sou · H6B340 · 2018-06-08 00:00:00 — , , , , , Den kollektiva arbetsrätten – en lärobok, Iustus förlag 2016. , , EU och arbetsrätten, 5 uppl., 2017. , , Kollektiv arbetsrätt, 5 uppl., 1965. , , Löntagarrätt, Juristförlaget 1994. , , Facklig arbetsrätt, Juristförlaget 1997. Sinander, , Internationell kollektivavtalsreglering, En studie i internationell privaträtt av den svenska modellen för reglering av anställningsvillkor, 2017. , , Nya fredspliktsregler föreslås efter Lavaldomen – Oppositionen vill utreda på nytt, EU & arbetsrätt 3 2009. Offentligt tryck () 1975/76:105 med förslag till arbetsrättsreform m.m. 1991/92:84 om ändring i lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister m.m. 1999/2000:32 Lönebildning för full sysselsättning. 2009/10:48 Åtgärder med anledning av Lavaldomen. 2009/10:80 En reformerad grundlag. 2016/17:107 Nya utstationeringsregler. SOU 1975:1 Demokrati på arbetsplatsen – Förslag till ny lagstiftning om förhandlingsrätt och kollektivavtal. SOU 1988:49 Arbetsmarknadsstriden III – Gränstvister, Stridsåtgärder mot små företag. SOU 1993:32 Ny anställningsskyddslag. SOU 1998:141 Medling och lönebildning. Arbetsdomstolen årsredovisning 2017, 21-02-2018. yttrande 2009/10:KU5y. , Förekomsten av konflikter på arbetsmarknaden i situationer där arbetsgivaren är bunden av kollektivavtal, En rapport från . , Avtalsrörelsen och lönebildningen , 2018. årsredovisning för , 21-02-2018. Rapport från medlingsförhandlingar i tvist mellan /hamnar å ena sidan och 4 å andra sidan, 04-07-2017. Offentligt tryck (internationellt) Kommissionens meddelande om handlingsprogram för genomförande av gemenskapsstadgan om grundläggande sociala rättigheter för arbetstagare, (89) 569 slutlig. , European Social Charter, on Social Charter, Conclusions I (1969), ; Conclusions XIII-2 (1995). Conclusions XIV-1 (1998). , European Social Charter, , Conclusions XV-1 (2002) vol. Conclusions XV-1 (2002) vol. Conclusions XVII-1 (2005). Conclusions XVII-1 (2004). Conclusions XX-3 (2014) . Digest of the case law of 2008, 01-09-2008. Report of on the Application of Conventions and Recommendations report III (Part 4A) , Session 65, 1979. Report of on the Application of Conventions and Recommendations report III (Part 4A) , Session 67, 1981. Report of on the Application of Conventions and Recommendations report III (Part 1A) , Session 87, 1999. Report of on the Application of Conventions and Recommendations, Report III (Part 4B) 81st session, 1994, General of the Reports on Freedom of Association and the to Organize Convention (No. 87), 1948 and the to Organize and Collective Bargaining Conventions (No. 98), 1949. Report of on the Application of Conventions and Recommendations, Report III (Part 1A) 101st session, 2012, General on the fundamental Conventions concerning rights at work in light of the for a Fair Globalization 2008. Freedom of Association, Digest of decisions and principles of the Freedom of , fourth (revised) edition, 1996. Freedom of Association, Digest of decisions and principles of the Freedom of , fifth (revised) edition, 2006. , Case 2208, , report 330, 2003. National Union of Belgian mot no 4464/70, dom . och mot no 5589/72, dom . och mot no 34503/97, dom . Enerji Yapi-Yol Sen mot no 68959/01, dom . Syndicatul ”Pastorul cel Bun” mot no 2330/09, dom . National Union of Rail, Workers (RMT) mot no 31045/10, dom . Mål C-341/05, dom , un mot , 1, Byggettan, och . NJA 1935 s. 300. NJA 1974 s. 36. AD 1930 nr 52. AD 1933 nr 159. AD 1937 nr 149. AD 1939 nr 24. AD 1964 nr 12. AD 1972 nr 19. AD 1974 nr 14. AD 1977 nr 38. AD 1978 nr 160. AD 1980 nr 15. AD 1986 nr 108. AD 1986 nr 127. AD 1989 nr 120. AD 2003 nr 46. AD 2003 nr 25. AD 2004 nr 96. AD 2005 nr 110. AD 2006 nr 58. AD 2007 nr 55. AD 2011 nr 95. AD 2012 nr 13. AD 2016 nr 31. AD 2017 nr 32. Översyn av rätten att vidta stridsåtgärder på arbetsmarknaden En särskild utredare ska överväga vissa ändringar i rätten att vidta stridsåtgärder på arbetsmarknaden (undantaget sympatiåtgärder och indrivningsblockader). •analysera och ta ställning till om det är möjligt och lämpligt att begränsa rätten att vidta stridsåtgärder i andra syften än att reglera villkor i ett kollektivavtal, •analysera och ta ställning till om det är möjligt och lämpligt att förändra fredspliktsreglerna i