sou · H6B368 · 2018-08-22 00:00:00 — Barnet skulle då på samma sätt som ett barn till ett gift par av olika kön redan i samband med födelsen ha en rättslig relation också till den som inte har fött barnet. Det skulle från föräldrarnas perspektiv innebära att paret i likhet med ett par av olika kön uppnår ett gemensamt föräldraskap vid barnets födelse, utan att en myndighet behöver godkänna en bekräftelse eller att domstol fastställer föräldraskapet. Barnets rätt till både den person som har fött barnet och den person som samtyckt till att barnet kommit till genom assisterad befruktning kan i någon mån motivera en föräldraskapspresumtion. Det ska i detta sammanhang lyftas att med utredningens förslag om nytt sätt att bekräfta föräldraskap kommer inte skillnaden i fråga Införande av en föräldraskapspresumtion om tidsaspekten mellan en presumtion och en bekräftelse att vara sär- skilt stor. I båda fallen kommer barnet att få den rättsliga föräldern fastställd i stort sett i samband med barnets födelse. Att en presum- tion stärker barnets rätt till två föräldrar från födelsen är därmed främst ett argument i förhållande till dagens reglering. Föräldraskapet för ett barn kommer med utredningens förslag om nytt sätt att be- kräfta föräldraskap i många fall att kunna registreras från barnets födelse. Det betyder också att tidsaspekten enligt utred- ningen inte är ett tungt vägande skäl för införandet av en presumtion. En föräldraskapspresumtion innebär emellertid en mer jämlik reglering där barn i liknande situationer behandlas lika. Det som i stället för bekräftelse skulle ge rättsverkan när det gäller en kvinna som är moderns make vid barnets födelse är äktenskapet. Det stäm- mer väl överens med att barns familjerättsliga status ska fastställas på samma sätt utan åtskillnad på grund av kön eller könsidentitet hos föräldrarna. Ett skäl för en föräldraskapspresumtion motsvarande faderskapspresumtionen är alltså att alla barn som tillkommit genom assisterad befruktning med donerade spermier när modern är gift får det rättsliga faderskapet eller föräldraskapet fastställt på samma sätt. Regleringen skulle härigenom bli densamma för gifta par av olika kön och gifta kvinnliga par. 8.5.2Skäl emot en föräldraskapspresumtion Barnets rätt till kännedom om sitt ursprung måste säkerställas Av stor vikt är barnets rätt till kännedom om sitt ursprung. Eftersom det är fråga om kvinnliga par kan i dessa fall, som framgått tidigare, barnet antas ha kommit till med donerade spermier. En utgångs- punkt för den föräldraskapsrättsliga regleringen bör enligt reger- ingen vara att den, så långt det är möjligt, utformas på ett sätt som stärker barns rätt till information om sitt genetiska ursprung, dvs. ger barnet rätt att få information om en donators identitet (prop. 2017/18:155 s. 36 f.). I har det sedan lagen (1984:1140) om insemination infördes funnits en rätt för den som tillkommit genom en assisterad befruktning med donerade könsceller att få till- gång till information om sitt genetiska ursprung. En donator inom svensk hälso- och sjukvård har inte rätt att vara anonym för barnet. När barn kommit till genom assisterad befruktning med donerade Införande av en föräldraskapspresumtion spermier finns därför en ordning som möjliggör för barnet att få uppgifter om spermiedonatorn. En reglering med en föräldraskaps- presumtion måste ta hänsyn till denna rätt, dvs. barnets rätt till känne- dom om sitt ursprung. Barnets möjligheter att i praktiken få kännedom om en donators identitet är i stor utsträckning beroende av föräldrarnas inställning till att berätta om barnets tillkomst. Om barnet har tillkommit efter en behandling utomlands eller genom en heminsemination, kan föräld- rarnas inställning vara helt avgörande. De flesta föräldrar är medvetna om betydelsen av att barnet får kännedom om sitt ursprung och väljer att berätta för barnet att han eller hon kommit till genom en assisterad befruktning med donerade könsceller. Det finns dock