sou · H6B338 · 2018-06-15 00:00:00 — (kapitel 13) vid skriver om kollegial kvalitetsgranskning i grundskola, utifrån en studie av . Där har man använt ett verktyg kallat Intern Insyn Grundskola (IIG). Detta utvecklingsprojekt utesluter inte traditionell skolinspektion, utan ska snarare betraktas som ett vik- tigt komplement. rekommenderar att denna typ av insats ges större betydelse i – framför allt den statliga – styrningen av skolan framöver, som ett sätt att ge professionerna och de lokala skolorna inflytande över sin egen verksamhetsutveckling. (kapitel 14) vid skriver om Skolinspektionens initiativ med regelbunden kvalitetsgranskning som komplement till den regelbundna avvikelserapporteringen i till- synen. Med en mer kvalitativ granskning vill man främja kvalitets- utveckling i dialog, vilket ligger i linje med tillitstanken. beskriver hur kvalitetsgranskningen av många upplevs som värde- full, men fortfarande krävande i termer av tid och administration. Han betonar vikten av frivillighet och att de granskade får möjlig- het att göra vissa självständiga val, vad gäller exempelvis utveck- lingsområden och insatser. Skolinspektionen skulle vidare kunna dra större nytta av skolledarens egen analys i sin bedömning. pekar också på möjligheten att låta skolinspektörerna specialisera sig i högre grad, för att kunna hjälpa skolor med olika typer av behov. (kapitel 15) vid skriver om samordnad tillsyn, utifrån en fallstudie av ett gemensamt projekt vid Inspektionen för vård och omsorg () och Arbetsmiljöver- ket. Projektet fokuserade på tillsynen av socialtjänst och akutsjuk- vård. studie visade att avsaknaden av ett gemensamt syfte försvårade samverkan i det aktuella fallet, men att det fanns tecken på ett brett stöd såväl internt som externt för satsningen. Möjligen kan samverkan vara lättare att motivera när man ser ett konkret problem. Ramar och strukturer för samverkan behöver förtydligas. Om en gemensam problembild saknas betonar att det kan vara värt att inleda samverkan med att myndigheterna informerar varandra om pågående och planerad tillsyn, för att sedan påbörja samverkan vid behov. Det här avslutar redovisningen av de tolv forskningsprojekten. (kapitel 16) vid högskola lyfter därefter vårt fokus till tillit ur ett nationellt och historiskt Han talar om hur det svenska folket har en bred tillits- radie, vilken kan förstås som hög generell tillit till människor i all- mänhet. En förklaring kan vara svenskens positiva syn på staten, lagen och byråkratin, som grund för ordning. Trägårdh redogör vidare för ny (2017) forskning från enkätstudien , som även genomfördes . Studien visar bl.a. på en betydande variation vad gäller lokalsamhällestilliten, men den visar också att tror att den generella tilliten mellan svenskar kommer vara lägre . Eftersom det enskilt största samban- det mellan hög tillit och andra faktorer är vad man blir tillsagd som barn finns risken att vi redan lägger grunden för ”en generation av lågtillitare”, skriver Trägårdh. I kapitel 17 erbjuds en sammanfattning och diskussion av de övergripande slutsatser som kan dras från bidragen i antologin. Jag lyfter fram tio slutsatser som återkommer i studierna. Bland dessa märks vikten av kollegial kvalitetsgranskning och lärande tillsyn, tvärprofessionellt samarbete, medledarskap, uthållighet och psykolo- gisk trygghet. Slutligen resonerar jag kring vad tilliten betyder i den mer övergripande utvecklingen. I samband med det knyter jag tillits- frågan till en mer övergripande trend i riktning mot vad jag väljer att kalla ”den mänskliga välfärdsstaten”, där beteendevetenskap, motiva- tionsteori, psykologi och beteendeekonomi utgör viktig inspiration. Denna utveckling ligger i linje med de bidrag vi har sett kring exempelvis nudging. Antologin är disponerad som följer. Efter denna inledning följer ett kapitel av , där han förklarar varför tillit kan förklara prestationer i välfärdssektorn, bättre än många andra faktorer (kapi- tel 2). Därefter (kapitel 