftverk producerar, men utifrån 1Svensk (2018). 2Svensk (2017). Småskalig el för mindre aktörer på ett systemeffektivt sätt de som valt att ansöka om elcertifikat och blivit godkända är normal- årsproduktionen beräknad till 5 GWh3 (för verk upp till 100 kW). För mindre aktörer som vill vara en del av vindkraftsutvecklingen är det möjligt att köpa andelar i större vindkraftverk eller vindkraftsparker. Frågan om skattereduktion för andelsägd elproduktion har berörts i en interdepartemental utredning men något förslag har inte remit- terats från vid denna utrednings färdigställande. Denna utredning bedömer att det svaga och avklingande intresset för småskalig vindkraft (som beror på att större vindkraftverk är mycket mer kostnadseffektiva) gör att det inte finns anledning att lägga förslag på området. Småskalig biokraftvärme är intressant och kan spela en roll i utvecklingen mot förnybar elproduktion, även om det finns olika synpunkter på att använda biobränslen i den stationära energisektorn. finns ett tjugotal biokraftvärmeanläggningar som är mindre än 4 MW eleffekt och ett femtiotal totalt om gränsen expanderas till under 10 MW eleffekt4. Energikontor Sydost5 gör bedömningen att potentialen för småskalig kraftvärme (i spannet 100 kW–10 MW värme) genom full konvertering av befintliga små- skaliga värmeverk är 2–el , vilket motsvarar 1,3–4 pro- cent av elproduktion. finns omkring 250 värmepannor i med en storlek mindre än 10 MW värme som tillsammans producerar fjärrvärme utan elproduktion. Därutöver finns det möjlighet för mindre industrier, lantbruk, fastighetsägare eller växthusnäring att byta värmesystem till ett mikro-kraftvärme- system för egen konsumtion av el, värme och kyla. Det är också tänkbart med småskalig biokraftvärme i lokala energisamhällen.6 Ut- redningen gör dock bedömningen att denna teknologi faller utanför utredningens direktiv. Utredningen bedömer att det är osannolikt att mindre aktörer (sådana som saknar professionell kapacitet) kan engagera sig i småskalig biokraftvärme i en större omfattning. 3Energimyndigheten (2017b). /app/uploads/sites/2/2016/10/Biokraftkartan2017_web.pdf 5Energikontor sydost (2016). 6Det finns ett flertal olika tekniker för småskalig elproduktion. De mest lovande är ångturbin (överhettad ånga), turbin för våt ånga (mättad ånga), ångmotor, organisk rankinecykel (ORC), förgasning med motor, samt gasturbin. Småskalig el för mindre aktörer på ett systemeffektivt sätt 7.2.1Nuvarande marknadsutveckling för solceller i Den svenska marknaden för solceller ökade och ökningen har fortsatt även . installerades cirka 79 MW, en ökning med jämfört med året innan. Den totalt installerade effekten uppgick till runt 205 MW, vilket uppskattningsvis producerar cirka 190 GWh (0,av årliga elanvändning). Totalt hade knappt 9 000 hushåll installerat solcellsanläggningar (mindre än 20 kW) vid denna tid.7 finns statistik för nätanslutna anläggningar8. I installerades det cirka 5 300 nätanslutna solcellsanläggningar . Totala antalet anläggningar uppgår till 15 300 vilket är en ök- ning med jämfört med . Den totala installerad effekten uppgår till 231 MW vilket är högre än förra årets 140 MW. I delbetänkandet finns en längre redovisning av solcells- utvecklingen globalt och där belyses också mer i detalj hur den svenska marknaden utvecklats. Den svenska marknaden för solceller har gått från en demonstrations- och experimentfas, starkt drivet av andra motiv än rent ekonomiska, till en mer och mer mogen marknad. Den tek- niska utvecklingen inom området och ökad produktionsvolym glo- balt har gjort solceller relativt sett alltmer konkurrenskraftiga. Med dagens stödsystem, och den tekniska/ekonomiska utvecklingen, har den ökande volymen etablerat en installationsbransch som kan ge de mindre aktörerna kommersiellt intressanta offerter. I är el som produceras av solceller ett tekniskt alternativ väl jäm- förbart med andra förnybara energislag. 7.2.2Utveckling av stöd och regler för solceller för den mindre aktören Successivt, och i hög takt, har olika regler och stöd byggts ut för att påskynda investeringar i solceller för hushåll och företag. 