sou · H6B363 · 2018-08-09 00:00:00 — Dataskyddsförordningen baseras till stor del på dataskyddsdirek- tivets struktur och innehåll, men rymmer även en rad nyheter såsom en utökad informationsskyldighet, administrativa sanktionsavgifter och inrättandet av Europeiska dataskyddsstyrelsen. Dataskyddsför- ordningen är direkt tillämplig i medlemsstaterna, men den både för- utsätter och möjliggör kompletterande nationella bestämmelser av olika slag. Behandling av personuppgifter som utgör ett led i en verk- samhet som inte omfattas av unionsrätten, t.ex. försvar och statens säkerhet, undantas från dataskyddsförordningens tillämpningsområde, på samma sätt som gäller för dataskyddsdirektivet. Förordningen ger också ett visst utrymme för medlemsstaterna att behålla eller införa mer specifika bestämmelser för sådan personuppgiftsbehand- ling som är nödvändig för att den personuppgiftsansvarige ska kunna uppfylla en rättslig skyldighet, utföra en arbetsuppgift av allmänt intresse eller behandla uppgifter i samband med myndighetsutövning (förordningens artikel 6.2). Regeringen tillsatte en utredning som bl.a. ska undersöka vilka kompletterande nationella föreskrifter som data- skyddsförordningen kräver (Ju 2016:04). I utredningens direktiv anges att personuppgiftslagen och personuppgiftsförordningen (1998:1191) samt Datainspektionens föreskrifter i anslutning till denna reglering kommer att behöva upphävas. Uppdraget ska redovisas . Regeringen har även tillsatt en utredning som ska föreslå hur EU:s direktiv om skydd av personuppgifter vid brottsbekämpning, brott- målshantering och straffverkställighet ska genomföras i svensk rätt (Ju 2016:06). Uppdraget ska redovisas . Uppdraget att se över den reglering som gäller vid behandling av personuppgifter inom Försvarsmakten och Myndigheternas verksamhet ska kunna bedrivas effektivt med rationellt datorstöd som enskildas integritet värnas Personuppgiftslagen är subsidiär vilket innebär att lagens bestäm- melser inte ska tillämpas om det finns avvikande bestämmelser i en annan lag eller förordning. Det finns en stor mängd sådana bestäm- melser i s.k. särskilda registerförfattningar. På Försvarsmaktens verksamhetsområde finns lagen (2007:258) och förordningen (2007:260) om behandling av personuppgifter i Försvarsmaktens försvarsunderrättelseverksamhet och militära säker- hetstjänst. För stora delar av Försvarets radioanstalts verksamhet gäller lagen (2007:259) och förordningen (2007:261) om behandling av personuppgifter i Försvarets radioanstalts försvarsunderrättelse och utvecklingsverksamhet. Lagarna är fristående i förhållande till personuppgiftslagen, men deras strukturer och materiella innehåll är till stor del inspirerade av den lagen. Försvarsmakten och behandlar även person- uppgifter för andra syften än de som anges i nu nämnda lagar, t.ex. inom myndigheternas administrativa verksamhet. För sådan behand- ling av personuppgifter gäller personuppgiftslagen. De särskilda lagarna om viss personuppgiftsbehandling inom Försvarsmakten och tillkom 2007. Person- uppgiftslagen kommer att ersättas av dataskyddsförordningen och nationella kompletterande bestämmelser. Det finns därför anledning att säkerställa att regleringen av all den personuppgiftsbehandling som sker inom Försvarsmakten och är ändamålsenlig i förhållande till såväl ny övergripande reglering, den tekniska utvecklingen och myndigheternas verksamheter i övrigt. Utgångspunkten är att myndigheternas verksamheter ska kunna be- drivas effektivt med rationellt datorstöd som enskildas personliga integritet värnas. •översiktligt beskriva hur personuppgifter behandlas och vilken reglering som gäller för behandlingen