3) följer ett ramverk för tillitsbaserad styrning och ledning. Detta ramverk används som grund för följande bidrag. I de totalt tolv kapitel (kapitel 4–15) som sedan följer berättar forskarna om de olika initiativ som de har studerat i vård, skola och omsorg och de slutsatser som de upplever att man kan dra utifrån dessa. berättar därefter (kapitel 16) om resultat från enkäten och resonerar kring den generella tilliten mellan människor i samhället. I kapitel 17 återkommer jag med en avslutande diskussion om de generella slutsatser som kan dras utifrån bidragen i boken. Det finns många tecken på att dagens sätt att styra och leda väl- färdssektorn inte fungerar. Medarbetare vittnar om detaljstyrning, stor administrativ börda, psykosocial stress och att de inte får chans att använda sin kunskap och sitt engagemang för att verkligen hjälpa patienter, elever, brukare och andra. Att vi lyckas ge medarbetare förutsättningar att använda sitt professionella omdöme på ett bra sätt är kritiskt om vård, skola och omsorg ska kunna möta de utmaningar som sektorn står inför. Kompetensförsörjning och stressrelaterad ohälsa hör till dessa utmaningar. Arbetsmiljön behöver förbättras och de brukarmötande yrkena göras mer attraktiva, för att framtidens skolsalar ska ha skickliga lärare, sjukhusen ha kompetent vårdpersonal, osv. Innovation och nytänkande behöver främjas, liksom evidensbase- rade praktiker, nationell samordning och kollegial kunskapsöverför- ing. Ett gott samarbete med medarbetare och första linjens chefer är dessutom en förutsättning om vi ska lyckas med den viktiga omställ- ningen till allt fler digitala lösningar och e-hälsa. Genom att involvera medarbetare och medborgare i utvecklingen av dessa lösningar kan man värna om den delikata balansen mellan teknologi och människa. Sammantaget finns det mycket som talar för att det finns en stor outnyttjad potential i välfärdssektorn. Tillit är en styrprincip som syftar till att frigöra en större del av denna potential. Grund- idén med tillitsbaserad styrning och ledning är att stimulera sam- arbete och skapa handlingsutrymme i mötet mellan medarbetare och medborgare. Det är en styrprincip som innebär att man så långt som möjligt försöka bygga på den kunskap och erfarenhet som finns bland välfärdens medarbetare och brukare, som man också värnar om rollen som portvakt till de offentliga välfärdssystemen. Det är just i hanteringen av denna balans som många av välfärdens brukarmötande yrkesgrupper – men också politiken – har sin stora utmaning. Frågan är hur man bäst kan säkerställa ett gott möte mellan medborgare och medarbetare. I den här boken ges några ledtrådar. (2001). ”Market, hierarchy, and trust: The knowledge economy and the future of capitalism.” Organization science 12(2): 215–234. Agevall, L. och K. Jonnergård (2007). ”Management by documents – a risk of de-professionalizing.” The individual in tension between organization and profession: 33–55. , S. and S. Widmalm (2016). ”Att göra rätt – även när ingen ser på.” Statsvetenskaplig tidskrift 118(1): 7–17. (2006). Tomhetens triumf: om grandiositet, illusions- nummer och nollsummespel. , i samarbete med Liber. , C., et al. (2014). Marknadsstaten, Makadam. , J., et al. (2014). Alla dessa marknader, Makadam. (2014). Den professionella logiken: hur vetenskap och prak- tik förenas i det moderna kunskapssamhället. , T., et al. (2015). Professionerna i kunskapssamhället: en jäm- förande studie av svenska professioner, Liber. Bringselius, L. (2013). ”The voice of professionals – Lost in evalu- ation?” , 36(10), 723–731. Bringselius, L. (2014). ”– ett enkelt pensel- drag som förklarar det mesta?” Organisation samhälle (2). Bryson, J. M., et al. (2014). ”Public value governance: Moving beyond traditional public administration and the new public management.” 74(4): 445–456. , B. and G. Sevón (1996). Translating organizational change, . Denhardt, J. V. and R. B. Denhardt (2007). The new public service: Serving, not steering, ME Sharpe. Denhardt, J. V. and R. B. Denhardt (2015). ”The new public service revisited.” 