sou · H6B374 · 2018-10-02 00:00:00 — Andelen gifta respektive ej gifta personer i kommunen i ålders- grupperna 65–79, 80–89 samt multipliceras med en genomsnittlig kostnad per person för respektive grupp. Därefter summeras produkterna. Summan multipliceras med en korrigeringsfaktor, vars värde be- stäms så att den genomsnittliga standardkostnaden som vägts med befolkningen den 31 dec- ember före utjämningsåret, överensstämmer med den genom- snittliga standardkostnaden för äldreomsorg, som anges i bilagan till denna förordning. 6Senaste lydelse 2013:976. För kommuner som har fler avlidna personer än förväntat un- der en femårsperiod beräknas ett tillägg, som baseras på ålders- ersättningen per person i ålders- gruppen . Med för- väntat antal avlidna avses hur många personer som förväntas av- lida per kommun om dödligheten skulle vara lika stor per ålder som riksgenomsnittet. För övriga kom- muner beräknas på motsvarande sätt i stället ett avdrag, med den skillnaden att avdraget reduceras . Samtliga kom- muner får därefter ett invånar- baserat avdrag från tillägget eller avdraget för skillnader i dödlighet, som beräknas så att summan av avdragen för skillnader i dödlighet motsvarar summan av tilläggen för skillnader i dödlighet. För andelen personer i ålders- gruppen som är födda utanför beräknas för varje kommun ett tillägg, som uppgår till av genom- snittskostnaden per person i ålders- gruppen . Samtliga kommuner får därefter ett in- vånarbaserat avdrag, som beräk- nas så att summan av avdragen motsvarar summan av tilläggen. För de kommuner som har en glesbygdsfaktor som är lägre än beräknas ett tillägg för institutions- boende i glesbygd. Glesbygdsfak- torn baseras på tätortsgrad och antalet invånare per kvadrat- kilometer. Närmare anvisningar om beräkningarna ges i bilagan till denna förordning. Samtliga kom- muner får därefter ett invånar- baserat avdrag, som beräknas så att summan av avdragen mot- svarar summan av tilläggen. För de kommuner som har en glesbygdsfaktor som är lägre än beräknas ett tillägg för institutions- boende i glesbygd. Glesbygdsfak- torn baseras på tätortsgrad och an- talet invånare per kvadratkilo- meter. Närmare anvisningar om beräkningarna ges i bilagan till denna förordning. Samtliga kom- muner får därefter ett invånar- baserat avdrag, som beräknas så att summan av avdragen mot- svarar summan av tilläggen. Ett tillägg ges för hemtjänst i glesbygd som beräknas utifrån de äldres geografiska spridning i kom- munen . Samtliga kom- muner får därefter ett invånar- baserat avdrag, som beräknas så att summan av avdragen mot- svarar summan av tilläggen. För kommuner som har fler avlidna personer än förväntat un- der en femårsperiod beräknas ett tillägg, som baseras på ålderser- sättningen per person i åldersgrup- pen . Med förväntat antal avlidna avses hur många personer som förväntas avlida per kommun om dödligheten skulle vara lika stor per ålder som riks- genomsnittet. För övriga kommu- ner beräknas på motsvarande sätt i stället ett avdrag, med den skillnaden att avdraget reduceras . Samtliga kom- muner får därefter ett invånar- baserat avdrag från tillägget eller avdraget för skillnader i dödlighet, som beräknas så att summan av avdragen för skillnader i dödlighet motsvarar summan av tilläggen för skillnader i dödlighet. För andelen personer i ålders- gruppen som är födda utanför beräknas för varje kommun ett tillägg, som uppgår till av genom- snittskostnaden per person i ålders- gruppen . Samtliga kommuner får därefter ett in- vånarbaserat avdrag, som beräk- nas så att summan av avdragen motsvarar summan av tilläggen. För de kommuner som har en glesbygdsfaktor som är lägre än beräknas ett tillägg för institu- tionsboende i glesbygd. Glesbygds- faktorn baseras på tätortsgrad och antalet invånare per kvadratkilo- meter. Närmare anvisningar om beräkningarna ges i bilagan till denna förordning. Samtliga kom- muner får därefter ett invånar- baserat avdrag, som beräknas så att summan av