sou · H6B319 · 2018-03-06 00:00:00 — Systematiskt kvalitetsarbete ska enligt skollagen bedrivas av huvudmän och i förskolor och skolor. Man ska systematiskt och kontinuerligt planera, följa upp och utveckla utbildningen. I skollagspropositionen framhåller regeringen att arbetet med att utveckla verksamheten är en process där en analys och värdering av bl.a. skolans resultat och redan vidtagna åtgärder måste ligga till grund för beslut om åtgärder för förbättring. Det innebär enligt regeringen att huvudmannen ska ha ett kvalitetssystem med struktur, rutiner, pro- 4Om en aktör driver både grund- och gymnasieskola räknas det som olika enheter och i vissa fall drivs olika stadier i som olika skolenheter, även om de finns på samma adress. Med aktör menas här en skolhuvudman eller ett kluster av skolhuvudmän som har samhörighet genom bolag eller varumärke. 5Skolverkets skolenhetsregister för juni månad. 6Den största enskilda huvudmannen är Internationella engelska skolan med drygt 20 000 elever i och cirka 800 i gymnasiet. Därefter kommer några enskilda huvudmän med drygt 10 000 elever i . De största enskilda huvudmännen inom gymnasieutbildningen har drygt 5 000 elever var. De flesta företag som driver fristående förskolor är små. Över hälften har färre än 10 anställda. 7Skolverket/(2016). cesser och resurser, vilket är en förutsättning för ledning och styrning av verksamheten. Syftet med allt kvalitetsarbete är att det ska leda till förbättringar, fastslår regeringen. (Se prop. 2009/10:165, s. 303–304. From Great to Excellent är ett exempel på samverkan mellan kommunala skolhuvudmän kring det systematiska kvalitetsarbetet som sedan leder vidare till gemensamma utvecklingsinsatser i samverkan med regionen och högskolan. , , och kommun har inlett ett långsiktigt strategiskt samarbete med Region och . Samverkan innebär att deltagande parter genom strukturerat gemensamt systematiskt kvalitetsarbete (i form av kompetensutveckling, kollegialt lärande och analyser) identifierar framgångsfaktorer för utvecklingsinsatser som förväntas leda till positiv resultatutveckling för elevernas måluppfyllelse. Kvalitetsteamet i är ett exempel på samverkan mellan rektorer kring behovet av utvecklingsinsatser.9 inrättade Kvalitetsteamet. Det består av sju legitimerade lärare, varav en lektor. Arbetet samordnas och leds av kommunens utvecklingsledare. Kvalitetsteamets övergripande uppdrag är att förbättra möjligheterna för en ökad måluppfyllelse och framgångsrik undervisning. Det innebär terminsvisa uppdrag ute hos olika skolor och förskolor. Kvalitetsteamet kan t.ex. ge inspiration och stöd utifrån forskning och erfarenhet, vara en konstruktiv samtalspartner och driva utvecklingsprojekt och samordna arbetsgrupper. I arbetet med att fördela uppdrag har en process utvecklats där kommunens rektorer har fått göra en behovsbeskrivning där de specificerar vilka utvecklingsbehov de har och vad de önskar att kvalitetsteamet hjälper till med. Sedan har samtliga ansökningar tagits upp vid ett gemensamt rektorsmöte. Där har rektorerna gemensamt diskuterat var kvalitetsteamet skulle göra mest nytta och beslutat var kvalitetsteamet ska arbeta den kommande terminen. 8Se också t.ex. rapporten ger möjlighet till förändring – Skolinspektionens erfarenheter och resultat från tillsyn och kvalitetsgranskning 2012 och stödmaterial för det systematiska kvalitetsarbetet. 