sou · H6B311 · 2018-02-28 00:00:00 — Avslutade gymnasiestudier är den enskilt viktigaste faktorn för fort- satt etablering i arbets- och samhällslivet och har även betydelse för individens hälsa.35 Studieresultaten i har stor betydelse för studieresultaten på gymnasiet och därmed för möjligheterna för fortsatt etablering i arbets- och samhällslivet.36 Samordnaren föreslår därför indikatorerna andel elever som har uppnått kunskapskraven (A–E) i alla ämnen i årskurs 637, andel ele- ver som har avslutat årskurs 9 och är behöriga till gymnasieskolans yrkesprogram38, samt andel elever med avslutade gymnasiestudier efter 3 och (varav andel elever med gymnasieexamen respektive studiebevis från program som omfattar minst 2500 poäng)39. Skolver- ket har visat att en majoritet av de som inte uppnår kunskapskraven i alla ämnen i årskurs 6 inte heller uppnår godkända betyg i alla ämnen i årskurs 9.40 Behörighet till något av gymnasieskolans yrkes- program och avslutade gymnasiestudier inom tre och är väl- etablerade indikatorer inom skolvärlden. Indikatorn för gymna- siestudier föreslås innehålla uppgifter om examen och studiebevis efter både tre och för att synliggöra de som byter program samt de som avslutar gymnasiestudier med studiebevis utan exa- men. Andelen som slutför sina studier med examen eller studie- bevis ökar med flera procentenheter i jämförelsen mellan tre och 33Jämför Förordning (2001:100) om den officiella statistiken, 14 §. 34Dock kommer indikatorn om aktivitetsersättning för nedsatt arbetsförmåga inte gå att redovisa för omkring ett tiotal kommuner av sekretesskäl då endast enstaka individer uppbär denna ersättning där. 35Se exempelvis SOU 2017:9 Det handlar om oss – unga som varken arbetar eller studerar och SOU 2016:77 En gymnasieutbildning för alla – åtgärder för att alla unga ska påbörja och full- följa en gymnasieutbildning. 36Se exempelvis SOU 2017:9 Det handlar om oss – unga som varken arbetar eller studerar. 37Redovisas av som en del av den officiella statistiken. 38Redovisas i det ungdomspolitiska indikatorsystemet. 39Redovisas av som en del av den officiella statistiken kring genomströmning i gymnasieskolan. PM – betyg och stöd från årskurs 6 till 9. Förslag för samverkan och samordnat stöd , medan förändringen är mer blygsam mellan fyra och . För överskådlighet föreslås därför att särredovisning inte görs för det sistnämnda i indikatorn. Samordnaren föreslår att statistik ska tas fram för elever med frånvaro i och gymnasieskolan samt unga som varken arbetar eller studerar (andel av unga 16–19 och 20–, varav andel med okänd aktivitet)41 utifrån de skäl som anges i Samordnarens förslag 10.1 och 11.6, samt att dessa uppgifter bör bli en del av indi- katorsuppföljningen framöver. Unga som lever i en socioekonomiskt utsatt situation är över- representerade bland unga som varken arbetar eller studerar, där en del av dem har ekonomiskt bistånd. Både för den enskilde och ur ett samhällsekonomiskt perspektiv finns det anledning att fokusera särskilt på denna grupp unga. En betydande drivkraft för kommu- nerna att bedriva arbetsmarknadsinriktade insatser handlar också om att minska sina kostnader för ekonomiskt bistånd.42 Därför föreslår Samordnaren att unga med ekonomiskt bistånd från kom- munen (andel av unga 18–)43 ska vara en indikator. Unga inskrivna på Arbetsförmedlingen som har varit arbetslösa är en indikator som synliggör en grupp där många har större etableringssvårigheter och där behov av samarbete mellan olika samhällsaktörer ofta är nödvändig för att öka möjlig- heterna att återgå till studier eller komma i arbete. Många nyanlända möter särskilda utmaningar i sin etablering. tog staten över det samordnande ansvaret för introduktionen av flyktingar.44 Från träder nya bestämmelser i kraft där regel- verket för nyanländas etablering harmonieras med regelverket för övriga arbetssökande.45 Mot den bakgrunden föreslår Samordnaren Unga inskrivna hos Arbetsförmedlingen 16–som varit arbetslösa mer än tre månader46 som indikator där nyanlända särredovisas. 