avdragen mot- svarar summan av tilläggen. Ett tillägg ges för hemtjänst i glesbygd som beräknas utifrån den geografiska spridningen i kommu- nen bland personer i åldersgruppen eller äldre. Samtliga kommuner får därefter ett invånarbaserat avdrag, som beräknas så att summan av av- dragen motsvarar summan av till- läggen. Ett tillägg beräknas enligt 14 § 6 för lönekostnader i äldreomsorgen i kommuner med ett löneindex som överstiger 100. Tillägget be- räknas i två steg. I det första steget beräknas den justerade lönekostnaden för äldre- omsorgen. Den justerade lönekost- naden beräknas som summan av åldersersättning, korrigering för skillnader i dödlighet, tillägg för personer födda utanför , tillägg för institutionsboende i gles- bygd och tillägg för hemtjänst i glesbygd. I det andra steget beräknas till- lägget som produkten av den del av indexet som överstiger 100 och den justerade lönekostnaden divi- derad med 100. Samtliga kommu- ner får därefter ett invånarbaserat avdrag, som beräknas så att summan av avdragen motsvarar summan av tilläggen. Infrastruktur och skydd 20 b § En kommuns standardkostnad för infrastruktur och skydd beräk- nas utifrån summan av följande komponenter 1.Gator och vägar samt 2.Räddningstjänst Komponenten gator och vägar beräknas med ett klimattillägg och ett ortstillägg som anges i bilagan till denna förordning. Tillägget för komponenten räddningstjänst anges i bilagan till denna förordning. En kommuns standardkostnad för verksamhetsövergripande kost- nader beräknas utifrån summan av följande komponenter. Samtliga kom- muner får därefter ett invånar- baserat avdrag, som beräknas så att summan av avdragen mot- svarar summan av tilläggen. En kommuns merkostnader till följd av befolkningsminskning be- räknas för kommuner vars befolk- ning minskat med . Befolkningsminskning är skillnaden mellan befolkningen före utjämningsåret och befolk- ningen före utjämningsåret. Skillnadens andel av befolkningen den 31 dec- ember före utjämningsåret utgör den procentuella befolknings- minskningen. Den procentuella befolknings- minskningen under en tioårspe- riod reduceras med två procenten- heter och multipliceras med 200 kro- nor per invånare. En kommuns kostnader för eftersläpningseffekter beräknas för kommuner som haft en ökning av antalet invånare med i genomsnitt 1,2 pro- cent och där folkmängden före utjämningsåret till och med året före utjäm- ningsåret ökat med minst 1,2 pro- cent. Befolkningsökning är skillnaden mellan befolkningen sex år före utjämningsåret och befolk- ningen före utjämningsåret. Den del av befolkningsökningen räknat i antalet personer före utjämningsåret till och med året före utjämnings- året som överstiger samt kommunens folkmängd före utjäm- ningsåret multipliceras med kom- munens intäkter året före utjäm- ningsåret dividerat med antalet invånare i kommunen. Kommu- nens intäkter året före utjämnings- året beräknas enligt anvisningar i bilagan till denna förordning. Komponenten uppvärmning beräknas genom att en för riket beräknad genomsnittlig uppvärm- ningskostnad för obligatoriska verk- samheter på per in- vånare nivå multipli- ceras med respektive kommuns klimatindex enligt bygg- regler. Komponenten byggkostnader är summan av en merkostnad för byggnadsarbetarlöner och ett kli- mattillägg. Komponenten administration baseras på variablerna invånar- distans och folkmängd och utgår med belopp som anges i bilagan till denna förordning. nad för hälso- och sjukvård be- nad för hälso- och sjukvård beräk- nas utifrån kostnaderna för be- hälso- och sjukvård i glesbygd. och sjukvård i glesbygd och tillägg för löner. vårdbehov beräknas utifrån sum- man av en modell för hela be- modell för hela befolkningen. folkningen och en separat beräk- ning för kostnader för hiv-smit- I modellen delas befolk- I modellen delas befolk- ningen in i olika grupper utifrån ningen in i tre olika kostnads- kön, åldersgrupperna 0, 1–4, 5–9, matriser enligt bilagan till denna 10–14, 15–19, 20–24, 25–29, 30– I varje landsting mul- 39, 40–49, 50–59, 60–69, 70–74 tipliceras antalet personer i res- och , civilstånd, I varje landsting mul- tipliceras antalet personer i res- den genomsnittliga kostnaden för personer beräknas genom att det antagna antalet hiv-smittade per 10 000 invånare för varje lands- ting multipliceras med en upp- skattad kostnad per hiv-smittad person som anges i bilagan 7Senaste lydelse 2013:976. 