inom Försvarsmakten och , •bedöma om den reglering som gäller vid behandling av personupp- gifter i Försvarsmaktens försvarsunderrättelseverksamhet och militära säkerhetstjänst och i Försvarets radioanstalts försvars- underrättelse- och utvecklingsverksamhet är ändamålsenligt utfor- mad och tillräcklig när det gäller skyddet för enskildas personliga integritet, •analysera vilket utrymme det finns för nationell reglering av den personuppgiftsbehandling i Försvarsmakten och Försvarets radio- anstalt som regleras i personuppgiftslagen, och utifrån den analysen bedöma om behandlingen helt eller delvis bör regleras särskilt, och •lämna de författningsförslag som behövs och är lämpliga. Hur bör personuppgiftsbehandlingen inom Försvarets radioanstalts arbete med informationssäkerhet regleras? ska ha hög teknisk kompetens inom informa- tionssäkerhetsområdet och får, efter begäran, stödja andra statliga myndigheter och statligt ägda bolag som hanterar information som bedöms vara känslig från sårbarhets-, säkerhets- eller försvarspolitisk synpunkt. gör detta bl.a. genom att på begäran av berörd myndighet eller berört bolag testa sårbarheten i myndig- hetens eller bolagets it-system. På grund av utvecklingen när det gäller avancerade it-angrepp har på regeringens upp- drag tagit fram ett tekniskt detekterings- och varningssystem för att stärka informationssäkerheten vid de mest skyddsvärda verksamheter- na bland statliga myndigheter och statligt ägda bolag. Den personuppgiftsbehandling som kan uppkomma inom ramen för Försvarets radioanstalts arbete på informationssäkerhetsområdet, och som myndigheten ansvarar för, regleras av personuppgiftslagen. Som nämnts kommer lagen att upphävas och ersättas av dataskydds- förordningen med kompletterande nationella föreskrifter. •närmare utreda hur personuppgifter behandlas inom i samband med att myndigheten stödjer andra myn- digheter och statligt ägda bolag inom informationssäkerhets- området, •bedöma om regleringen för personuppgiftsbehandlingen i För- svarets radioanstalt är ändamålsenlig med hänsyn till verksam- heten och skyddet för enskildas personliga integritet, •analysera vilket utrymme det finns för en nationell reglering, och •lämna lämpliga författningsförslag. Utredaren ska bedöma de ekonomiska konsekvenserna av förslagen för det allmänna och för enskilda. Om förslagen kan förväntas leda till kostnadsökningar för det allmänna ska utredaren föreslå hur dessa ska finansieras. Utredaren ska också redovisa förslagens konse- kvenser för den personliga integriteten och för eventuella verksam- hetsmässiga konsekvenser. Samråd och redovisning av uppdraget När utredaren genomför uppdraget ska han eller hon särskilt höra Statens inspektion för försvarsunderrättelseverksamheten. Utredaren ska även, i den utsträckning som bedöms lämplig, ha en dialog med och inhämta upplysningar från övriga myndigheter och andra som kan vara berörda av aktuella frågor. Utredaren ska hålla sig väl informerad om och beakta relevant arbete som bedrivs inom , utredningsväsendet och . Detta innebär bl.a. att utredaren ska hålla sig informerad om arbetet med en ny säkerhetsskyddslag (SOU 2015:25), liksom det arbete som bedrivs i (Ju 2014:09), i Data- skyddsutredningen (Ju 2016:04), i utredningen om 2016 års data- skyddsdirektiv (Ju 2016:06), i utredningen om behandling av person- uppgifter om totalförsvarspliktiga (Fö 2016:01), samt om den översyn som görs av dataskyddskonventionen. Uppdraget ska redovisas . Tilläggsdirektiv till Utredningen behandlingen av personuppgifter inom Försvarsmakten och (Fö 2017:03) Förlängd tid för uppdraget Regeringen beslutade kommittédirektiv om behand- lingen av personuppgifter inom Försvarsmakten och Försvarets radio- anstalt (dir. 2017:42). Enligt utredningens direktiv skulle uppdraget redovisas . Uppdraget ska i stället redovisas . 