9Verksamhetsnära, behovsstyrd skolutveckling. En utvärdering av Kvalitetsteamet i , , Spira utvärdering, , Bättra konsult, . Huvudmannens organisation av kvalitets- och utvecklingsarbetet ser olika ut beroende på huvudmannens storlek och om det är en eller en enskild huvudman. Generellt hos kommunala huvudmän får förvaltningschefen och verksamhetscheferna stöd från en utvecklingsavdelning i kvalitets- och utvecklingsarbetet. På utvecklingsavdelningen finns det t.ex. en utvecklingschef eller en utvecklingsledare, en vetenskaplig ledare och utvecklingsstrateger eller kvalitetsutvecklare. Utvecklingsavdelningen stödjer också skolorna och förskolorna i deras arbete med bl.a. processtöd. En utvecklingsavdelning är ett kvalificerat stöd för förvaltningsledningen och för verksamheterna i arbetet för en skola på vetenskaplig grund. Det är en miljö som integrerar det systematiska kvalitetsarbetet med forskning och utveckling. Hos en mindre huvudman kan det vara en person som utgör detta stöd, eventuellt inom en del av sin anställning. För att säkerställa att alla huvudmän, oavsett storlek, får ta del av ett sådant stöd är en möjlighet att huvudmännen samverkar med varandra kring dessa frågor. Exempel på FoU-enheter hos några kommunala skolhuvudmän är Pedagogisk Inspiration (PI ), förvaltningen Förskola i , () i , Lärande och familj i och i kommun. Dessa beskrivs närmare i bilaga 5. 6.4Forskarutbildade lärare i skolväsendet Av 2 kap. 22 § skollagen (2010:800) framgår att varje huvudman ska sträva efter att för undervisningen anställa lärare och förskollärare som har forskarutbildning. I alla skolformer utom förskolan fanns det 2016 totalt 155 246 lärare varav 1 158 hade en forskarexamen, dvs. av alla lärare.10 I antal fanns de flesta i 10 Den senaste statistiken över antal lärare är Lärarregister avseende (statistik kommer att publiceras ). Där samlas uppgifter in om lärare och pedagogisk personal från samtliga skolenheter i . SCB har sedan matchat på uppgift om varje lärares högsta utbildning enligt SUN från . Totalt fanns det 155 246 lärare register, varav 1 158 hade Forskarexamen som högsta län (400), (214) och län (150). I de tre länen fanns två tredjedelar av de forskarutbildade lärarna. Den högsta andelen forskarutbildade lärare fanns i län (1,), (1,) och (1,). En lektor i skolväsendet ska vara en legitimerad lärare eller förskollärare som har avlagt lägst licentiatexamen och visat pedagogisk skicklighet under tjänstgöring. Titeln lektor infördes i skolväsendet när den nya skollagen antogs. Syftet enligt propositionen Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och trygghet (prop. 2009/10:165) var att lärare skulle ges möjlighet till karriär inom skolväsendet och bidra till att eleverna uppnår bättre resultat. Regeringen betonade värdet av forskarutbildade lärare på alla nivåer i skolsystemet. I de tidigare årskurserna i kan det enligt regeringen handla mer om fördjupad ämnesdidaktisk kompetens som kan bidra till att exempelvis utveckla metoder och arbetssätt, medan det i senare årskurser och i gymnasieskolan kan handla mer om ämnesdjup och ämnesdidaktik. Regeringen bedömde dessutom att lektorer i förskolan kan bidra till att verksamheten kan utvecklas med utgångspunkt i bl.a. aktuell forskning så att barnens möjligheter till utveckling och lärande blir så optimala som möjligt. Enligt regeringen är det självfallet rektorn eller förskolechefen som inom ramen för sitt uppdrag avgör vilka arbetsuppgifter som ska ingå i en lektors tjänstgöring, men det är rimligt att tänka sig att lektorernas fördjupade kompetens används för särskilda syften och att de t.ex. ges möjlighet att arbeta med skolutveckling i syfte att öka elevernas måluppfyllelse (prop. 2009/ 10:165, s. 273–274). Reformen om karriärsteg för lärare infördes och regleras i skollagen (2010:800) och i förordningen (2013:70) om statsbidrag till skolhuvudmän som inrättar karriärsteg för lärare. Bestämmelsen i 2 kap. 22 § skollagen om att huvudmännen ska sträva efter att inrätta karriärsteg för särskilt yrkesskickliga lärare är ett s.k. målsättningsstadgande. Statskontoret har på uppdrag av Antalet lärare är räknat som unika individer verksamma i någon av skolformerna Förskoleklass, Grundskola, Grundsärskola, Specialskola, Gymnasieskola, Gymnasiesärskola, Komvux, Särvux och SFI. SCB räknar här som Lärare alla som bedriver egen undervisning för (normalt sett) en grupp elever – oavsett formell behörighet eller legitimation. regeringen följt upp och analyserat hur reformen implementerats och fungerar. Uppdraget har redovisats (Statskontoret, 2015:12), (Statskontoret, 2016:1) och (Statskontoret, 2017:1). Vetenskap i Skolan (VIS) och Nätverket för Forskarutbildade Lärare () 2012 tog Forskningsnätet och FoU Skola/initiativ till projektet , Vetenskap i skolan (). Ut- gångspunkten för VIS var dels den nya bestämmelsen i skollagen, dels statliga och kommunala satsningar för att ge lärare möjlighet till forskarutbildning. VIS skulle vara ett skånskt nätverk av lärare som har licentiat- eller doktorsexamen eller går en forskarutbildning. Det skulle vara en samlingspunkt för dessa lärare och om lärarna ville skulle de kunna bli en resurs för skolutveckling även utanför de skolor och kommuner där de var verksamma. Projektet fick stöd av SKL och 2013 och följdes upp 2015. är VIS en fristående organisation. Det är en ekonomisk förening med ett 40-tal medlemmar, s.k. VIS-lärare, som medverkar i olika uppdrag inom skolutveckling med flera skånska kommuner som uppdragsgivare. VIS driver Nätverket för Forskarutbildade Lärare () som är ett nationellt nätverk för verksamma lärare med forskarutbildning. 7Aktörer med regionalt utvecklingsansvar 7.1Länsindelning och regionalt utvecklingsansvar är indelat i 21 län.1 Länet betecknar både ett geografiskt område och en administrativ nivå. Genom länsstyrelserna fungerar länen som enheter för den statliga regionala administrationen.2 Länsgränserna överensstämmer med verksamhetsområdena för landstingen.3 Under beteckningen region har 14 landsting ett större ansvar för den regionala utvecklingen, ett s.k. regionalt självstyre. Regeringen har () remitterat ett förslag om att samtliga landsting ska ha ett regionalt utvecklingsansvar.4 Remissvaren ska ha kommit in senast och ändringen föreslås träda i kraft . Det regionala utvecklingsansvaret omfattar bl.a. uppgifter i det regionala tillväxtarbetet. Inriktningen för det arbetet har slagits fast i den nationella strategin för hållbar regional tillväxt och attraktionskraft –2020 (N2015/5297/RT), och strategin och dess prioriteringar ska vara vägledande vid utvecklingen och genom- 1Länsindelningen, eller formerna för att ändra den, är inte författningsreglerade. Praxis är att regeringen kan besluta om mindre ändringar i indelningen, medan mer omfattande justeringar eller namnändringar bör underställas . (Fi 2015:09) har i uppdrag att föreslå en ny läns- och landstingsindelning. Kommittén ska utgå från vilka behov medborgare och näringsliv har i olika frågor bl.a. transporter, arbetsmarknad, hälso- och sjukvård, utbildning, kultur och en god miljö. Uppdraget har förlängts och ska slutredovisas . 2Länsstyrelsens chef är landshövdingen som utses av regeringen. 3Det viktigaste ansvarsområdet är hälso- och sjukvården. Andra vanliga områden är folktandvården, utbildning, kultur (främst länsmusik, -teatrar och -museer) och näringslivsstöd. Ansvaret för kollektivtrafiken delas ofta mellan kommunerna och . 4Finansdepartementets promemoria Ett enhetligt regionalt utvecklingsansvar (Ds 2017:61). I promemorian föreslås att lagen (2010:630) om regionalt utvecklingsansvar i vissa län ändras så att lagen omfattar samtliga län. Aktörer med regionalt utvecklingsansvar förandet av regionala utvecklingsstrategier (även kallade regionala utvecklingsprogram). De aktörer som har det regionala utvecklingsansvaret i länen har genom särskilda regeringsbeslut fått uppgifter inom den regionala tillväxtpolitiken, bl.a. att upprätta regionala kompetensplattformar för att främja kompetensförsörjning och utbildningsplanering (N2009/9378/RT). 7.2En lärar- eller förskollärarutbildning i nästan alla län 28 lärosäten anordnar minst en lärar- eller förskollärarutbildning.5 I finns det sju lärosäten och i finns det två.6 Några lärosäten har campus på flera orter.7 Sammantaget betyder det att det finns en lärar- eller förskollärarutbildning i alla län utom ett, (se figur 7.1). Länen har olika förutsättningar. Till exempel varierar antalet kommuner per region. 