75(5): 664–672. Du , P. (2000). In Praise of Bureaucracy. Evetts, J. (2003). ”The sociological analysis of professionalism: Occupational change in the modern world”, International Sociology 18(2): 395–415. Evetts, J. (2006). Trust and professionalism: Challenges and occupational changes”, Current Sociology 54(4): 515–531. , A. and A. (2014). Freidson, E. (2001). Professionalism: The Third Logic, Blackwell Publishers. Gambetta, D. (red.) (1988). Trust: Making and Breaking Cooperative Relations. : , U.K. (1991). ”A public management for all seasons?” 6(3): 3–19. , C. and R. (2015). A Government that Worked Better and Cost Less? Evaluating Three Decades of Reform and Change in UK Central Government. (2004). Papperspolisen: den ökande admi- nistrationen i moderna organisationer, Ekonomiska forsknings- institutet vid i (EFI). (2014). Nya utvärderingsmonstret: Om kvalitetsmätning i den offentliga sektorn. (1998). Demokratins väktare: Ämbetsmännen och vårt offentliga etos. C., , J. H., & Schoorman, F. D. (1995). ”An inte- grative model of organizational trust.” review, 20(3), 709–734. , J. W. and B. (1977). ”: Formal Structure as Myth and Ceremony.” 83(2): 340–363. Mintzberg, H. (1983). Structure in fives: Designing effective organi- zations. Englewood , , . Mintzberg, H. (2000) The and Fall of Strategic Planning. Mintzberg, H. (2017) Managing the Myths of Health Care: Bridging the Separations between Care, Cure, Control and Community. , CA: Berrett-Koehler Publishers. (2006). ”The New Public Governance?” Public Manage- ment Review 8(3): 377–387. (2010). The new public governance: Emerging per- spectives on the theory and practice of public governance, Routledge. P. and K. Strokosch (2013). ”It takes two to tango? understanding the Co‐production of public services by integrating the services management and public administration perspectives.” 24(S1): S31–S47. Pollitt, C. and G. Bouckaert (2011). Reform: A comparative Analysis – , Governance, and the . Porter, M. (2004). Competitive Strategy: Techniques for . (1997). The audit society: Rituals of verification, OUP . Ring, P.S. och de , A.H. (1992). ”Structuring cooperative relationships between organizations.” 13, 483–498. Stoker, G. (2006). : A New Narrative for Networked Governance. Adminis- tration, 36(1), 41–57. SKL (2018). Vem kör egentligen? Att balansera styrningsdilemman i kommuner och landsting. Slutrapport från Programberedningen för styrning av offentligt finansierad verksamhet. Slutbetänkande av En nationell samord- nare för effektivare resursutnyttjande inom hälso- och sjukvården. Kunskapsbaserad och jämlik vård: Förutsättningar för en lärande hälso- och sjukvård. Betänkande av Utredningen om ökad följsamhet till nationella kunskapsstöd i hälso- och sjuk- vården. H., et al. (2012). The institutional logics perspective: A new approach to culture, structure, and process, on Demand. , E., et al. (2002). Cultivating communities of practice: A guide to managing knowledge, . Zaremba, M. (2013). ”Den olönsamma patienten.” . Tillit som grund för framgångsrika organisationer – skolan som exempel Innehavare av professur i statsvetenskap vid Forskningen om betydelsen av tillit har ökat dramatiskt och inte minst vad gäller tillit inom organisationer. I detta kapitel presente- ras en teori om varför styrning genom tillit skapar framgångsrika organisationer. Här ges också argument för varför styrning genom motsatsen till tillit (styrning genom incitament och kontroll) inte är lika framgångsrikt. Det empiriska materialet för stöd för detta är hämtat från studier av enskilda skolor. Som produktiva enheter kännetecknas skolor ofta av olikheter vad gäller deras strukturella villkor såsom elevernas socioekonomiska bakgrund. Men även när man jämför skolor som arbetar under likartade strukturella förhål- landen kan man konstatera stora skillnader i hur väl de lyckas med sitt uppdrag. Denna