en risk för att så ändå inte sker. Att det är svårt att säkerställa barnets rätt till kännedom om sitt ursprung vid en presumtion talar mot en föräldraskapspresumtion. Skälen är att en presumtion gäller utan undantag under förutsättning att modern är gift vid barnets födelse. Det innebär att presumtionen gäller även om barnet exempelvis har tillkommit genom en assisterad befruktning i utlandet utan möjlig- het att få information om donatorn. Om en presumtion gäller kan det vara svårare att säkerställa rätten till ursprung än om föräldraskap som kräver fastställelse genom bekräftelse eller dom. Om föräldraskapet presumeras sker inte någon myndighets- kontroll av om donatorns identitet finns dokumenterad innan den familjerättsliga tillhörigheten uppnås. En kontroll av att barnets rätt till kännedom om sitt ursprung tillgodoses skulle med en presum- tion för föräldraskapet i stället ske på samma sätt som för barn som har gifta föräldrar av olika kön. I dessa situationer uppnås barnets rätt till kännedom om sitt ursprung genom de regler som gäller i fråga om när ett faderskap kan hävas. Frågan om en föräldraskapspresumtion vid assisterad befrukt- ning tar sikte på kvinnliga gifta par. Det innebär, till skillnad från faderskapspresumtionen, att det är uppenbart för omgivningen och framför allt i sinom tid för barnet att donerade spermier använts vid barnets tillkomst. När det är fråga om ett föräldraskap enligt 1 kap. 9 § FB medför det faktum att föräldrarna är av samma kön att det blir tydligt att donerade spermier använts. Det betyder att barnets rätt att få kännedom om sitt ursprung blir aktuell, och också att för- äldrarna i ett par av samma kön kan antas komma att tala med barnet om dess tillblivelse. Införande av en föräldraskapspresumtion Från gäller också en bestämmelse om att en förälder, så snart det är lämpligt, ska upplysa barnet om att han eller hon har tillkommit genom en assisterad befruktning med donerade könsceller. Regeln införs bl.a. för att lyfta fram att alla barn som till- kommit genom assisterad befruktning där donerade könsceller har använts ska ha rätt att få information om donatorn. Forskning tyder på att det bästa för barnet är om det är just föräldrarna som berättar för barnet om hur barnet har kommit till.16 En liknande skyldighet att berätta om ett barns ursprung gäller från för adoptivföräldrar.17 I den studie som legat till grund för den under- lagsrapport som fil. vid låtit skriva för utredningen framgår att unga vuxna framhåller be- tydelsen av möjligheten att få kännedom om sitt ursprung och att det kan vara lämpligt att få information även tidigare än som vuxen.18 En bestämmelse om att föräldrarna ska informera barnet om hur han eller hon har kommit till kan enligt utredningens bedömning stärka barnets förutsättningar att få kännedom om sitt ursprung också för det fall att en föräldraskapspresumtion skulle införas. Enligt utredningens bedömning tillgodoses barnets rätt till känne- dom om sitt ursprung väl genom nuvarande regler om anteckning i journalen och om att ska bistå barnet om han eller hon så önskar. Därtill gäller den nya regeln att föräldrarna ska informera barnet om hur han eller hon kommit till. Den sistnämnda bestämmelsen kan också antas inverka på omgivningens förståelse för och inställning till barnets situation. Bestämmelserna kan där- igenom ha en normerande verkan för en mer självklar rätt för barn att ha möjlighet att få information om en donators identitet. Till det kan läggas att de blivande föräldrarna på grund av reglernas utform- ning kan tänkas välja att t.ex. genomföra en assisterad befruktning inom vården, framför en heminsemination, och därigenom undvika att använda en anonym donator. Risken för en framtida hävning av ett föräldraskap skulle ge ett incitament för en assisterad befruktning som ger barnet större möjlighet att få tillgång till uppgifter om en donator. Det är inte givet att föräldrar kommer att väga in faktorer som risk för en framtida hävning i den situation som de befinner sig i vid tillfället för behandlingen. 