5Det finns totalt 48 universitet och högskolor, varav 31 är statliga och 17 är s.k. enskilda utbildningsanordnare. 6I är följande lärosäten belägna; , , Kungl. Tekniska högskolan, Kungl. , och , och konstnärliga högskola. I finns och . 7Mittuniversitet har lärar- eller förskollärarutbildning i och i . ger utbildningen i både och . ger utbildningar även på Campus . har utbildningar både i och i , Linnéuniversitet såväl i som i . Aktörer med regionalt utvecklingsansvar Aktörer med regionalt utvecklingsansvar Det finns många lokala och regionala miljöer som finansieras helt eller delvis av SKL:s medlemmar där forskning, utveckling och innovation pågår. Utvecklingsarbete sker ofta i nära samverkan med bl.a. universitet och högskolor. De regionala och kommunala forskningsmiljöerna har ofta sin tyngdpunkt på landstingskommunala och kommunala kärnverksamheter, dvs. hälso- och sjukvård och socialtjänst. Det primära intresset är att skapa FoU-miljöer inom – eller i omedelbar närhet till – sina egna verksamheter. Detta innebär att de oftare handlar om ett mångvetenskapligt och applikationsnära snarare än disciplinanknutet, teoretiskt arbete.8 Ett län har vanligen en FoU-enhet för och en för den kommunala sektorn. FoU-enheterna i landstingen och kommunsektorn har bildats oberoende av varandra. De flesta FoU-enheter inom den kommunala sektorn har fått någon form av etableringsstöd från för FoU-arbetet med inriktning mot äldrefrågor. Det är vanligt att det finns någon form av samarbete mellan FoU-enheter inom landsting och FoU-enheter inom kommunsektorn. Man kan också ha etablerat samarbete med lärosäten.9 7.3.1Regionernas roll i arbetet med skolutveckling Utredningen vill peka på att det finns exempel på regionala organ som får i uppdrag att driva stöd till skolutveckling. Till exempel har en FoU-ledare inom skola och utbildning, FoUI kommuner har en vetenskaplig ledare för och Lärande, Region har en teamchef och en vetenskaplig ledare för utbildning och har en vetenskaplig ledare för . När det gäller t.ex. FoUrum utbildning i Region har länets 13 kommuner beslutat att tillsammans skapa en gemensam FoU-enhet för utbildning. Genom ett sådant regionalt samarbete 8Utanför det akademiska rummet. Forsknings-, utvecklings- och innovationsmiljöer i praktiken (Kommuner och Landsting, 2016, s. 17). 9Forskning och utveckling i kommuner, landsting och regioner – en delrapport från IKA- projektet (Kommuner och Landsting i samarbete med forskningsråd, 2005, s. 11). Aktörer med regionalt utvecklingsansvar skapas förutsättningar för kvalitetsutveckling som inte vore möjligt annars. Samarbetet bygger på ett partnerskap mellan länets kommuner. Uppdraget är att arbeta med alla gemensamma utbildningsfrågor som kommunerna prioriterar att samverka kring. Insatserna kan vara av både forsknings- och utvecklingskaraktär. Motsvarande partnerskap finns för kommunernas socialtjänst i länet. Verksamheterna organiseras inom verksamhetsområdet utveckling i Region . Ett annat exempel är FoU Skola i som drivs av de skånska kommunerna med som organisatorisk bas. FoU-enhetens uppgift är att främja undervisning på vetenskaplig grund och den har en överblick över regionens FoU- inriktade skolstödsverksamhet. 8Kartläggning av befintlig samverkan kring praktiknära forskning 8.1Vad är samverkan? Det finns ett antal definitioner på samverkan som man kan använda som utgångspunkt i att förstå det komplexa begreppet samverkan. Danermark & (1999) lyfter att samverkan innebär ett arbete tillsammans med andra individer, som i regel har annan professionsutbildning, styrs av andra regelsystem och befinner sig i olika organisatoriska positioner, för gemensamt uppsatta mål. En annan samverkansteori utgör Glasbergens (2011) samverkanstrappa som sammanlänkar tre olika perspektiv som kan vara intressanta att lyfta utifrån att samverkan avser att leda till förbättring. Det första perspektivet handlar om organisationen och enskilda samarbeten och vad som händer i grupper. Det andra perspektivet undersöker den gemensamma