8Senaste lydelse 2013:976. (2013:976). Den beräknade kostnaden för kostnaden för de olika grupperna de olika grupperna i modellen i modellen för hela befolkningen summeras och divideras med an- och kostnaden för hiv-smittade talet invånare i den personer divideras med antalet in- vånare i den 31 dec- ember före utjämningsåret. Ett landstings kostnader en- Ett landstings kostnader en- med en korrigeringsfaktor, var- med en korrigeringsfaktor, var- efter produkten utgör kostnaden efter produkten utgör kostnaden stäms så att den genomsnittliga stäms så att den genomsnittliga kostnaden för befolkningens vård- med befolkningen den 31 decem- behov, som vägts med befolk- ber före utjämningsåret, överensstämmer med den genom- före utjämningsåret, överensstäm- hälso- och sjukvård, som anges i och sjukvård, som anges i bilagan Förordning (2013:976). till denna förordning. Ett tillägg beräknas för mer- hälso- och sjukvård i glesbygd be- kostnader i hälso- och sjukvård i räknas utifrån en teoretiskt be- stämd placering av sjukhus, ambu- att ett index för gleshet multipli- ceras med kostnaden för befolk- Utifrån denna placering av en- heterna beräknas även kostnader het anges i bilagan till denna för övernattningsplatser vid vård- centraler och behovet av sjukresor. därefter ett invånarbaserat avdrag, som beräknas så att summan av 9Senaste lydelse 2013:976. ett invånarbaserat avdrag, som avdragen motsvarar summan av beräknas så att summan av av- dragen motsvarar summan av de invånare i landet för hälso- och beräknade kostnaderna per in- sjukvård i glesbygd. vånare i landet för hälso- och sjukvård i glesbygd. Ett tillägg beräknas för löne- kostnader i hälso- och sjukvård för landsting med ett löneindex som i två steg. I det första steget beräknas den justerade lönekostnaden för hälso- erade lönekostnad beräknas ge- nom att kostnad för hälso- och sjukvård med tillägg för merkostnader för hälso- och sjuk- vård i glesbygd multipliceras med hälso- och sjukvård anges i bilagan till denna förordning. I det andra steget beräknas tillägget för lönekostnader som pro- dukten av den del av indexet som överstiger 100 och den justerade lönekostnaden dividerad med 100. Samtliga landsting får därefter ett invånarbaserat avdrag, som be- räknas så att summan av avdragen motsvarar summan av tilläggen. eftersläpningseffekter och merkost- nader för kraftiga befolkningsför- ändringar. Ett landstings merkostnader till följd av eftersläpningseffekter beräknas för landsting som haft en ökning av antalet invånare med i genomsnitt och där folkmängden före utjäm- ningsåret till och med den 1 nov- ember året före utjämningsåret ökat med . Befolkningsökning är skillnaden mellan befolkningen före utjämningsåret och befolk- ningen före utjämningsåret. Den del av befolkningsök- ningen räknat i antalet personer före utjämningsåret till och med året före utjäm- ningsåret som överstiger 1,2 pro- cent samt folkmängd före utjäm- ningsåret multipliceras med lands- tingets intäkter året före utjäm- ningsåret dividerat med antalet invånare i . Lands- tingets intäkter året före utjämnings- året beräknas enligt anvisningar i bilagan till denna förordning. Ett merkostnadstillägg beräk- nas för de landsting som har haft kraftiga befolkningsförändringar . Befolkningsförändringen är den procentu- ella skillnaden mellan befolk- ningen före utjämningsåret och befolk- ningen före utjämningsåret. Den procentuella befolkningsför- ändringen jämförs med ett gräns- värde som baseras på befolknings- förändringen i riket . Då befolkningen i riket växer är gränsvärdet för