2017/18:155 Modernare regler om assisterad befruktning och föräldraskap, s. 37. 2017/18:121 Modernare adoptionsregler. 18Barn och ungas perspektiv på föräldraskap och ursprung: Underlag för utredningen om fader- skap och föräldraskap s. 9. Införande av en föräldraskapspresumtion Barnets rätt att få veta en donators identitet bör dock inte vara beroende av om modern är gift med en man eller en kvinna vid barnets födelse. Med hänsyn till de regler som finns i fråga om barnets möjligheter att få kännedom om sitt ursprung gör utredningen den bedömningen att barnets rätt till kännedom om sitt ursprung till- godoses och därmed inte kan anses vara ett tungt vägande skäl mot en föräldraskapspresumtion. Risken för att en annan är rättslig förälder En tidigare remisskritik mot att införa en presumtion om föräldra- skap var att det kunde medföra begränsningar i att få faderskapet fastställt. Det kunde få betydelse för barns rätt till kännedom om sitt ursprung och en kontakt med sin far. Det var vid tiden för förslaget, , inte ovanligt att den man som var donator också var far i rättslig mening. Det kunde t.ex. vara fråga om en hem- insemination där donatorn var känd för modern. har emellertid även par av samma kön en möjlighet till assisterad be- fruktning inom svensk hälso- och sjukvård. Det saknas officiell stati- stik över hur vanligt det är att barn har fler än två vuxna som utövar ett föräldraskap, exempelvis när en ensamstående kvinna eller ett kvinnligt samkönat par väljer att dela ett föräldraskap tillsammans med en man eller ett manligt par.19 Enligt uppgift från RFSL är emel- lertid de frågor som ställs till organisationen om föräldraskap vid assisterad befruktning numer inriktade på kvinnliga par. Det är mot den bakgrunden troligt att det tidigare i större utsträckning förekom att en man skulle anses som far till barnet i stället för att den kvinna som modern var gift med skulle fastställas som förälder. Utifrån dagens förhållanden gör utredningen bedömningen att en föräldraskapspresumtion i de allra flesta fall skulle medföra att den person som modern är gift med och som då antas som förälder vid barnets födelse också är den som har lämnat samtycke till moderns behandling. Det innebär att ett föräldraskap som presumeras i de allra flesta fall skulle överensstämma med den kvinna som annars skulle bli barnets rättsliga förälder enligt 1 kap. 9 § FB genom bekräf- telse eller dom. Det gäller samtliga gifta par där modern har genom- 2017/18:276 Föräldrapenning för fler familjekonstellationer och reserverad grundnivå. Införande av en föräldraskapspresumtion gått behandling i , men också i ökande utsträckning när be- handlingen skett utomlands. Det är flera länder som erbjuder behandling med känd donator. Kostnaden är visserligen ibland högre än om donatorn är okänd, men skillnaden är inte betydande. Den antagna regleringen betonar barns rätt att få kännedom om en donators identitet och gäller för alla barn som tillkommit vid assi- sterad befruktning med donerade könsceller. Det finns från janu- ari 2019 i detta avseende ingen skillnad mellan par av samma kön och par av olika kön. Reglerna är avsedda att påverka föräldrar att välja assisterad befruktning med donerade spermier från en donator vars identitetsuppgifter barnet senare kan få del av. En förhoppning är att, om det står klart att en grund för att häva ett föräldraskap är att donatorns identitet inte är känd, föräldrar som genomgår behandling i utlandet i större utsträckning än kommer att använda sig av en känd donator. För ett faderskap skulle situationen också kunna vara den att barnet inte har tillkommit vid en assisterad befruktning med makens samtycke utan på annat sätt, t.ex. genom samlag med annan än maken. Även en sådan situation utgör grund för att häva ett faderskap. Motsvarande skulle gälla också ett föräldraskap, se avsnitt 8.8. I den situationen finns en annan än maken