agendan och hur den utformas utifrån vad samverkan ska handla om och den gemensamma målsättningen. I det tredje perspektivet handlar det om samverkan leder till påverkan av de politiska beslutsstrukturerna i samhället och hur aktörerna kan påverka dessa strukturer. I Kunskapsguiden beskrivs samverkan som ett organisatoriskt sätt att lösa utmanande uppgifter som den egna enheten inte klarar på egen hand.1 Samverkan kan också beskrivas som en form av systematiserande samarbete. För att samverkan ska fungera behövs 1 Kunskapsguiden () är en nationell plattform som samlar kunskap inom evidensbaserad praktik för att underlätta kunskapsstyrning, kunskapsspridning och kunskapsinhämtning och ges ut av i samverkan med , , , social utvärdering (SBU), Kommuner och Landsting (SKL) och (). Kartläggning av befintlig samverkan kring praktiknära forskning styrning, struktur och samsyn. Dessa tre komponenter kan brytas ner i ett antal delområden som är grundläggande förutsättningar för god samverkan. Några punkter som har särskild betydelse för en god samverkan är •en ledning som prioriterar samverkan •en tydlig arbetsstruktur med ansvarsfördelning, kontaktvägar och rutiner •kunskap om och respekt för varandras uppdrag och professionella kompetenser •gemensamma målgrupper och mål •gemensamma fora och rutiner för beslut •fokus på varje individs behov •kunskap om samverkan hos varje enhet som deltar. 8.2Gemensamma möten med samverkansparterna –har utredningen genomfört gemensamma möten med samverkansparterna på plats hos ett lärosäte som bedriver förskollärar- eller lärarutbildning.2 Utredningen har besökt 14 av de 26 lärosätesorterna med lärar- eller förskollärarutbildning, med geografisk spridning från till (se figur 8.1).3 2Mötena ägde rum på ett lärosäte utom i där mötet hölls i . I företrädde en person två lärosäten, och Linnéuniversitetet. 3Från norr till söder är de besökta orterna: , , , , , , , , , , , , och . Utredningen har även besökt i samband med som ägde rum på och hade Praktiknära forskning och praktiknära samverkan ur ett lärarutbildningsperspektiv som tema. Kartläggning av befintlig samverkan kring praktiknära forskning Kartläggning av befintlig samverkan kring praktiknära forskning Valet av orter att besöka har gjorts i två steg. I ett första steg har utredningen identifierat olika exempel på samverkan genom möten med centrala aktörer (bl.a. SKL, och ), dokumentstudier (webbplatser, rapporter, etc.) och deltagande i konferenser. Utredningen har också bjudit in till att bidra med exempel i samband med , och på utredningens webbplats. I ett andra steg har utredningen säkerställt att de fyra lärosäten som ingår i försöksverksamheten har varit inkluderade och att den geografiska spridningen har varit god. Utredningen har kontaktat lärosätena, oftast genom RUC (eller motsvarande), och bett att få träffa alla parter i samverkansarbetet, dvs. regionen, lärosätet (inklusive studenter på lärar- eller förskollärarutbildningen), skolhuvudmännen (kommunala tjänstemän och politiker respektive företrädare för fristående verksamheter), beroende på hur samverkan är utformad, liksom rektorer/förskolechefer och lärare/förskollärare (se bilaga 3). Som metod har utredningen använt öppna gruppintervjuer (samtal) som utgått från följande frågeområden: •vad, eller vilka faktorer, påverkar långsiktigheten i samverkan om praktiknära forskning •vilka är framgångsfaktorerna respektive begränsningarna för samverkan om praktiknära forskning •hur utvärderas samverkan kring praktiknära forskning •hur utformas samverkansavtalen, finns det olika typer av överenskommelser •hur används praktiknära forskning i arbetet med att utveckla skolan respektive lärarutbildningen •hur ser finansieringsmodellen ut. Därutöver har deltagarna inbjudits att fritt lyfta ytterligare områden de särskilt velat uppmärksamma utredningen på. Frågan om hur man ser på praktiknära forskning har också diskuterats. Genomgående har deltagare generöst bidragit med