empiriska forskning visar sig ge stöd till teorin att styrning genom tillit är vad som förklarar varför vissa skolor är mera framgångsrika än andra. Kapitlet avslutas med en diskussion om varför det kan vara komplicerat att skapa arbetsförhållanden som genererar tillit inom organisationer. Detta kapitel är en redigerad version av ett tidigare publicerat akt- stycke (2017). Tillits som grund för framgångsrika organisationer – skolan som exempel •Understryk betydelsen av tillitsskapande lokala program och mål- sättningar i utbildningen och rekryteringen av lokala ledare/chefer inom den offentliga förvaltningen. •Öka inslaget av denna kunskap inom utbildningarna av lokala ledare/chefer för den offentliga sektorn. •Ge de lokala organisationsledningarna inom den offentliga för- valtningen ett tillräckligt stort handlingsutrymme så att de har möjlighet att utforma en lokal policy som kan skapa tillit inom organisationen. •Ge de lokala organisationsledningarna möjlighet att rekrytera just den personal som de uppfattar kan komma att omfatta den särskilda lokala policy som man vill att organisationen ska arbeta efter. •Lägg till mer kvalitativa aspekter av hur man inom organisatio- nen använder sig av olika processer för att skapa tillit, vid de ut- värderingar som görs av lokala enheter inom den offentliga sek- torn, i tillägg till de många kvantitativa mått på utfall som vanligen används. Tillits som grund för framgångsrika organisationer – skolan som exempel Inom den samhällsvetenskapliga forskningen har man i starkt ökande grad kommit att intressera sig för betydelsen av tillit.1 I den mest omfattande databasen över artiklar publicerade i vetenskapliga tidskrifter – of Science – kan man söka på ord för att se om de återfinns i sammanfattningen eller rubriken på artik- larna. var det summa knappt 40 som hade termen ”trust”, 2016 hade antalet stigit till närmare 8 000! Jag ska längre fram i denna artikel försöka ge ett svar på hur den närmast explosionsartade ökning av intresset för tillitsfaktorn kan förklaras. En sak som inledningsvis ska framhållas är att mycket av denna forskning handlar om tillitens betydelse för såväl privata företag som offent- liga organisationer. En sammanfattning av forskningsläget ger vid handen att organisationer som präglas av en hög grad av tillit mellan medarbetarna samt också mellan ledningen och medarbetarna är på olika plan mera framgångsrika. Framgång kan naturligtvis mätas på olika sätt såsom förmågan att producera vinst, förmågan till lång- siktig överlevnad och/eller förmågan att leverera god kvalitet när det gäller uppgifterna genomförande. Frågan är hur man kan förstå varför tillit är en tillgång eller om så vill, en egenskap, hos organisatio- ner som gör dem framgångsrika. Vad är det mera precist med tillit som gör organisationer framgångsrika. I detta kapitel är avsikten av dekantera tillitens mekanik genom att ta avstamp i ett som det verkar ständigt aktuellt område, nämligen skolan. 2.2Är vissa skolor mer framgångsrika än andra? Inom den internationella utbildningsforskningen finns sedan ett par decennium tillbaka en inriktning som kommit att benämnas ().2 Inom denna forskning är ambi- tionen att analysera vilka skillnader när det gäller elevernas resultat som kan förklaras av den enskilda skolans karaktär, ledning, orga- 1På svenska finns två termer för detta begrepp, tillit och förtroende. Jag använder har den första men gör ingen skillnad mellan dem. 2Denna forskningsinriktning har sin egen internationella organisation benämnd The Inter- national Congress for School Effectiveness and Improvement (ICSEI) som bland annat arran- gerar årliga internationella konferenser. Till organisationen finns också kopplat ett antal internationella vetenskapliga tidskifter, t.ex. School Effectiveness and School Improvement. Tillits som grund för framgångsrika organisationer – skolan som exempel nisation och arbetssätt (för översikter se m.fl. 2017, m.fl. 2014, Creemers et al. 