situationer när en arbetsgivare, som är bunden av ett svenskt kollektivavtal i förhållande till en arbetstagarorganisation, utsätts för stridsåtgärder av en annan arbetstagarorganisation, •undersöka olika alternativ för hur en sådan reglering kan utformas, och •lämna förslag på de författningsändringar eller andra åtgärder som behövs. Utredaren ska ha den svenska arbetsmarknadsmodellen som utgångspunkt för sina överväganden och förslag. Vid utarbetandet av förslagen ska bl.a. internationella åtaganden särskilt beaktas. Uppdraget ska redovisas . Rätten att vidta stridsåtgärder på arbetsmarknaden Rätten för arbetstagarorganisationer, arbetsgivare och arbetsgivarorganisationer att vidta stridsåtgärder på arbetsmarknaden är grundlagsskyddad, och får begränsas genom lag eller avtal (2 kap. 14 § regeringsformen). Räckvidden av grundlagsregleringen har berörts i praxis. Det är dock inte helt klarlagt vad som är en stridsåtgärd och i vilka syften den får vidtas. Det gäller bl.a. frågan i vilken omfattning som stridsåtgärder får vidtas i andra syften än att reglera villkor i kollektivavtal, exempelvis när det gäller att påverka arbetsgivarens beslut i verksamhetsledningsfrågor eller i rättstvister. Av 41 § lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet (medbestämmandelagen) framgår omfattningen av fredsplikten (dvs. när stridsåtgärder inte är tillåtna) mellan parter som har träffat kollektivavtal. Av 42 § samma lag följer att en arbetsgivar- eller arbetstagarorganisation inte får anordna eller understödja en olovlig stridsåtgärd. Det finns även annan lagstiftning, t.ex. på det offentliga området, som reglerar fredsplikten. Dessutom finns kollektivavtal som begränsar rätten att vidta stridsåtgärder på olika sätt. Om arbetstagarorganisationer, arbetsgivarorganisationer eller enskilda arbetsgivare inte är bundna av kollektivavtal gäller dock inte ovan nämnda regler om fredsplikt i medbestämmandelagen. Det betyder att en arbetsgivare som är bunden av ett svenskt kollektivavtal med en arbetstagarorganisation, varvid fredsplikt gäller dem emellan, i vissa situationer kan utsättas för stridsåtgärder av en annan arbetstagarorganisation. Arbetsdomstolen har uttalat att en arbetstagarorganisation som regel får vidta stridsåtgärder i syfte att träffa kollektivavtal på en arbetsplats där ett annat kollektivavtal redan gäller, även om kollektivavtalet i viss utsträckning skulle strida mot det avtal som redan har träffats (se t.ex. AD 2004 nr 96). Uppdraget att se över rätten att vidta stridsåtgärder på arbetsmarknaden Ska stridsåtgärder endast få vidtas i vissa syften? Regeringen värnar den svenska arbetsmarknadsmodellen och parternas autonomi på arbetsmarknaden. Modellen fungerar väl och ger handlingsutrymme för parterna på arbetsmarknaden. stridsåtgärder utgör en viktig och grundläggande del i den modellen. Rättigheten är långtgående och kan medföra omfattande verkningar, även gentemot aktörer som inte är inblandade i en enskild konflikt. Det förutsätter i sin tur att parterna agerar ansvarsfullt och att rättigheten inte nyttjas på annat sätt än vad som är avsett. Det är inte helt klarlagt i rättspraxis i vilka syften som stridsåtgärder får vidtas. Som utgångspunkt är det enligt regeringens mening naturligt att stridsåtgärder vidtas i syfte att reglera villkor i kollektivavtal. Det finns mot denna bakgrund skäl att närmare utreda denna fråga och överväga om det finns behov av förändringar. Detta gäller dock inte sympatiåtgärder och indrivningsblockader, som omfattas av särskilda regler. Eftersom stridsåtgärdsrätten endast får begränsas genom lag eller avtal bör det övervägas om det är lämpligt att begränsa den, och i sådana fall hur. Eventuella begränsningar av stridsåtgärdsrätten behöver också prövas mot grundlagen, mot flera av internationella åtaganden, bl.a. vissa , och mot . •analysera och ta ställning till om det är möjligt och lämpligt att begränsa rätten att vidta stridsåtgärder (undantaget sympatiåtgärder och indrivningsblockader) när stridsåtgärder vidtas i andra syften än att reglera villkor i ett kollektivavtal, och •lämna förslag på de författningsändringar eller andra åtgärder som behövs. Uppdraget i denna del ska inte beröra fredsplikten mellan kollektivavtalsparter enligt 41 § medbestämmandelagen, till följd av att ett