41Används som en av regeringens fem indikatorer för att följa upp ungdomspolitiken i budgetpropositionen. Unga som varken arbetar eller studerar redovisas i det ungdomspoli- tiska indikatorssystemet, dock utan särredovisning av andel i okänd aktivitet. 42Sveriges Kommuner och Landsting (2017). Kommunerna och arbetsmarknadspolitiken – en redogörelse för aktuell lagstiftning och samverkansformer. 43Redovisas i det ungdomspolitiska indikatorsystemet. 2009/10:60 Nyanlända invandrares arbetsmarknadsetablering – egenansvar med pro- fessionellt stöd. 45Arbetsmarknadsutskottets betänkande 2016/17: AU. Ett nytt regelverk för nyanlända in- vandrares etablering i arbets- oh samhällslivet. 46Redovisas i det ungdomspolitiska indikatorsystemet. Förslag för samverkan och samordnat stöd Unga med funktionsnedsättning möter särskilda hinder i sin etablering. Bland dem finns en stor heterogenitet som inte går att spegla fullt ut genom övergripande indikatorer – inte minst då uppgift om funktionsnedsättning saknas i nationella regi- ster. En grupp som dock går att urskilja i nationell statistik är unga med aktivitetsersättning. De är en betydande grupp bland unga som varken arbetar eller studerar och är också den grupp som har svårast att etablera sig jämfört med de unga som har stöd från och kommunen. Sett ur en tioårsperiod har denna grupp ökat.47 Därför föreslår Samordnaren unga med aktivitetsersättning för nedsatt arbetsförmåga 19–29 år48 som indikator. Indikatorn bör omfatta de unga som har ersättning på då den gruppen står helt utanför studier och arbete. Redovisning och analys inom ramen för det ungdomspolitiska indikatorsystemet MUCF föreslås få i uppgift att följa upp och tillgängliggöra indika- torerna inom ramen för det ungdomspolitiska indikatorsystemet. Myndigheten har i uppdrag att redovisa en uppföljning av ungdomars levnadsvillkor till och med 2021.49 Förslaget går i linje med myndighetens tvärsektoriella inriktning och att myndigheten inom ramen för sina uppdrag ska bidra till ungdomars etablering i arbets- och samhällslivet och stödja utvecklingen av en kunskaps- baserad ungdomspolitik i kommuner och landsting.50 Vid myndig- heten finns redan ett system för att sammanhållet redovisa och till- gängliggöra indikatorer. Både strukturella och kostnadsmässiga skäl talar för att även lägga ansvaret för dessa indikatorer där. I uppdra- get ska ingå att löpande särredovisa de föreslagna indikatorerna samt i de sammanhang där övriga indikatorer redo- visas. 47Se SOU 2017:9 Det handlar om oss – unga som varken arbetar eller studerar. 48Försäkringskassan har denna statistik och redovisning sker delvis inom indikatorsystemet för ungdomspolitiken, men bl.a. utifrån annan åldersindelning. 49Som underlag för detta har ett tiotal myndigheter i uppdrag att lämna underlag till MUCF till och med . Regeringsbeslut (U2018/00210/UF). Ändring av upp- drag att lämna underlag om och redovisa ungas levnadsvillkor. 50Förordning (2015:46) med instruktion för Myndigheten för ungdoms- och civilsamhälles- frågor. Förslag för samverkan och samordnat stöd Kommunerna är viktiga användare av redovisningen av respek- tive indikator och den samlade analysen. Gemensam statistik har visat sig vara ett användbart verktyg för att skapa en gemensam lägesbild både i Samordnarens samarbetskommuner och i arbetet med de överenskommelser som slutits genom Dua. I uppdraget till MUCF bör också ingå att bevaka behov av justeringar av indikatorerna utifrån förändrade mål, användarnas behov, den statistik som finns tillgänglig samt indikatorernas för- måga att styra mot uppsatta mål. Bland annat har Ekonomistyrnings- verket lyft fram att det måste finnas en löpande diskussion om vilka indikatorer som ska användas och hur väl de fungerar för att indi- katorsystem ska hållas levande och vara relevanta.51 som varken arbetar eller studerar Samordnarens förslag: ska få i uppgift att ta fram registerbaserad statistik över unga som varken