sou · H6B348 · 2018-06-14 00:00:00 — Ett alltför ensidigt fokus på det systematiska patientsäkerhetsarbetet i tillsynen kan vidare försvåra den kulturförändring som Tillitsdelegationen vill se mot mer fokus på insatserna till patienterna på bekostnad av fokus på planer, dokumentation och formalia som i förlängningen kan leda till en checklistementalitet. Tillsyn av det systematiska patientsäkerhetsarbetet bör enligt delegationens uppfattning därför vara en av flera möjliga inriktningar i tillsynen snarare än den huvudsakliga. Patientsäkerhet utgör dessutom endast en av flera viktiga dimensioner av god vård, såsom det definieras i hälso- och sjukvårdslagen (2017:30). Övriga dimensioner är också viktiga ur ett tillsynsperspektiv. Här redovisas endast kostnader och samhällsekonomiska konsekvenser samt konsekvenser vid regelgivning. Övriga konsekvensanalyser redovisas i Tillitsdelegationens huvudbetänkande. 8.1Kostnader och samhällsekonomiska konsekvenser Delegationen föreslår att regeringen bör tillkännage för sin bild av tillsynen som ett väsentligt lärandeinslag vad gäller områden vård, skola och omsorg med tonvikt även på medborgaren. Kostnader för detta hänförs till ordinarie ärendehantering för regeringen och . Detta kan ske inom ram. Tillitsdelegationen bedömer att en mer situations- och verksamhetsanpassad statlig tillsyn innebär samhällsekonomiska vinster . Effekten uppnås genom att tillsynen bidrar mer till verksamhetsutveckling men även genom att skapa färre negativa bieffekter i granskade verksamheter. Tillitsdelegationen föreslår två lagändringar, dels att regleringen om vitesföreläggande tas bort från skollagen (2010:800), dels att bestämmelsen om att tillsynen främst ska inriktas på granskning av vårdgivarens systematiska kvalitetsarbete tas bort ur patientsäkerhetslagen (2010:659). Vi har närmare skrivit om det i kap. 7. Synpunkter har inhämtats från och i enlighet med utredningsdirektiven. Lagändringarna har inte någon relevans såvitt avser de skyldigheter som följer av anslutning till Europeiska unionen. Vad gäller regleringen om vitesföreläggandet i skollagen, hänför sig detta till ett tillägg i samma lag med ikraftträdande . Jämför vi med tidigare statistik har antalet beslut om förelägganden om viten ökat från cirka 10 till 100 stycken (jämför Skolinspektionens årsredovisning ). Tillitsdelegationen värderar inte betydelsen av antalet förelägganden. Bestämmelsen har dock enligt Skolinspektionen resulterat i en överanvändning av vite som inte är ändamålsenlig. Tillitsdelegationen konstaterar att möjligheter till att avstå från att besluta om förelägganden har saknats för Skolinspektionen, även i de fall som ett sådant skarpt styrmedel inte skulle ha behövts. De ärenden som vitesföreläggandet syftar på, är komplexa och beror på många faktorer. Det är dessutom troligt att det kan vara svårt för verksamhetsutövaren att veta var gränsen går när vite inträder. Varje situation torde vara unik och därmed bör också sanktionsmöjligheten anpassas snarare än likriktas. Hanteringen av det stora antalet förelägganden uppskattas har lett till ökade kostnader hos såväl de tillsynade som för myndigheterna. Det gäller både i att handlägga själva beslutet, men också att hantera överklaganden på dessa beslut. Lägg därtill den negativa inverkan ett föreläggande kan ha för kommuner och enskilda aktörer –i synnerhet om det inte alls skulle ha behövts för att åtgärder skulle vidtas. Tillitsdelegationens förslag om att ta bort kravet på vitesföreläggandet bedöms därför ge positiva effekter, både monetära och andra. En effekt är större frihet till tillsynsmyndigheten att på egen hand avgöra när styrmedlet är befogat. För de tillsynade aktörerna är konsekvenserna inga om lagstiftningen följs. Om man inte lever upp till lagstiftningen, minskar även risken för en hårdare sanktion från statens sida, än vad som faktiskt är nödvändigt i det enskilda fallet. Ytterligare konsekvenser bedöms vara minskade administrativa kostnader för alla berörda. För Skolinspektionen har införandet av kravet 2015 lett till ökade