kollektivavtal gäller. Behövs förändringar av fredspliktsreglerna? Även när syftet med en stridsåtgärd i och för sig är att träffa kollektivavtal kan det finnas behov av förändringar i fredspliktsreglerna kopplade till samordningen mellan olika organisationer och kollektivavtal. En arbetsgivare som redan är bunden av ett svenskt kollektivavtal med en arbetstagarorganisation kan utsättas för stridsåtgärder av en annan organisation. organisationen är inte bunden av medbestämmandelagens bestämmelser om fredsplikt till följd av att ett kollektivavtal gäller. Om det finns konkurrerande organisationer eller kollektivavtal löses detta som huvudregel genom samordning av organisationerna. Det kan uppstå situationer där gränsdragningsfrågor uppkommer mellan närliggande eller överlappande verksamhetsområden. Detta löses vanligen av organisationerna själva, bl.a. genom samt genom avtal om gränsdragning. Enligt regeringens uppfattning är detta en ordning som fungerar väl och som även fortsättningsvis bör värnas. Dock kan det uppstå situationer där organisationerna saknar egna verktyg för att lösa samordningsfrågan och en arbetsgivare utsätts för stridsåtgärder från en organisation som arbetsgivaren redan har ett kollektivavtal med en annan organisation avseende samma arbete. Det ska därför övervägas om det är befogat att förändra fredspliktsreglerna på något sätt. Det är möjligt att detta kan göras på annat sätt än genom en författningsreglerad begränsning av stridsåtgärdsrätten. Ett av alternativen som bör övervägas är inrättandet av en nämnd. Nämndens uppdrag, sammansättning, vilka riktlinjer som nämnden ska använda sig av i sitt beslutsfattande m.m. bör analyseras noga. •analysera och ta ställning till om det är möjligt och lämpligt att förändra fredspliktsreglerna i situationer när en arbetsgivare, som är bunden av ett svenskt kollektivavtal i förhållande till en arbetstagarorganisation, utsätts för stridsåtgärder av en annan arbetstagarorganisation, •ange hur och på vilket eller vilka sätt ett sådant regelverk skulle kunna utformas och undersöka olika alternativ, •särskilt undersöka inrättandet av en nämnd, som vid behov skulle kunna fatta beslut t.ex. om samordning mellan konkurrerande kollektivavtal och om vilket kollektivavtal i en viss bransch, för ett visst arbete eller på en viss arbetsplats som ska medföra fredsplikt även för andra arbetstagarorganisationer, •utreda de eventuella samhällsekonomiska effekterna av de förslag som läggs, och •lämna förslag på de författningsändringar eller andra åtgärder som behövs. I uppdraget ingår att beräkna eventuella konsekvenser som förslagen kan medföra. Ekonomiska och andra konsekvenser för enskilda personer, för företag och för det allmänna av de förslag som lämnas ska redovisas enligt 14–15 a §§ kommittéförordningen (1998:1474) samt 6 och 7 §§ förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning. Om förslagen t.ex. innebär ökade kostnader för staten ska dessa redovisas och finansiering föreslås. Om förslagen innebär samhällsekonomiska konsekvenser i övrigt, ska dessa redovisas. Samråd och redovisning av uppdraget Utredaren ska ha den svenska arbetsmarknadsmodellen som utgångspunkt för sina överväganden och förslag. Utredaren ska även analysera huruvida eventuella ändringar är förenliga med internationella åtaganden, bl.a. , den europeiska sociala stadgan och nr 87 angående föreningsfrihet och skydd för organisationsrätten samt nr 98 angående tillämpning av principerna för organisationsrätten och den kollektiva förhandlingsrätten, och då särskilt beakta stridsåtgärdsrättens koppling till andra grundläggande rättigheter som förhandlingsrätten. I uppdraget ingår också att redovisa hur de förslag som lämnas förhåller sig till regeringsformen – särskilt bestämmelserna om föreningsfrihet och om stridsåtgärder på arbetsmarknaden – och den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (). Det ingår inte i uppdraget att föreslå grundlagsändringar. Regeringen gav i uppdrag att kartlägga och analysera förekomsten av konflikter på den svenska arbetsmarknaden i situationer där en arbetstagarorganisation vidtar stridsåtgärder mot en arbetsgivare som är bunden av ett tillämpligt svenskt kollektivavtal med en annan organisation. Uppdraget ska redovisas . Resultatet av uppdraget ska beaktas i utredningens arbete. Utredningen ska bedrivas i nära dialog med arbetsmarknadens parter. Uppdraget ska redovisas . 