arbe- tar eller studerar, samt att regelbundet leverera dessa uppgifter till Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor. Skälen för Samordnarens bedömning: De som befinner sig utanför studier och arbete löper betydligt högre risk att inte nå varaktig etablering i samhället. För att kunna skapa en framgångsrik politik, insatser med kvalitet och en bra samordning på nationell, regional och lokal nivå krävs en uppfattning om hur många unga det handlar om och vilka behov de har. har statistik som är nedbrytbar på nivå tagits fram som en del av tillfälliga initiativ, men det saknas ett långsiktigt uppdrag om statistikens framtagande. De två mått som finns för att mäta antalet unga som varken arbetar eller studerar har olika begränsningar och förtjänster.52 Den officiella statistik som SCB tar fram från Arbetskraftsundersök- ningarna ger en aktuell nationell bild som redovisas och 51Ekonomistyrningsverket (2006). Resultatindikatorer – en idéskrift. 52Se SOU 2017:9 Det handlar om oss – unga som varken arbetar eller studerar för en utvecklad diskussion. Förslag för samverkan och samordnat stöd kvartalsvis samt används för internationella jämförelser. En be- gränsning är att statistiken inte går att bryta ned på regional eller nivå. Undersökningen är också behäftad med bortfalls- bias som kan medföra att andelen som varken arbetar eller studerar underskattas. Den registerbaserade statistik som Temagruppen Unga i arbetslivet har utvecklat och redovisat gör det möjligt att följa enskilda unga . Analysen kan brytas ned på mindre geografiska enheter, specifika ungdomsgrupper och synlig- gör unga som saknar känd aktivitet och i viss utsträckning vilka insatser unga har tagit del av. En begränsning är att statistiken, då den bygger på registerdata, endast kan redovisas med omkring eftersläpning. Den kan inte heller brytas ned på mindre tidsperioder än . Det finns en hög efterfrågan på den registerbaserade statistiken vilket visar på dess betydelse som indikator för att följa arbetet på regional och lokal nivå.53 Andel unga (16–) som varken arbetar eller studerar (varav andel unga kvinnor och unga män med okänd aktivitet) är en av de fem indikatorer som regeringen använder för att följa upp ungdomspolitiken i budgetpropositionen.54 Uppgifter om antal unga som varken arbetar eller studerar som är i okänd aktivitet används som underlag i Dua-överenskommelserna mellan Arbetsförmedlingen och kommunerna. SCB föreslås få ett långsiktigt uppdrag att ta fram indikatorn och de uppgifter som ligger till grund för den. Syftet med fram- tagandet av den registerbaserade analysmodellen var att skapa en större tydlighet i hur stor gruppen unga som varken arbetar eller studerar är, vilka typer av stöd de får, möjliggöra djupare analyser samt skapa en modell som olika aktörer kan använda. Därför bör uppdraget ges till SCB utifrån deras uppdrag att förse kunder med statistik för beslutsfattande, debatt och forskning. Temagruppen Unga i arbetlivet och MUCF har som finansiär och avtalspart med statistikleverantörer varit den aktör som de 53Unga som varken arbetar eller studerar var den indikator som hade näst mest visningar på hemsidan för det ungdomspolitiska uppföljningssystemet med drygt 1 200 sid- visningar . Statistiken finns även tillgänglig på Tema- gruppen Unga i arbetslivets webbplats () där sidan för statistiken hade haft omkring 1 400 visningar och med 1 200 användningar av funk- tionen för att göra statistiska beräkningar. 