vars faderskap eller föräldraskap behöver utredas och möjligen fastställas i stället för den man eller kvinna som lämnat samtycke till en behandling. Risken för att ett föräldraskap kan komma att hävas kan tala mot en föräldraskapspresumtion. Grunderna för att häva är desamma för par av olika kön och par av samma kön. Det är en skillnad jämfört med vad som gällde när tidigare utredningar har övervägt en föräldraskapspresumtion.20 Utredningen gör bedöm- ningen att det inte kan anses vara ett tungt vägande skäl mot en för- äldraskapspresumtion att det finns en risk för att ett föräldraskap kan komma att hävas när den risken är densamma i fråga om ett faderskap som presumerats när barnet tillkommit genom assi- sterad befruktning. 20Se Barn i homosexuella familjer (2001:10) och Föräldraskap vid assisterad befruktning (SOU 2007:3). Införande av en föräldraskapspresumtion Förslag: En presumtion för föräldraskap ska gälla om modern vid barnets födelse är gift med en kvinna. 8.6.1En föräldraskapspresumtion bör införas Ett ställningstagande till om en presumtion ska införas aktualiserar svåra intresseavvägningar. Å ena sidan handlar det om lika rättig- heter och möjligheter oavsett sexuell läggning, kön eller könsiden- titet. Å andra sidan handlar det om att säkerställa ett barns rätt till kännedom om sitt ursprung. Av stor betydelse i dessa frågor är sam- tidigt barnets rätt till familjeliv och att få en familjerättslig tillhörig- het garanterad på ett sätt som sätter barnets bästa i främsta rummet. Som utredningen angett krävs tungt vägande skäl för att regleringen ska skilja på personer beroende på sexuell läggning eller kön. Utred- ningen måste därför ta ställning till om de skäl som kan tala emot en föräldraskapspresumtion är tungt vägande och därmed innebär att en sådan inte bör införas. Faderskapspresumtionen bygger på tanken att den i de allra flesta fall anger den genetiska fadern som barnets rättsliga far. När det gäller faderskapspresumtionen är förutsättningen därmed delvis en annan än den som gäller för föräldraskapspresumtionen. I fråga om den förstnämnda presumtionen är det samlaget – och genetiskt släkt- skap – som avgör vem som anses som förälder. När det gäller den andra presumtionen är det assisterad befruktning – och samtycket till den behandlingen – som avgör vem som anses som förälder. När det gäller assisterad befruktning för ett gift kvinnligt par är det alltid fråga om donerade spermier. Det är en undantagssituation när det gäller assisterad befruktning för ett gift par av olika kön. Faderskaps- presumtionen gäller dock även för den situationen att barnet har tillkommit genom assisterad befruktning med donerade spermier. I dessa fall är en förutsättning för faderskapet att mannen har sam- tyckt till behandlingen. En föräldraskapspresumtion kommer på mot- svarande sätt att ta sin utgångspunkt i att den samtyckande föräldern, dvs. den kvinna i äktenskapet som inte har fött barnet, är barnets rättsliga förälder enligt 1 kap. 9 § FB. Den grundläggande förutsätt- ningen för föräldraskap vid assisterad befruktning är, oavsett om det Införande av en föräldraskapspresumtion är fråga om ett par av samma kön eller av olika kön, samtycke till behandlingen. Avsikten är att det behandlade paret ska bli föräldrar. En spermiedonator kan inte bli far. Utredningen kan inte se att det är ett tungt vägande skäl mot en föräldraskapspresumtion att done- rade spermier alltid används i situationen med ett gift kvinnligt par eftersom situationen kan förekomma även i fråga om ett gift par av olika kön och faderskapet då presumeras för mannen i äktenskapet. Det finns en risk för att ett föräldraskap som presumeras i fram- tiden kan komma att hävas om förutsättningarna för assisterad befruktning inte är uppfyllda. Detsamma gäller för faderskaps- presumtionen och grunderna för att häva ett faderskap eller föräldra- skap är desamma för par av olika kön och par av samma kön. Det är inte ett tungt vägande skäl mot en