1.Ett reklamlandskap i förändring –konsumentskydd och tillsyn i en digitaliserad värld. för blåljusverksamhet och andra samhällsnyttiga funktioner. 5.Vissa processuella frågor på socialförsäkringsområdet. 6.Grovt upphovsrättsbrott och grovt varumärkesbrott. 7.Försvarsmaktens långsiktiga materielbehov. 8.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2018. Beslut under osäkerhet. 9.Ökad trygghet för studerande som blir sjuka. 10.Myndighetsgemensam indelning – samverkan på regional nivå. Myndighetsgemensam indelning – författningsändringar till följd av ny landstingsbeteckning. –för unga som varken arbetar eller studerar. 12.Uppdrag: Samverkan 2018. Många utmaningar återstår. 13.Finansiering av infrastruktur med skatt eller avgift? 14.Bidragsbrott och underrättelseskyldighet vid felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen – en utvärdering. 15.Mindre aktörer i energilandskapet –genomgång av nuläget. 16.Vägen till självkörande fordon – introduktion. Del 1 + 2. icentrum – ett ramverk för lärares och rektorers professionella utveckling. 18.Statens stöd till trossamfund i ett mångreligiöst . 19.Forska tillsammans – samverkan för lärande och förbättring. 22.Ett ordnat mottagande – gemensamt ansvar för snabb etablering eller återvändande. 23.Konstnär – oavsett villkor? 24.Tid för utveckling. 25.Juridik som stöd för förvaltningens digitalisering. 26.Några frågor i skyddslagstiftningen. 27.Ekonomiska sanktioner mot terrorism. –för snabba, säkra och effektiva hjälpinsatser. 29.Validering i högskolan – för tillgodoräknande och livslångt lärande. 30.Förenklat förfarande vid vissa beslut om hemlig avlyssning. 31.En lag om operativt militärt stöd mellan och . 32.Ju förr desto bättre – vägar till en förebyggande socialtjänst. 34.Vägar till hållbara vattentjänster. 35.Ett gemensamt bostadsförsörjningsansvar. 36.Rätt att forska. Långsiktig reglering av forskningsdatabaser. 37.Att bryta ett våldsamt beteende för män som utsätter närstående för våld. 38.Styra och leda med tillit. Forskning och praktik. 39.God och nära vård. Uppdrag: Samverkan 2018. Många utmaningar återstår. [12] Flexibel rehabilitering. Ett ordnat mottagande – gemensamt ansvar för snabb etablering eller återvändande. Tid för utveckling. [24] Vissa fredspliktsfrågor. Ett reklamlandskap i förändring –konsumentskydd och tillsyn i en digitaliserad värld. Myndighetsgemensam indelning – samverkan på regional nivå. Myndighetsgemensam indelning – författningsändringar till följd av ny landstingsbeteckning. Finansiering av infrastruktur med skatt eller avgift? Bidragsbrott och underrättelseskyldighet vid felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen – en utvärdering. Juridik som stöd för förvaltningens digitalisering. Styra och leda med tillit. Forskning och praktik. Försvarsmaktens långsiktiga materielbehov. Några frågor i skyddslagstiftningen. En lag om operativt militärt stöd mellan och . för blåljusverksamhet och andra samhällsnyttiga funktioner. Grovt upphovsrättsbrott och grovt varumärkesbrott. –för snabba, säkra och effektiva hjälpinsatser. Förenklat förfarande vid vissa beslut om hemlig avlyssning. Aggressionsbrottet och ändringar i Romstadgan. Statens stöd till trossamfund i ett mångreligiöst . Konstnär – oavsett villkor? Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2018. Beslut under osäkerhet. Mindre aktörer i energilandskapet –genomgång av nuläget. [15] Vägar till hållbara vattentjänster. Vägen till självkörande fordon – introduktion Del 1 + 2. Ett gemensamt bostadsförsörjningsansvar. Vissa processuella frågor på socialförsäkringsområdet. Ju förr desto bättre – vägar till en förebyggande socialtjänst. Att bryta ett våldsamt beteende –återfallsförebyggande insatser för män som utsätter närstående för våld. God och nära vård. Ökad trygghet för studerande som blir sjuka. –för unga som varken arbetar eller studerar. i centrum – ett ramverk för lärares och rektorers professionella utveckling. Forska tillsammans – samverkan för lärande och förbättring. Validering i högskolan – för tillgodoräknande och livslångt lärande. Rätt att forska. Långsiktig reglering av forskningsdatabaser. Ekonomiska sanktioner mot terrorism.