2017/18:1 Budgetpropositionen . Utgiftsområde 17 – Kultur, medier, trossam- fund och fritid. Förslag för samverkan och samordnat stöd haft möjlighet att dela den vidare till andra.55 Det har varit positivt att Temagruppen som ett temporärt socialfondspro- jekt har tagit ett stort ansvar för att säkra statistikens framtagande dessa år. De som har beställt statistik från har dock varit hän- visade till att utgå från en alternativ statistisk modell som är mindre träffsäker än den modell som Temagruppen utvecklat.56 För att exkludera unga som arbetar i och från statistiken används gränsregional statistik. Även för denna saknas långsiktig finansiering. Framtagandet av dessa uppgifter har tidigare finansierats av respektive land genom arbetet med Nordiskgräns- regional statistikdatabas, . Ministrarna för regionala frågor i , och beslutade vid ett ministerrådsmöte att gemensamt skapa en regionalt inriktad databas med gränsöverskridande statistik över befolkning och arbetsmarknad i gränsregioner, där pendlingsströmmar och flyttningar skulle be- lysas. Syftet var att stödja gränsregioner med beslutsunderlag för samhällsplanering och tillväxtarbete samt att skapa större säkerhet i nationell registerbaserad sysselsättningsstatistik.57 Nordiska minister- rådet beslutade att finansieringen av databasen skulle upphöra. har dock ett nytt pågående initiativ för nordisk statistik om mobilitet.58 Efter det är finansieringen av statistiken åter oklar. SCB föreslås få i uppdrag att inhämta uppgif- ter och samtycke till användning för de variabler som behövs för att framställa indikatorn unga som varken arbetar eller studerar och leverera dessa uppgifter till MUCF. I det ingår finansiering för framställning av den gränsregionala statistiken som är en förutsätt- ning för indikatorns framtagande. 55De bidrar till finansieringen av den gränsregionala statistiken tillsammans med , och , vilket gör dem till ägare av statistiken. De har upp- rättat avtal med statistikansvariga myndigheter i och för att få använda inkomstvariabler från dem samt inhämtar även kompletterande uppgifter från Försäkrings- kassan gällande föräldrapenning, aktivitetsersättning och barnbidrag med samtycke att an- vända dessa uppgifter för att avgränsa populationen unga som varken arbetar eller studerar. 56Den tidigare beräkningsmodellen som inte innehåller de variabler som kräver ovan nämnda samtycke. Ett alternativ har varit att kontakta ägarna av datamaterialet till den gränsregionala statistiken samt för samtycke att använda materialet för deras syften. 57Statnord (2011). Utvecklingsarbetet 2008–2010, slutrapport. 58I detta ingår statistik från och . Huvuduppdraget ligger hos statistikmyn- digheten i och uppgifterna kommer även att innefatta statistik från under dessa år till skillnad från arbetet med StatNord. Samordnarens förslag: De författningsändringar Samordnaren föreslår ska träda i kraft . Samordnarens bedömning: Förslagen kräver ingen övergångs- reglering. Samordnaren bedömer att föreslagna författningsändringar i skollagen (2010:800) och gymnasieförordningen (2010:2039) inte kräver något särskilt förberedelsearbete, varför ändringarna föreslås träda i kraft . Förslagen kräver ingen övergångsreglering. 13Konsekvenser av Samordnarens förslag Nedan redovisas konsekvenserna av Samordnarens förslag. Samord- naren ska i enlighet med 14–15 §§ kommittéförordningen (1998:1474) göra kostnadsberäkningar och redogöra för andra konsekvenser med avseende på kostnader eller intäkter för staten, kommuner, lands- ting, företag eller andra enskilda.1 Härutöver redovisas också kon- sekvenserna av förslagen för den kommunala självstyrelsen, jäm- ställdheten mellan kvinnor och män, barn och unga, möjligheten att nå de integrationspolitiska målen för samhället, brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet samt för . Samordnaren har delat upp betänkandet i tre tematiska områ- den, det kommunala aktivitetsansvaret, kvalitet i insatser samt sam- verkan och samordnat stöd. Inom dessa områden har Samordnaren lagt både förslag och bedömningar. I en del fall har bedömningar och förslag betydelse för flera av uppdragets olika delar. Inled- ningsvis beskrivs övergripande konsekvenser för samhället och dess aktörer utifrån de tre tematiska områdena. Därefter beskrivs ekono- miska och övriga konsekvenser. Konsekvenserna av Samordnarens bedömningar är inte beskrivna i detta kapitel, frånsett två bedöm- ningar som har kostnadsberäknats och som tillsammans med därtill hörande förslag utgör en helhet. Förslag och bedömning gällande ikraftträdande och övergångsbestämmelser som avser föreslagna författningsändringar finns också beskrivna. Förslag och bedömningar med utförliga beskrivningar behandlas i kapitel 9, 10, 11 och 12. 