1.Ett reklamlandskap i förändring –konsumentskydd och tillsyn i en digitaliserad värld. för blåljusverksamhet och andra samhällsnyttiga funktioner. 5.Vissa processuella frågor på socialförsäkringsområdet. 6.Grovt upphovsrättsbrott och grovt varumärkesbrott. 7.Försvarsmaktens långsiktiga materielbehov. 8.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2018. Beslut under osäkerhet. 9.Ökad trygghet för studerande som blir sjuka. 10.Myndighetsgemensam indelning – samverkan på regional nivå. Myndighetsgemensam indelning – författningsändringar till följd av ny landstingsbeteckning. –för unga som varken arbetar eller studerar. 12.Uppdrag: Samverkan 2018. Många utmaningar återstår. 13.Finansiering av infrastruktur med skatt eller avgift? 14.Bidragsbrott och underrättelseskyl- dighet vid felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen – en utvärdering. 15.Mindre aktörer i energilandskapet –genomgång av nuläget. 16.Vägen till självkörande fordon – introduktion. Del 1 + 2. icentrum – ett ramverk för lärares och rektorers professionella utveckling. 18.Statens stöd till trossamfund i ett mångreligiöst . 19.Forska tillsammans – samverkan för lärande och förbättring. 22.Ett ordnat mottagande – gemensamt ansvar för snabb etablering eller återvändande. 23.Konstnär – oavsett villkor? 24.Tid för utveckling. 25.Juridik som stöd för förvaltningens digitalisering. 26.Några frågor i skyddslagstiftningen. 27.Ekonomiska sanktioner mot terrorism. –för snabba, säkra och effektiva hjälpinsatser. 29.Validering i högskolan – för tillgodoräknande och livslångt lärande. 30.Förenklat förfarande vid vissa beslut om hemlig avlyssning. 31.En lag om operativt militärt stöd mellan och . 32.Ju förr desto bättre – vägar till en förebyggande socialtjänst. 34.Vägar till hållbara vattentjänster. 35.Ett gemensamt bostadsförsörjningsansvar. 36.Rätt att forska. Långsiktig reglering av forskningsdatabaser. 37.Att bryta ett våldsamt beteende för män som utsätter närstående för våld. 38.Styra och leda med tillit. Forskning och praktik. 39.God och nära vård. –för elever och barn i en bättre skola. 42.Tryggad tillgång till kontanter. –mer service på fler platser. 44.Möjligt, tillåtet och tillgängligt –förslag till enklare och flexiblare upphandlingsregler och vissa regler om överprövningsmål. 45.Behandling av personuppgifter vid Myndigheten för arbetsmiljökunskap. 46.En utvecklad översiktsplanering. Del 1: Att underlätta efterföljande planering. Del 2: reglering av upplåtelseformen. 47.Med tillit växer handlingsutrymmet. –tillitsbaserad styrning och ledning av välfärdssektorn. 48.En lärande tillsyn. Statlig granskning som bidrar till verksamhetsutveckling i vård, skola och omsorg. –några särskilt utpekade frågor. 50.Ett oberoende public service för alla –nya möjligheter och ökat ansvar. 51.Resurseffektiv användning av byggmaterial. 52.Behandling av personuppgifter vid Myndigheten för vård- och omsorgsanalys. 53.Översyn av maskinell dos, extempore, prövningsläkemedel m.m. S. 54.En effektivare räddnings- tjänst. 55.Styrning och vårdkonsumtion ur ett jämlikhetsperspektiv. Kartläggning av socioekonomiska skillnader i vårdutnyttjande och utgångspunkter för bättre styrning. 56.Bättre kommunikation för fler investeringar. 57.Barns och ungas läsning –ett ansvar för hela samhället. –moderniserad lagstiftning för ökad samordning. 59.Statens gruvliga risker. 60.Tillträde till Rotterdamreglerna. 61.Rättssäkerhetsgarantier och hemliga tvångsmedel. 