material till utredningen. Kartläggning av befintlig samverkan kring praktiknära forskning Frågeområdena har varit en bra agenda för samtalen och har säkerställt att alla områden har täckts. har mötena varit flexibla, frågorna har kunnat anpassas till situationen och värdefull information som inte kunnat planeras in i förväg har kunnat fångas upp. Frågorna har bjudit in till diskussion mellan deltagarna och även stimulerat dem att utveckla beskrivningar av både koncept och erfarenheter som de anser vara av vikt för att utveckla samverkan kring praktiknära forskning. Det har varit ett iterativt arbetssätt där samma frågor har återkommit vid alla möten. På så sätt har det varit möjligt att stämma av olika bilder och få olika uppgifter bekräftade från respektive samverkansmiljö. Arbetssättet har också gett utredningen en fördjupad förståelse av problemområden när det gäller samverkan kring praktiknära forskning och användningen av forskningsresultat inom skolväsendet och förskollärar- och lärarutbildningarna. 8.3Exempel på strukturer för samverkan I detta avsnitt redovisar utredningen exempel på olika strukturer för samverkan kring praktiknära forskning. Kartläggningen visar på att samverkan oftast omfattar mer än praktiknära forskning (se figur 8.2). Kartläggning av befintlig samverkan kring praktiknära forskning Strukturerna ser olika ut beroende på vilka som samverkar, i vilket syfte de samverkar och vad deras samverkan avser. Det går därför inte att uttala sig generellt om vad en gemensam samverkansmodell skulle kunna vara och hur den uppnås bäst. Det finns dock faktorer som kan underlätta eller försvåra samverkan (se avsnitt 8.4 nedan). •gemensam finansiering för forskningssamverkan 8.3.1Gemensam finansiering för forskningssamverkan Forskningsplattformen Lärande i samverkan vid Forskningsplattformen Lärande i samverkan är en forskningssamverkan mellan och omgivande samhälle med skollagstyrda verksamheter. Plattformens syfte är att utifrån praktiknära och verksamhetsrelevant forskning bidra till att utveckla undervisningen i skola och förskola. I styrgruppen ingår initialt , och representanter från närliggande kommuner.4 4 En motsvarande forskningsplattform finns inom hälsa, vård och omsorg, Hälsa i samverkan. Den startade och är ett samarbete mellan , och kommuner i nordöstra . Tillsammans finansierar de forskningsverksamheten och representanter från finansiärerna bildar en Samordningsgrupp som beslutar om och följer upp Forskningsplattformens inriktning och verksamhet. Forskningsplattformen är en mötesplats för utbyte av erfarenheter och kreativa idéer. All forskning ska ha hög vetenskaplig kvalitet och vara möjlig att förankra och implementera i deltagande verksamheter. Forskningen strävar efter att säkerställa en hållbar och långsiktig kunskapsutveckling inom hälsa, vård och omsorg. Forskningsplattformen erbjuder en mötesplats för forskning och utveckling inom hälsa, vård och omsorg, ett nätverk av forskare och verksamheter, en möjlighet att delta i seminarier och föreläsningar samt möjligheter till finansiering och ett administrativt stöd. finns 10 flervetenskapliga projekt under plattformens paraply som bl.a. omfattar områdena vårdvetenskap, omvårdnad, hälsovetenskap, socialt arbete, psykologi, oral hälsa och datorvetenskap. Sammanlagt 25 forskare och 8 doktorander är involverade i projekten. De olika projekten ger också studenter på kandidat-, magister- och masternivå möjlighet att bli involverade genom utvärderingar eller delprojekt. Denna forskningsplattform har utvärderats. Kartläggning av befintlig samverkan kring praktiknära forskning Plattformen ska fungera som en arena för mötet mellan yrkesverksamma och akademi. Forskning som bedrivs inom ramen för plattformen ska kännetecknas av hög vetenskaplig kvalitet, som den bedrivs i samverkan med skollagstyrda verksamheter i samhället. Forskningsprojekten ska vara relevanta för skola och/ eller förskola samt möjliga att implementera i verksamheten.