1 (Ramböll) har bistått Samordnaren med fördjupade beräkningar och analyser av vissa förslag. Konsekvenser av Samordnarens förslag 13.1Konsekvenser för samhället och de aktörer som berörs av förslagen Samordnaren lämnar fyra förslag med direkt koppling till det kom- munala aktivitetsansvaret: •Utredning om ekonomisk ersättning till unga. •Utveckling av en nationell betygsdatabas. •Ett stärkt stöd från . •En långsiktig plan för Skolinspektionens granskning och tillsyn. Förslagen återfinns i sin helhet i kapitel 9 och syftar till att stärka förutsättningarna för kommunerna att erbjuda unga likvärdiga in- satser av hög kvalitet, oavsett var i landet de unga bor. Samordna- rens utredningsarbete har visat att det finns betydande skillnader i uppfyllelsen av det kommunala aktivitetsansvaret reglerat i 29 kap. 9 § skollagen (2010:800). Förslagen riktar sig i huvudsak till statliga myndigheter (Skolver- ket, Universitets- och högskolerådet [UHR], och Skolinspektionen) samt till och handlar om att staten ska kunna ge kommunerna ett bättre och utökat stöd i arbetet med det kommu- nala aktivitetsarbetet. Förslagen får offentligfinansiella konsekven- ser för staten. Förslaget om en utredning om ekonomisk ersättning till unga be- lastar i första hand statens () kostnader, men ska kunna stärka kommunernas arbete för likvärdighet gentemot den enskilde. I förslaget om utveckling av en nationell betygsdatabas berörs särskilt UHR, då myndigheten föreslås vara ansvarig för att bygga ut betygsdatabasen samt fortsatt administrera denna. Samordnaren har lagt förslag om ett särskilt återrapporterings- krav gällande aktivitetsansvaret i regleringsbrev och en därtill kopplad bedömning om ett stärkt stöd från . Sam- ordnaren har på motsvarande sätt lagt ett förslag om ett särskilt åter- rapporteringskrav i Skolinspektionens regleringsbrev samt en därtill kopplad bedömning om en långsiktig plan för Skolinspektionens granskning och tillsyn av det kommunala aktivitetsansvaret. Konsekvenser av Samordnarens förslag som både och Skolinspektionen redan har uppdrag gäl- lande det kommunala aktivitetsansvaret, syftar de åtgärder som Samordnaren bedömt och föreslagit i första hand till förtydligan- den samt till synliggörandet av behovet av en ambitionshöjning från myndigheterna för att kunna säkra den statliga styrningen, uppfölj- ningen och tillsynen gällande aktivitetsansvaret och därmed kunna möta kommunernas behov av stöd. Förslagen och de därtill kopp- lade bedömningarna anses sammantaget få positiva konsekvenser för kommunerna, vilka förväntas få utökat stöd och förbättrat under- lag i genomförandet av aktivitetsansvaret. De båda myndigheterna belastas med vissa ökade kostnader. Den stora indirekta nyttan av förslagen bedöms uppstå till följd av att fler unga kommer att kunna erbjudas mer likvärdiga insatser av högre kvalitet. Insatserna inom aktivitetsansvaret syftar i första hand till att unga återgår till, eller påbörjar, utbildning. Förslagen kan således få positiva effek- ter på andelen elever som fullföljer en gymnasieexamen, vilket i sin tur leder till bättre förutsättningar för deras framtida etablering. Samordnaren lämnar fyra förslag i syfte att öka kvaliteten i insatser: •Förstudie om lokal och nationell uppföljning av frånvaro i grund- och gymnasieskola. •Avslutande vägledningssamtal för elever som avslutar gymnasiet eller utan examen. •Nationell etableringssamordnare för unga med funktionsnedsätt- ning. •Samlad analys av kunskapsläget om insatsers effekter. Förslagen återfinns i sin helhet i kapitel 10 och syftar till att för- bättra förutsättningarna för tidigt agerande från samhället vid indi- kation på risker, stärka ungas övergång från utbildning till arbete och stärka kunskapsutvecklingen framöver. Effekterna