kostnader om totalt . Denna kostnad bedöms minska. Även kostnader för överklagandehanteringen bedöms minska för de tillsynade (eller enskild aktör) och för domstolsväsendet. har beslut om förelägganden om viten riktats i samma omfattning till kommuner respektive enskilda aktörer som deras relativa andel av antalet skolenheter (). av besluten överklagas. Vår uppskattning är att administrationen av överklaganden kostar cirka 2 miljoner för de överklagade och domstolsväsendet tillsammans. Vårt förslag skulle därmed kunna leda till en kostnadsminskning för de inblandade aktörerna med , endast gällande administrationen av viteskravet. Tillitsdelegationen föreslår även att skrivning om att tillsynen främst ska inriktas på granskning av vårdgivarens systematiska kvalitetsarbete, 3 § kap 7 andra stycket i patientsäkerhetslagen, tas bort. Denna skrivning indikerar en smalare och mer indirekt granskning, vilket kan riskera att leda till mer fokus på checklistor och mindre eller begränsat fokus på brukare och patienter. Genom att ta bort skrivningen öppnar lagstiftningen upp för att tillsynen av det systematiska patientsäkerhetsarbetet kan vara en av flera möjliga inriktningar och inte den huvudsakliga. Därmed ökar möjligheterna för att avgöra vad tillsynen ska fokusera på och i linje med en mer lärande tillsyn, som även patientperspektivet kan ges större tyngd. Konsekvenser för de tillsynade objekten torde vara att oftare också kunna bli granskad på andra faktorer än det systematiska egenkontrollarbetet. För den tillsynade, oavsett eller enskild aktör, kan detta medföra en större variation vid inspektion, men ökade möjligheter att också stärka och åtgärda andra delar av verksamheten. Vi bedömer att en bredare tillsyn inte har kostnadsmässiga konsekvenserna för de som blir tillsynade. Lagstiftningen är densamma och kraven för att uppfylla den har inte förändrats. Vi föreslår inte heller att tillsynen ska bli mer omfattande genom utökade resurser. 9.1Förslaget till lag om ändring i skollagen (2010:800) 26 kap. 27 § Ett föreläggande enligt detta kapitel får förenas med vite. Om det finns anledning att anta att en person som är föremål för ett föreläggande har begått en gärning som kan föranleda straff eller en straffliknande sanktion, får han eller hon inte föreläggas vid vite att medverka i en utredning som har samband med den gärningen. Lag (2014:903). Paragrafen ändras på så sätt att andra stycket tas bort. Förslaget behandlas i avsnitt 7.2. Genom ett borttagande av nu gällande bestämmelse i paragrafens andra stycke, som föreskriver att föreläggande som avses i 26 kap. 10 § ska förenas med vite om en eller flera brister som allvarligt försvårar förutsättningarna för eleverna att uppnå målen för utbildningen, om det inte av särskilda skäl är obehövligt, ges Skolinspektionen möjlighet att i varje enskilt fall avgöra när vitesinstrumentet är ändamålsenligt att tillämpa enligt paragrafens första stycke. Därmed ökar möjligheten att anpassa metoderna för tillsynen till situation och behov i den verksamhet som är föremål för tillsyn (jämför 26 kap. 2 §). 9.2Förslaget till lag om ändring i patientsäkerhetslagen (2010:659) 7 kap. 3 § Tillsyn enligt denna lag innebär granskning av att den verksamhet och den personal som avses i 1 och 2 §§ uppfyller krav och mål enligt lagar och andra föreskrifter samt beslut som har meddelats med stöd av sådana föreskrifter. Föreläggande enligt 20 och 24 §§ och förbud enligt 26–28 §§ får användas endast när verksamheten inte uppfyller de krav som framgår av lagar och andra föreskrifter. Paragrafen ändras på så sätt att andra stycket tas bort. Förslaget behandlas i avsnitt 7.3. Genom ett borttagande av andra stycket, som föreskriver om att tillsynen främst ska inriktas på granskning av att vårdgivaren fullgör sina skyldigheter enligt 3 kap. avseende bedrivande av ett systematiskt patientsäkerhetsarbete, ges möjlighet att anpassa tillsynen utifrån situation och behov i den verksamhet som är föremål för tillsyn (jämför 7 kap. 1 och 2 §§). Ahrenfelt, B. (2013) Förändring som tillstånd. Att