tillägget lika med förändringstakten i riket med ett tillägg om , annars är gränsvärdet 2 procent- enheter. Då befolkningen i riket minskar är gränsvärdet för minsk- ande befolkning lika med för- ändringstakten i riket med avdrag om , annars är den minus . För varje procentenhet som befolkningen växer eller krymper utöver gränsvärdet utgår en kom- pensation om per in- vånare. Samtliga landsting får ett in- vånarbaserat avdrag, som beräk- nas så att summan av avdragen motsvarar summan av tilläggen. tivtrafik beräknas utifrån variab- tivtrafik beräknas i en gemensam modell för kommuner och lands- tive variabel multipliceras med de naden för respektive län, varefter parametervärden, som anges i bi- hälften av standardkostnaden till- lagan till denna förordning. förs kommunerna i länet och hälften , med undantag nernas andel motsvarar 40 pro- cent och andel mot- för respektive län, varefter hälften för respektive län genom att av standardkostnaden tillförs kom- munerna i länet och hälften lands- värde med en korrigeringsfaktor. tinget, med undantag för Stock- Det modellberäknat värdet för ling och tätortsstruktur. för respektive variabel multipli- som anges i bilagan till denna för- trafik, som anges i bilagan till denna förordning, dividerad med genomsnittet för det modellberäk- och hälften i landstingens utjäm- nas andel av standardkostnaden nas andel av standardkostnaden mellan kommunerna i länet görs mellan kommunerna i länet görs på följande sätt: på följande sätt: 10Senaste lydelse 2017:1100. län, , Västman- län, och Norr- bottens län görs fördelningen efter deras andel av de totala kos- tans, pendlingsavstånd och tät- tnaderna i länet för kollektiv- pektive variabel multipliceras med de parametervärden som anges i bilagan till denna förordning. För kommunerna i Stock- För kommunerna i Stock- holms län, län, Öster- holms län, län, Öster- län, , Västra län, , Värm- lands län, län, med lika stora belopp per in- län och i görs fördelningen med lika stora be- lopp per invånare. 3.För kommunerna i fattar regeringen särskilda beslut om varje kommuns andel av de totala kostnaderna i länet. Förordning (2017:1100). 1.3Förslag till ny lydelse av bilaga till förordning (2004:881) om kommunalekonomisk utjämning11 Beräkningsmetoder och närmare detaljer för kostnadsutjämningen Befolkningsuppgifter hämtas från befolk- ningsstatistik. Den för landet genomsnittliga standardkostnaden i kronor per invånare före uppräkning till utjämningsårets kostnadsnivå för var och en av följande verksamheter framgår av nedanstående tabell. Den för landet genomsnittliga standardkostnaden före uppräkning till utjämningsårets kostnadsnivå för hälso- och sjukvård är per invånare. 11Senaste lydelse 2017:1100. Den för landet genomsnittliga standardkostnaden före uppräkning till utjämningsårets kostnadsnivå för kollektivtrafik är per invånare. Uppräkning till utjämningsårets kostnadsnivå sker med hjälp av ut- vecklingen av nettoprisindex. Som genomsnittlig procentuell för- ändring i nettoprisindex används följande: 2004 (0,1), 2005 (0,1), 2006 (1,1), 2007 (2,7), 2008 (2,7), 2009 (-0,8), 2010 (1,8), 2011 (2,0), 2012 (1,2), 2013 (-0,3), 2014 (-0,1), 2015 (-0,9), 2016 (0,4), 2017 (1,3) och 2018 (1,9). Följande verksamheters och kostnadsslags standardkostnad räknas upp till utjämningsårets kostnadsnivå med hjälp av nettoprisindex året före utjämningsåret samt utjämningsåret; förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, förskoleklass och grundskola, gymnasieskola, individ- och familjeomsorg, vuxenut- bildning, äldreomsorg, hälso- och sjukvård och kollektivtrafik. I delmodellen Verksamhetsövergripande kostnader exkluderas 20 d § och 20 e § ur uppräkningen till utjämningsårets kostnadsnivå med hjälp av nettoprisindex. I delmodellen Befolkningsförändringar exkluderas 25 d § och 25 e § ur uppräkningen till utjämningsårets kostnadsnivå med hjälp av netto- prisindex. Förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet Det socioekonomiska