62.Kamerabevakning i brottsbekämp- ningen – ett enklare förfarande. 63.Behandlingen av personuppgifter vid Försvarsmakten och . Uppdrag: Samverkan 2018. Många utmaningar återstår. [12] Flexibel rehabilitering. Ett ordnat mottagande – gemensamt ansvar för snabb etablering eller återvändande. Tid för utveckling. [24] Vissa fredspliktsfrågor. Behandling av personuppgifter vid Myndigheten för arbetsmiljökunskap. Ett reklamlandskap i förändring –konsumentskydd och tillsyn i en digitaliserad värld. Myndighetsgemensam indelning – sam- verkan på regional nivå. Myndighetsgemensam indelning – författningsändringar till följd av ny landstingsbeteckning. Finansiering av infrastruktur med skatt eller avgift? Bidragsbrott och underrättelseskyldig- het vid felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen – en utvärdering. Juridik som stöd för förvaltningens digitalisering. Styra och leda med tillit. Forskning och praktik. Tryggad tillgång till kontanter. – mer service på fler platser. [43] Möjligt, tillåtet och tillgängligt –förslag till enklare och flexiblare upphandlingsregler och vissa regler om överprövningsmål. Med tillit växer handlingsutrymmet. –tillitsbaserad styrning och ledning av välfärdssektorn. En lärande tillsyn. Statlig granskning som bidrar till verksamhetsutveckling i vård, skola och omsorg. – några särskilt utpekade frågor. Försvarsmaktens långsiktiga materielbehov. Några frågor i skyddslagstiftningen. En lag om operativt militärt stöd mellan och . Behandlingen av personuppgifter vid Försvarsmakten och . för blåljusverksamhet och andra samhällsnyttiga funktioner. Grovt upphovsrättsbrott och grovt varumärkesbrott. –för snabba, säkra och effektiva hjälpinsatser. Förenklat förfarande vid vissa beslut om hemlig avlyssning. Aggressionsbrottet och ändringar i Romstadgan. Tillträde till Rotterdamreglerna. Rättssäkerhetsgarantier och hemliga tvångsmedel. – ett enklare förfarande. Statens stöd till trossamfund i ett mångreligiöst . Konstnär – oavsett villkor? [23] Ett oberoende public service för alla –nya möjligheter och ökat ansvar. Barns och ungas läsning – ett ansvar för hela samhället. Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2018. Beslut under osäkerhet. Mindre aktörer i energilandskapet –genomgång av nuläget. [15] Vägar till hållbara vattentjänster. [34] Statens gruvliga risker. Vägen till självkörande fordon – introduktion. Del 1 + 2. Ett gemensamt bostadsförsörjningsansvar. En utvecklad översiktsplanering. Del 1: Att underlätta efterföljande Del 2: reglering av upplåtelseformen. Resurseffektiv användning av byggmaterial. –moderniserad lagstiftning för ökad samordning. Vissa processuella frågor på social- försäkringsområdet. Ju förr desto bättre – vägar till en förebyggande socialtjänst. [32] Att bryta ett våldsamt beteende –återfallsförebyggande insatser för män som utsätter närstående för våld. God och nära vård. Behandling av personuppgifter vid Myndigheten för vård- och omsorgsanalys. Översyn av maskinell dos, extempore, prövningsläkemedel m.m. [53] Styrning och vårdkonsumtion ur ett jämlikhetsperspektiv. Kartläggning av socioekonomiska skillnader i vårdutnyttjande och utgångspunkter för bättre styrning. Ökad trygghet för studerande som blir sjuka. –för unga som varken arbetar eller studerar. i centrum – ett ramverk för lärares och rektorers professionella utveckling. Forska tillsammans – samverkan för lärande och förbättring. Validering i högskolan – för tillgodo- räknande och livslångt lärande. Rätt att forska. Långsiktig reglering av forskningsdatabaser. –för elever och barn i en bättre skola. Ekonomiska sanktioner mot terrorism. Bättre kommunikation för fler investeringar.