7Energimyndigheten, J. (2017). Småskalig el för mindre aktörer på ett systemeffektivt sätt De senaste förändringarna tillkom . Regeringen aviserade i vårändringsbudgeten9 utökade satsningar på solceller. Stödet till solceller har höjts successivt och är nu totalt , vilket kan jämföras med 59 miljoner som gick till solcellsstöd 2014. Den snabba stödutvecklingen kan illustreras med regeringens besked i budgeten om ökade satsningar på solceller om , och ytterligare 525 miljoner kro- nor i budgeten för . Med tillskotten på 170 miljoner i vår- ändringsbudgeten är alltså stödet nu uppe i . Vidare så, från , höjdes stödnivån från tidigare för privatpersoner till av de stödberättigande kostnaderna. beslöt att slopa bygglov för solcells- installationer som följer byggnadens form.10 Denna nya regel bör- jade gälla . har fått i uppgift att utreda hur ansöknings- förfarandet och administrationen av investeringsstödet för solceller kan förenklas såväl för dem som investerar i solceller som för dem som administrerar stödet. Köer och handlingstider har varit långa när intresset av att söka stöd har ökat. har i omgångar beslutat om förändrade skatte- regler och flera övriga justeringar för att underlätta för mindre aktö- rer att kunna investera i solcellsanläggningar. Nedan redovisas vad som gäller för den mindre aktören för att underlätta en utbygg- nad av den förnybara elproduktionen från småskalig solkraft. På- gående processer i statsförvaltningen diskuteras under 7.3. Investeringsstöd till förnybar energi för lantbruksföretag. För lantbruksföretag administrerar ett stöd för den som vill bygga en anläggning för att omvandla förnybar energi till annan energiform till exempel värme eller el. Flera tekniker är tillåtna för stöd, bland annat solceller. av utgifterna kan erhållas i stöd, förutsatt att det är utgifter som ger rätt till stöd. Läns- styrelsen eller bestämmer det maximala stödbeloppet. 2017/2018:99. 2017/2018:197. Småskalig el för mindre aktörer på ett systemeffektivt sätt De budgeterande utgifterna måste vara eller mer för att komma i fråga om stöd. På förslag från regeringen beslutar om budgeten där en summa pengar för investeringsstöd till solceller avsätts. Energi- myndigheten fördelar sedan dessa till länsstyrelserna i landet. Sök- anden lämnar in ansökningar till via portal. Stödet ges till alla typer av aktörer, både företag och offentliga organisationer samt privatpersoner. Stödet omfattar installation av alla typer av nätanslutna solcellssystem och solel/solvärmehybrid- system. är stödnivån för alla. Stödnivån beräknas utifrån de stödberättigade installationskostna- derna. Högsta möjliga stöd per solcellssystem är och de stödberättigande kostnaderna får maximalt uppgå till plus moms per installerad kilowatt elektrisk topp- effekt. Ansökningarna behandlas i turordning av länsstyrelserna. Stödet är rambegränsat vilket innebär att det bara kan ges så länge de avsatta pengarna räcker. Medel är aviserade även . För privatpersonen som äger sin bostad är det möjligt att få rot- avdrag11 för utförda arbeten med solcellsinstallationen. Den som köper rottjänster ansöker inte själva om rotavdraget till Skatte- verket. Det gör den som utfört arbetet. Hen drar av en del av arbets- kostnaden på fakturan. Detta brukar kallas fakturamodellen12. Rot- och rutavdraget räknas ihop och är sammanlagt max per person och år. För rotarbeten (som är aktuellt för solcellsinstal- lationer) är avdraget av arbetskostnaden, mot tidigare 11ROT står för Renovering, Ombyggnad och Tillbyggnad. 12I avsnitt 4.5 finns en utförligare beskrivning av fakturamodellen och rotavdragets historik. Småskalig el för mindre aktörer på ett systemeffektivt sätt Ett antal krav gäller för att vara berättigad till rotav- drag13. Några krav att särskilt lyfta som skiljer ut dessa avdrag från investeringsstöd är att bostaden måste vara ett småhus, en ägarlägen- het eller en bostadsrätt samt att bostaden måste vara äldre än . Investeringsstöd eller rotavdrag? Det är inte möjligt att få både investeringsbidrag eller rotavdrag. Vill- koren för att få rotavdraget är något snävare än de som gäller för investeringsstödet, se ovan. Dessutom är det bara privatpersoner som äger sin bostad som kan få rotavdrag, medan även företag kan söka investeringsbidrag. De ekonomiska villkoren för den som vill inve- stera i solcellsanläggningar är generösare för investeringsbidraget. Dock är handläggningstiderna långa för investeringsstöd. Risken för att hamna utanför den av beslutade bidragsvolymen gör också att det finns en osäkerhetsfaktor som saknas för rotavdraget. Dessa förhållanden gör att det inte är ovanligt att både ansöka om investeringsbidrag och direkt vid utförd tjänst erhålla rotavdrag. Detta rotavdrag måste betalas tillbaka om investeringsstöd senare erhålls. Värt att notera är att har god uppföljning på investeringsbidraget, medan det saknas uppföljning för rotavdrag specifikt till solcellsanläggningar. Det saknas alltså uppgifter om hur stora utgifter staten totalt sett har för