indexet beräknas som genomsnittet av kvot- erna mellan andel barn 1–5 som inte har någon förälder med eftergymnasial utbildning, andel barn 1–som bor i hushåll med låg disponibel inkomst och andel barn 1–med minst en förälder som har haft uppehållstillstånd i högst , och motsvarande riks- medelvärde. Genomsnittlig ersättning (normbeloppet) för modersmålsunder- visning och undervisning i svenska som andraspråk är per elev som är född utanför , och eller där båda föräldrarna är födda utanför dessa länder. Normbeloppet om per elev avser priser. räknar om normbeloppet inför varje utjämnings år med statistik från rörande antal elever och antal lärare. Statistik över löner för grundskolelärare hämtas från SCB:s statistik. Lönekostnads- pålägget (LKP) i beräkningen av normbeloppet är . Tillägg för elevernas programval beräknas utifrån antal folkbokförda elever per hemkommun och gymnasieprogram. Programvalsfaktorn för respektive kommun beräknas enligt följande för åren två respektive före utjämningsåret: ((summering av (antal elever per program × landets genomsnittskostnad per pro- gram) + (antal 16–18 åringar ej inskrivna × vägd genomsnittskost- nad per elev enligt riksprislistan) - relationstal (antal 16–18-åringar ×gymnasiets genomsnittskostnad i landet per 16–18-åring)) / befolk- ningen två respektive före utjämningsåret. Uppgifter om antalet folkbokförda elever hämtas från skolstatistik. Uppgifter om kostnader för olika program hämtas från statistik. Standardkostnad för individ- och familjeomsorg = 1 052,16 + 16 130,44 × Andel barn och ungdomar i åldersgruppen 0–som lever i ekonomiskt utsatta hushåll + 18 749,54 × andelen låg- utbildade personer födda i i åldern 20–+ 1,94536 × roten ur tätortsbefolkningen i kommunen + 2 332,14 × andelen av be- folkningen boende i flerfamiljshus byggda –1975 + 20,99 × ohälsotal (genomsnittligt antal dagar i befolkningen i åldersgruppen 16–) – 2 936,64 × Andel invånare – 602,93 × variabel för justering av en inkomsteffekt av gränspendling + tillägg/avdrag för lönekostnadsskillnader. Variabeln roten ur tätortsbefolkningen i kommunen uppdateras . Variabeln för justering av en inkomsteffekt av gränspendling defini- eras som produkten av andel av befolkningen i åldersgruppen 16–74 som gränspendlar till eller multiplicerad med andelen barn och ungdomar i åldersgruppen 0–som lever i ekonomiskt utsatta hushåll. I nedanstående tabell visas underlaget för beräkning av utbild- ningsbehovet i de tre olika verksamheterna i delmodellen för kom- munal vuxenutbildning. Samtliga uppgifter hämtas från SCB. Tillägget för institutionsboende i glesbygd = den korrigerade ålders- ersättningen × (0,08 – kommunens glesbygdsfaktor/10). Variabeln tätortsgrad i glesbygdsfaktorn uppdateras . Tillägget för gator och vägar utgörs av summan av ett ortstillägg och ett klimattillägg. Beloppen anges priser och räknas upp med nettoprisindex till aktuellt utjämningsår. Om inget annat anges får samtliga kommuner i , , , , , och ett ortstillägg på per invånare och övriga kommuner per invånare. –Följande kommuner får ett ortstillägg på per invånare: , , , , , , , , , , , , Halm- stad, , och . –Följande kommuner får ett ortstillägg på per invånare: , , , , , , , , , , , , , , , , , , , Vax- holm, , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , samt . –Följande kommuner får ett ortstillägg på per invånare: , , , , , , Härje- dalen, , , , och –får ett ortstillägg på per invånare. –får ett ortstillägg på per invånare. Om inget annat anges får samtliga kommuner ett klimattillägg på per invånare. –Följande kommuner får ett klimattillägg på per invånare: kommunerna i , län, , län, , , och kommun. –Följande kommuner får ett klimattillägg på per invå- nare: kommunerna i , , Väster- bottens län och . Tillägget för räddningstjänst baseras på variablerna invånardistans och lokalt befolkningsunderlag. Tillägget anges i nedanstående tabell. Beloppen anges priser och räknas upp med netto- prisindex till aktuellt utjämningsår. För