av förslaget om en förstudie om lokal och nationell uppföljning av frånvaro och förslaget om en samlad analys av kun- skapsläget om insatsers effekter blir beroende av hur förstudien re- spektive kunskapsöversikten genomförs och används. Konsekvenser av Samordnarens förslag döms dock kunna stärka skolors, kommuners, och myndig- heters arbete med att erbjuda utbildning och insatser av hög kvalitet för målgruppen. Samordnaren bedömer att förslaget om avslutande väglednings- samtal kommer att leda till positiva effekter för samhället till följd av att fler elever kommer att få bättre information och förutsätt- ningar för att fullfölja sina gymnasiestudier samt få förbätt- rad information om det kommunala aktivitetsansvaret. För de unga som omfattas av aktivitetsansvaret, förväntas förutsättningarna också förbättras om kommunerna lättare kan komma i kontakt med dem och därmed ge dem ett bättre och mer likvärdigt stöd. Till följd av att samtalen ska planeras och genomföras förväntas detta medföra kostnader för skolhuvudmän för gymnasie- respektive gymnasiesär- skolan och detta påverkar de offentliga finanserna. Samordnarens förslag om en nationell etableringssamordnare med särskilt ansvar för att stärka etableringen för unga med funktions- nedsättning bedöms få en positiv effekt för den aktuella målgrup- pen. Genom att utveckla arbetet och aktualisera förslag på nationell och lokal nivå som påverkar målgruppens dagliga liv och möjligheter i övergången från utbildning till arbete kan insatserna till unga med funktionsnedsättning stärkas. Inrättandet av en nationell etablerings- samordnare medför kostnader för staten genom . 13.1.3Samverkan och samordnat stöd Samordnaren lämnar fem förslag för att förbättra samverkan och samordnat stöd: •Utredning om samordnad barn- och ungdomshälsovård. •En lokal försöksverksamhet för samordnat stöd. •Nationellt samordnat stöd från tre myndigheter. •Uppföljning av indikatorer. •Statistik om unga som varken arbetar eller studerar. Samordnarens förslag gällande samverkan och samordnat stöd åter- finns i sin helhet i kapitel 11 och syftar till att – utifrån ett system- synsätt – skapa effekter på individnivå som gör att förebyg- Konsekvenser av Samordnarens förslag gande och tidiga insatser till barn och unga förstärks, samt att stödet till unga som varken arbetar eller studerar blir behovsanpassat och baseras på evidens. Förslagen riktar sig i första hand till myndigheter (Arbetsför- medlingen, MUCF, , , , och samt till ). Förslaget om en utredning om samordnad barn- och ungdoms- hälsovård belastar i första hand statens () kost- nader, men ska kunna bidra till ett bättre och mer samman- hängande stöd till barn och unga samt till bättre samordning mellan de involverade huvudmännen och ökad kvalitet i insatser. Förslagen om en lokal försöksverksamhet för samordnat stöd samt om nationellt samordnat stöd från tre myndigheter bedöms på kort sikt få positiva konsekvenser för samtliga aktörer som be- rörs av förslagen. Berörda myndigheter bedöms kunna klara sina uppdrag bättre, genom tydligare koordinerat arbete, vilket i sin tur förväntas medföra långsiktiga förutsättningar för bättre samverkan kring alla individer som på olika sätt har behov av samhällets stöd. En ökad kunskap om unga som möter utmaningar i sin etablering och om hur deras livssituation utvecklas, förväntas bidra till att de insatser som erbjuds unga, i större utsträckning utgår från deras individuella behov. Förslaget om en lokal försöksverksamhet riktar sig direkt till fyra utpekade myndigheter och ett antal kommuner och landsting. Syftet är att genom försöksverksamheten skapa förut- sättningar för ett lokalt sammanhängande system för barn och unga (i åldern 0–) – inkluderande selektiv och indikerad prevention samt stöd till unga som varken arbetar eller studerar inom utbild- ning, omsorg och hälso- och sjukvård – för att nå målen att ge alla barn och unga ett sammanhållet, ändamålsenligt, likvärdigt och lång- siktigt individuellt stöd.