föräldraskapspresumtion att det finns en risk för att ett föräldraskap kan komma att hävas när den risken är densamma i fråga om ett faderskap som presume- rats när barnet tillkommit genom assisterad befruktning med done- rade spermier. Enligt utredningen finns det även en viss risk att ett barns rätt till kännedom om sitt ursprung inte kan tillgodoses med en föräldra- skapspresumtion. Den risken är främst hänförlig till om assisterad befruktning genomförts på ett annat sätt än vad reglerna om assisterad befruktning förutsätter. Som framgått ovan finns en sådan risk även med den nu gällande faderskapspresumtionen. Intresset av att barn ska behandlas lika är dock ett tungt vägande skäl för en föräldraskaps- presumtion. Lagstiftaren har så sent som uttalat att faderskapspresumtionen är tillämplig även i fall där donerade spermier har använts. Att alla barn som kommit till genom assisterad befrukt- ning behandlas lika när det kommer till familjerättslig tillhörighet gör sig gällande även för barn till föräldrar av samma kön. Barnets rätt till kännedom om ursprung tillgodoses som utredningen redo- gjort för tidigare genom de regler som finns, och som också gäller lika oavsett om barnets föräldrar är ett gift par av samma kön eller av olika kön. Det finns i tillägg till bestämmelserna, bl.a. om att social- nämnden ska bistå ett barn som vill ha reda på ett genetiskt ursprung, en informationsplikt som föräldrar åläggs . Till det kommer att reglerna om assisterad befruktning utanför hälso- och sjukvården numera är lika för alla gifta par. Sammantaget är detta tillräckligt för att utredningen ska komma till den slutsatsen att det med hänsyn till barnets rätt till kännedom om sitt ursprung inte Införande av en föräldraskapspresumtion finns tungt vägande skäl för att i lagstiftningen göra åtskillnad mel- lan när barnets föräldrar är två gifta kvinnor jämfört med om barnets föräldrar är en kvinna och en man som är gifta med varandra. De slutsatser som utredningen kommit till innebär att det inte finns tungt vägande skäl för att behandla föräldraskapet för gifta par olika när barnet tillkommit genom assisterad befruktning. Det sak- nas därmed enligt utredningen anledning att hålla kvar vid den skill- nad som det innebär för barnet och för de tilltänkta föräldrarna att kräva fastställelse genom bekräftelse eller dom när det för en man är tillräckligt med äktenskapet för att faderskapet ska presumeras. En föräldraskapspresumtion bör därför införas. 8.6.2Utformningen av en föräldraskapspresumtion Enligt utredningen är det lämpligt att föräldraskapspresumtionen ut- formas på motsvarande sätt som faderskapspresumtionen. När modern vid barnets födelse är gift med en kvinna ska moderns make antas vara barnets förälder. Precis på samma sätt som gäller för faderskaps- presumtionen är det också lämpligt att presumtionen gäller även för det fall att den som inte föder barnet har avlidit inom en sådan tid före barnets födelse att barnet kan ha tillkommit . Presumtionen bör utformas som ett nytt stycke i den nu gällande 1 kap. 9 § FB. I lagstiftningen har sedan föräldraskap infördes talats om föräldraskap enligt 1 kap. 9 § FB. På flera ställen i regleringen hänvisas till faderskap, moderskap och föräldraskap enligt 1 kap. 9 § FB. Det är lämpligt att även framöver låta den bestämmelsen reglera samtliga situationer när föräldraskap för en kvinna aktualiseras. 