övrigt uppdateras inte modellen . Lokalt befolkningsunderlag definieras som antalet personer som bor inom en radie från kommunens centralort. Invånardistansen är det genomsnittliga avståndet i meter mellan kommunen invånare om de placerades ut jämt över kommunens yta. Verksamhetsövergripande kostnader – kommuner Tillägget eller avdraget för uppvärmningskostnader baseras på ett energiindex som speglar skillnader i uppvärmningskostnader i kom- munägda fastigheter. Kommuner som har ett energiindex som över- stiger 1,0 får ett tillägg som beräknas enligt följande. (Index -1) × (108 × 3,3). Kommuner som har ett energiindex som understiger 1,0 får ett avdrag som beräknas på motsvarande sätt. Ersättningarna räknas upp med nettoprisindex till aktuellt utjämningsår. Ersättningarna för lönekostnader och politisk verksamhet avser prisnivå. Samtliga ersättningar räknas upp med nettopris- index till aktuellt utjämningsår. Förutom prisuppräkning uppdateras inte modellen . Tillägget eller avdraget för byggkostnader framgår av nedanstående tabell. Beloppen anges efter kommunens länstillhörighet och är an- givna prisnivå. Beloppen ska räknas upp med nettopris- index till utjämningsårets prisnivå. I får kommunerna , , , , , , , , , , och ett tillägg om per invånare. Övriga kommuner i länet får ett avdrag om per invånare. Merkostnad för byggnadsarbetarlöner beräknas som ett lönenivå- index gemensamt för kommunerna i respektive riksområde multi- plicerat med en genomsnittlig lönekostnad för investeringar om Klimattillägget beräknas som ett klimat- index multiplicerat med en övrig investeringskostnad om 1 990 kro- nor per invånare. Löneindex och lönekostnadsandel för kommuner Löneindex baseras på andelen av befolkningen som inte arbetar i kommun eller landsting, det genomsnittliga priset för en bostadsrätt i länet och det genomsnittliga taxeringsvärdet för små- hus i kommunen. Taxeringsvärdet för småhus har begränsats nedåt till och uppåt till . Löneindex = 100 × (22 687,28 + 5 490,95 × antal förvärvsarbet- ande, ej i kommuner och landsting + 0,612565 × taxeringsvärde för småhus i kommunen + 0,0236568 × genomsnittligt pris för en bostadsrätt i länet)/standardiserad genomsnittlig kommunlön. Data avser och ligger fast tills vidare. Uppgifter om genomsnittliga kostnader för befolkningen hämtas från län, och och avser . Kostnaderna uppdateras inte . Ett tillägg beräknas för merkostnader i hälso- och sjukvård i gles- bygd. Ett landstings kostnader för hälso- och sjukvård i glesbygd beräknas utifrån en teoretiskt bestämd placering av sjukhus, ambu- lanscentraler och vårdcentraler. Utifrån denna placering av enheterna beräknas även kostnader för övernattningsplatser vid vårdcentraler och behovet av sjukresor. Merkostnaderna beräknas med ett index för gleshet som multipliceras med kostnaderna för befolkningens vårdbehov. Löneindex och lönekostnadsandel för landsting Löneindex = 100 × (27 857,1480 + antal förvärvsarbetande, ej kommuner och landsting × 35,23653 + 21,67646 × tätortsgrad + 0,0553758 × priskorrigerad lön i privat sektor – 48,46756 × arbets- löshet i länet + 21,6781 × (pendling över kommun + gränspend- ling)/ standardiserad genomsnittlig kommunlön). Lönekostnadsandelen i hälso- och sjukvård är . För landstingen beräknas även merkostnader för bemanning i gles- bygd. Merkostnaden prisnivå, i kronor per invånare, har beräknats som följer. Merkostnad för bemanning i glesbygd = 1 103,991 -1,955928 × tät- ortsgrad × ln (invånare per kvadratkilometer). Den årsvisa kompensationen för merkostnader för bemanning i glesbygd ska beräknas med ett index för bemanning i glesbygd. Index för bemanning i glesbygd = Merkostnad för bemanning i gles- bygd / (kostnad för befolkningens vårdbehov + merkostnad för hälso- och sjukvård i glesbygd). Data avser och uppdateras inte . Standardkostnaden per län = 23,10668 + 0,0006133 × antal boende i tätort + 28,33119 × andelen personer som arbetspendlar över kommungräns + 16,09601 × roten ut invånardistansen.