2010, et. Vad som ska räknas som framgång (och därmed vad som ska avses med en- skilda skolors effektivitet) mäts i denna forskning huvudsakligen genom elevernas akademiska prestationer men i allt ökande grad också med faktorer även som mäter elevernas sociala utveckling och välbefinnande (Grosin 2004, Townsend 2007, et al. Denna forskningsinriktning uppstod som en reaktion mot tidi- gare forskning som främst betonade de socio-ekonomiska förhål- landenas betydelse för elevernas skolprestationer. Forskarna inom denna socio-strukturella inriktning hävdade att förklaringen till elevers olika prestationer låg i de egenskaper som de initialt bar med sig till skolan från den socio-ekonomiska miljö där de växt upp. Därmed ansågs att organiseringen och verksamheten i den en- skilda skolan var av negligerbar betydelse. Framför allt pekade man på faktorer som verbal förmåga, intelligens och ambitionsnivå vilka i sin tur huvudsakligen kunde förklaras av föräldrarnas socio-eko- nomiska bakgrund (se Rutter & Maugham 2002 för referenser till denna forskning). För synen på skolan och skolpolitiken som politiskt objekt ledde denna socio-strukturella inriktning till före- ställningar att det, särskilt för elever från resurssvaga miljöer, främst var grundläggande sociala och ekonomiska förändringar som spe- lade någon roll för att förbättra elevers skolprestationer medan den enskilda skolans verksamhet var av underordnade betydelse. SER- programmets inriktning är då den rakt motsatta, nämligen att orga- niseringen av verksamheten vid den enskilda skolan har en markant roll för att förklara elevernas prestationer, inte minst då för elever från resurssvaga förhållanden (m.fl. 2014, Muijs et al. 2004, et al. I en sammanfattning av forsknings- läget framhävs som ett resultat att ”working class students attending the most effective schools made greater progress and had higher attainment … than middle class students in the least effective schools.” (Sammons 2006:11). En tidig så kallad metaanalys av 150 forskningsresultat inom detta område från många olika delar av världen som gjorde uppskattade att den enskilda skolans effekt kunde förklara mellan av elevernas skolprestationer (Scheerens & Bosker 1997). I en senare publicerad översikt hävdar (2009) att om man också tar i beaktande vilken effekt lärarna och skolklassen har så Tillits som grund för framgångsrika organisationer – skolan som exempel ligger effekten på mellan 15 och av elevernas pre- stationer. Väl att märka är att SER-forskningen inte hävdar att elevernas socio-strukturella bakgrundvillkor skulle sakna betydelse, men att hur verksamheten vid den enskilda skolan är upplagd också har en kvantitativt mätbar och statistiskt signifikant effekt på ele- vernas sociala och intellektuella utveckling. Det finns mycket som talar för att SER inriktningen har ett omfattande stöd i empi- risk forskning (Townsend 2007, m.fl. 2014). Även på svensk botten finns det empirisk forskning som talar för att denna inriktning har fog för sig (Grosin 2004, jfr 2008 och Höög & 2011, m.fl. 2017). Innebörden av kommunaliseringen och systemet med friskolor är inte bara att skillnader mellan kommuner ökat utan också att enskilda skolor inom en och samma kommun blivit alltmer olika till sin karaktär, organisation och arbetssätt. Men kan beskriva ut- vecklingen som att principen om ett enhetligt skolsystem ersatts med programmatisk variation. Till skillnad från tidigare är det nu- mera inte bara tillåtet utan önskvärt att den enskilda skolan profile- rar sig. I den decentraliserade och målstyrda skolan har ledningen för enskilda skolor, såväl offentliga som fri-skolor, fått ökad hand- lingsfrihet att själva bestämma över hur den enskilda skolan ska vara organiserad (2010, m.fl. 2017). Skolans organisation är alltså föremål för lokala beslut, och därför blir det relevant att fråga sig om man kan organisera verksamheten på ”bättre” eller ”sämre” sätt. Kopplar man denna utveckling till forskningen om School