8.7En presumtion för föräldraskap vid ändrad könstillhörighet Förslag: En presumtion för faderskap och moderskap ska gälla för gifta föräldrar när en eller båda har ändrat könstillhörighet. Eftersom utredningen föreslår att en presumtion bör införas för gifta kvinnliga par har utredningen skäl att överväga om en presumtion ska vara tillämplig även när någon av makarna har ändrat köns- Införande av en föräldraskapspresumtion tillhörighet.21 Redan inledningsvis kan konstateras att de skäl som gör sig gällande för att införa en presumtion om föräldraskap enligt 1 kap. 9 § FB motsvarande en faderskapspresumtion i stor utsträck- ning också är giltiga för att en presumtion ska vara tillämplig för gifta föräldrar när en förälder eller båda föräldrarna har ändrat köns- tillhörighet. Det handlar i grunden om likabehandling om det inte finns tungt vägande skäl emot en presumtion. Det är också fråga om barnets behov av att få en familjerättslig ställning i förhållande till sina föräldrar etablerad på ett enkelt och tydligt sätt och som stäm- mer överens med vad som gäller för andra barn. En tillämpning av en presumtion tar även i dessa fall sikte på den person som annars skulle bli barnets rättsliga förälder genom en bekräftelse eller dom. När personer bildar familj och får barn efter att någon av dem eller båda har ändrat könstillhörighet kan ett barn ha tillkommit antingen genom samlag eller genom assisterad befruktning.22 I flera av de situationer som kan bli möjliga kommer barnet att tillkomma genom assisterad befruktning, med parets egna könsceller eller med donerade könsceller. Exempelvis kan en kvinna () med hjälp av egna spermier bilda familj med barn tillsammans med en kvinna, medan för en man (KtM) skulle donerade spermier användas om han bildar familj med barn med en kvinna. Frågan är vad som ska gälla när ett barn föds efter det att någon av eller båda föräldrarna har ändrat könstillhörighet och föräldrarna är gifta med varandra. När förbudet mot bibehållen fortplantningsförmåga avskaffades anfördes att de föräldraskapsrättsliga bestämmelserna kunde tillämpas analogt för de barn som föds i en familj där en av eller båda föräldrarna har ändrat könstillhörighet, eftersom regeringen avsåg att följa upp tillämpningen (prop. 2012/13:107 s. 19 f). har nya regler för föräldraskapet i dessa situationer antagits.23 Utgångs- punkten bör enligt de skäl som utredningen redovisat ovan vara att barns familjerättsliga status ska fastställas på samma sätt utan åtskill- nad på grund av kön eller könsidentitet hos föräldrarna. 21Se 3 § andra stycket lagen (1972:119) om fastställande av könstillhörighet i vissa fall, med följd att registrerade partners inte kan omfattas. I det följande när utredningen anger make avses därför endast den andra personen i äktenskapet som inte föder ett barn. 22Utredningen om utökade möjligheter till behandling av ofrivillig barnlöshet redovisar möjliga situationer i sitt slutbetänkande Olika vägar till föräldraskap (SOU 2016:11), se avsnittet Olika föräldrakombinationer s. 608–612. Utredningen använder förkortningen MtK för en man som har ändrat könstillhörighet till kvinna och KtM för en kvinna som ändrat könstillhörighet till man. Se även och (2015), Stjärnfamiljejuridik, t.ex. schematisk figur s. 161. 2017/18:155, bet. 2017/18:SoU20, rskr. 2017/18:368. Införande av en föräldraskapspresumtion De antagna reglerna anger, mot bakgrund av att den bakomliggande tanken med faderskapspresumtionen är att det rättsliga faderskapet ska stämma överens med det genetiska, att det rättsliga föräldraskapet för den som har ändrat könstillhörighet och som inte har fött barnet alltid ska fastställas genom bekräftelse eller dom. En föräldraskaps- presumtion kan därmed antas påverka det ställningstagandet. Den föräldraskapspresumtion som utredningen föreslår ovan innebär, precis som för faderskapspresumtionen, att äktenskapet får rättslig verkan för föräldraskapet vid barnets födelse. Det blir genom föräldraskapspresumtionen tydligt att äktenskapet också i fall av assisterad befruktning får en självständig betydelse för rättsligt för- äldraskap. Det är därmed inte en genetisk koppling mellan barn och förälder som utgör den bakomliggande bärande tanken med en sådan presumtionsregel. Den grundläggande förutsättningen för det rätts- liga föräldraskapet är i fall av assisterad befruktning samtycket till den behandling som barnet har tillkommit genom. En presumtion bör därför enligt utredningen gälla när den som har fött ett barn är gift och en av föräldrarna eller båda har ändrat könstillhörighet.