solcellsinstallationer. Skattereduktion för överskottsel som matas till elnätet går det att få skattereduktion för överskottsel som matas in på elnätet för den som räknas som mikro- producent. Skattereduktionen som en mikroproducent har möjlig- het att få är (kWh) för all el som matas in till elnätet, dock max . Skattereduktionen får man genom inkomstdeklarationen en gång . En viktig begränsning är att man inte kan få skattesubvention på de kWh som överstiger uttaget. Den mikroproducent som till exempel köper 20 000 kWh men under skickar in 25 000 kWh på elnätet kan få skattesubvention på de 20 000 kWh som utgör den inmatningen till nätet som understiger det totala Småskalig el för mindre aktörer på ett systemeffektivt sätt För de resterande 5 000 kWh som utgör över- skottet kan mikroproducenten få ersättning från elhandelsbolaget och nätnyttan från nätbolaget. Mikroproducenter som skickar in överskottsel på nätet kan sälja denna till elnätsägare/elhandelsföretag. Olika elnätsägare har olika villkor kring hur stor ersättningen är, oftast är den per kWh14. Vid försäljning av varor (till exempel el) måste man i normalfallet momsregistrera sig hos och betala moms på av försåld el. behöver privatpersoner inte längre momsregistrera sig för att få sälja överskottsel från sin solcellsanläggning. Reformen var en del i en större lagändring för att minska administrationen för små företag och organisationer genom att göra det frivilligt att momsregistrera sig om man säljer för . Regeringen förslog i en proposition till att det inte ska krävas bygglov för att inom ett detaljplanelagt område montera solcellspaneler och solfångare som följer en form. Lutande paneler på platt tak kräver till exempel bygglov även fort- sättningsvis. Installation på försvarsmaktens anläggningar eller på byggnader som är särskilt värdefulla från historisk, kulturhistorisk, miljömässig eller konstnärlig synpunkt, kräver också fortfarande bygglov. Förenklingen av regelsystemet för bygglov syftar till att underlätta utbyggnaden av solenergi för de mindre aktörerna sam- tidigt som byggnadsnämnder och rättsväsendet avlastas. beslutade att anta regeringens proposition och regeländringen i gäller från . 2017/2018:197. Småskalig el för mindre aktörer på ett systemeffektivt sätt Egenproducerad småskalig solel under 255 kW kapacitet är befriad från energiskatt, så länge den används direkt i byggnaden, alltså innan- för anslutningspunkten till elnätet. beslöt att utvidga skattebefrielsen för egenproducerad förnybar el till att om- fatta även producenter som har flera små anläggningar som tillsam- mans har en installerad effekt på 255 kW eller mer får sänkt skatt. Genom avdrag sänks energiskatten till per kWh. Föränd- ringen gäller från . För den mindre aktör som är årlig nettokonsument av el och har ett säkringsabonnemang på högst 63 A och en inmatning på högst 43,5 kW (vilket man som till exempel småhusägare ligger långt under) så behöver man inte betala ett årligt inmatningsabonnemang för el- nätet. Denna lagändring trädde i kraft och gjorde det intressant för en småhusägare att sälja sitt överskott av solel. Genom att befrias från nätavgift så ökar lönsamheten för småskalig solelproduktion från försäljningen av överskottsel. 7.2.3Nya EU-regler för småskalig elproduktion som egenkonsumeras Inom EU har det pågått förhandlingar om att revidera förnybarhetsdirektivet16. har en så kallad trilog-överenskommelse (rådet, parlamentet och kommissionen) nåtts om förslaget till revision av förnybarhetsdirektivet17. Den reviderade direktivtexten är preliminär. Överenskommelsen innebär att EU sätter ett övergripande mål att av all energi i EU ska komma från förnybara källor till 2030. För mindre aktörer innebär det reviderade direktivet att kon- sumenter som egenkonsumerar egen el, med mikroproduktion upp till 30 kW installerad kapacitet, ska vara exkluderade från avgifter. 16EU 2009/28/EG. 17data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-10308-2018-INIT/en/pdf Småskalig el för mindre aktörer på ett systemeffektivt sätt Dock får medlemsstaterna frångå denna princip om egenkonsum- tionen växer väldigt mycket. 7.2.4Vad styr utvecklingen framåt? Den tekniska/ekonomiska utvecklingen för solcellssystem och den politiskt styrda energiomställningsagendan formar gemensamt mark- naden för solceller. Men även förskjutna preferenser och beteenden spelar in. har marknadsutvecklingen varit starkt beroende av politiska signaler och stödsystem för sin utveckling. Inte minst har system med feed-in tariffer spelat en avgörande roll för att accelerera utvecklingen.