Effectiveness blir naturligtvis frågan hur väl de lokala sko- lorna faller in i de resultat som den internationella forskningen pekat ut. Ett problem i sammanhanget är att många av de faktorer som pekas ut i denna forskning antingen är tämligen svårfångade storheter eller så vet man inte hur de ska konkret kunna åstadkom- mas. Lärarskicklighet är en ofta återkommande faktor som hålls fram men då återstår frågan varför vissa skolar drar till sig bättre lärare än andra (, Kareb & 2016). Till detta kommer att förklaringarna till varför enskilda skolor varierar fram tills varit underutvecklad. Vad som följer nedan är ett försök att med ledning av en teoretisk modell försöka förklara vad de stora varia- tioner mellan olika skolors effektivitet som SER-programmet visat på beror på. Tillits som grund för framgångsrika organisationer – skolan som exempel 2.3Varför så stora skillnader? Den utveckling inom skolans område som SER-forskningen pekar på har sin motsvarighet inom många andra politikområden. Man kan säga att utvärderingsforskningen visat att på den lokala och direkt operativa nivån så finns det generellt stora skillnader i hur pass väl olika enheter lyckas åstadkomma goda resultat (förstått som en hög grad av måluppfyllelse). På svensk mark kan man t.ex. visa att olika vårdcentraler, lokala försäkringskassor, arbetsförmed- lingar och universitetsinstitutioner under i övrigt tämligen likartade strukturella villkor presterar väldigt olika resultat. Vissa når extraordi- närt goda resultat, andra kan betraktas som dysfunktionella medan majoriteten förmodligen ligger någonstans däremellan (2009, 2005, 1997, 1998) Detta problem, som resten av detta kapitel ska behandla, har två centrala aspekter. Den första är hur ska man kunna förklara varför t.ex. skolor som har att operera huvudsakligen under ett och samma regelverk, ekonomiska villkor och pedagogiska målsättningar och med ofta i övrigt likartade omgivningsfaktorer (vad som benämns strukturella villkor), lyckas så olika väl med att uppfylla de mål som ställs? Eftersom villkoren ofta är så lika kunde man ha förväntat sig tämligen likartade utfall men så är uppenbart inte fallet. Det andra problemet har att göra med hur man kan gå från denna kunskap till handling. Det skulle givetvis innebära mycket av om de ansvariga aktörerna inom skolans område kunde vidta åtgärder som gjorda att mindre effektiva skolor blev mera effektiva. Detta kräver emeller- tid att man finner ett svar på frågan varför det existerar så stora skill- nader i kvalitén på utförandet av dessa offentliga uppgifter. Den springande frågan är vad det är som utmärker de offentliga organisa- tioner som fungerar väl och, naturligtvis, om och i så fall hur kan detta spridas? Detta är med andra ord ett problem som både rör grundläggande frågor inom samhällsvetenskapen och som har en mycket klar tillämpad innebörd den offentliga styrningens konkreta utformning. Tillits som grund för framgångsrika organisationer – skolan som exempel 2.4Hårda och mjuka faktorer När det gäller att studera organisationer generellt kan man grovt sett skilja ut två typer av variabler, nämligen de som hör till ”hård- varan” och de som är att hänföra till ”mjukvaran”. Termen hårdvara står som en metafor för sådant som ekonomiska tillgångar, regel- system och annan formell organisationsstruktur, medan mjukvaran ska förstås som organisationens ledarstil, organisationskultur och sociala normer. Ett resultat som förefaller beständigt inte bara inom skolans värld utan generellt är att effektivitet till stora delar handlar om det man kan kalla ”mjukvaran” i organisationer. De enskilda skolor som fungerar väl förefaller vara impregnerade med en särskild organisationskultur där sådant som laganda, engagemang och starka normer vad gäller verksamhetens inriktning och målsättning ofta nämns i forskningen. ”Andan är hemligen bakom framgång”, för att citera ur en av många aktuella läroböcker om organisation och ledarskap (Bolman och 1997, s. 298).