leda förändrings- och utvecklingsarbete i företag och organisationer. Altermark, N. & , D. Kollegialt lärande i förskolan: en fallstudie av . I: Bringselius, L. (red.) Styra och leda med tillit – forskning och praktik. , A-C., , B., , J. och Lenrick, R. (2018) Rapport om utvärdering av IVO:s lärande tillsyn. & Inspektionen för vård och omsorg (2018) Försöksverksamhet: samordnad tillsyn mellan och Inspektionen för vård och omsorg. Dnr hos : 2017/016665. Dnr hos : 1.5-12080/2017. Argyris, C. & , D. (1995) Organizational learning II: theory, method, and practice. & Ek, E. Tillsyn, i , V. & , L. (red.) (2013) Uppdrag offentlig granskning, , . Bevan, G. & , C. (2006) What’s measured is what matters: targets and gaming in the English public health care system, i , 84 (3), 517–538. (2014) Den professionella logiken: Hur vetenskap och praktik förenas i det moderna kunskapssamhället. Bringselius, L. (2018) Vad är tillitsbaserad styrning och ledning? I:Bringselius, L. (red.) Styra och leda med tillit – forskning och praktik. Cotton et al. (2000) The Social Audit Agenda – Primary Health Care in a . , 4 (1), 3–28. (2012) , . Dedering, K. (2015) The same procedure as every time? School inspections and school development in , Improving Schools, 18 (2), 171–184. Dir. 2000:62 Kommittédirektiv. Tydligare och effektivare statlig tillsyn. Dir. 2016:51 Kommittédirektiv. Tillit i styrningen. Ds 2012:20 Inspektionen för vård och omsorg – en ny effektiv tillsynsmyndighet för hälso- och sjukvård och socialtjänst. & Visscher, A.J. (2006) Towards a theory on the impact of school inspections. on Educational Studies, 54 (1), 51–72. & Visscher, A.J. (2008) The relationships between school inspections, school characteristics and school improvement. on Educational Studies, 56 (2), 205–227. Ek, E. (2012) De granskade. Om hur offentliga verksamheter görs granskningsbara. (2018a) Regelbunden kvalitetsgranskning i statlig tillsyn: en fallstudie av Skolinspektionen. I: Bringselius, L. (red.) Styra och leda med tillit – forskning och praktik. (2018b) Tillitsbaserad granskning: Om Skolinspektionens potentiella roll för skolutveckling. Kommande rapport i Tillitsdelegationens (Fi 2016:03) rapportserie. (2013) Report of the Trust Public Inquiry. : Stationery Office. , O. (2018) Kollegial kvalitetsutveckling i grundskola –en fallstudie av . I: Bringselius, L. (red.) Styra och leda med tillit – forskning och praktik. Friedson, E. (2001) Professionalism: the third logic. : Policy Press. (2009) A Hindrance or a Help? The Contribution of Inspection to the Quality of Care Homes for Older People. , 39 (3), 488–505. Furnival, J. (2017) Regulation for improvement? A study of how improvement capability is conceptualised by healthcare regulatory agencies in the . (2017) Arbetsmodell för en långsiktig och hållbar tillsynsåterföring: genomlysning av ledning och styrning. Dnr hos Inspektionen för vård och omsorg, dnr 1.5-18803/2018. (2018) ”Det är ok att göra fel. Men det är inte ok att inte göra något alls.” Om verksamhetsutveckling i skola och omsorg. Intervjustudie beställd av Tillitsdelegationen. , A., , , , A., , L. & , U. (2016a) School evaluation in : a synthesis. Education Inquiry, 7 (3), 349-371. , A., , L. and , U. (2016b) Navigating the Evaluation Web: Evaluation in , Education Inquiry, 7(3), 259–281. , A., , L. & , K. (2017a). Can state supervision improve eldercare? An analysis of the assumptions of the Swedish supervision model. , 48 (2), 371–389. (2017b) Mätningar missar de mjuka målen. . malen/ (hämtad ). (2014) Polisens trafiksäkerhetsarbete. utvärderingsfunktion, Rapport 2014:1. (2006) Gaming in Targetworld: The Targets Approach to . , 66 (2006:4), 515–521. & , D. (2003) Debating the ’’ of Audit, , 4 (1), 29–50. Hämberg, E. (2017) Tillsyn i teori och praktik. Inspektionen för vård och omsorg (2017) Inspektionsuppföljning 2017. Dnr 18756/2018. Inspektionen för vård och omsorg (2018) Inspektionen för vård och omsorg: Årsredovisning 2017. (2016) På vetenskaplig grund: Program och teknologi inom skolinspektion. Langley, G. J., , R. D., , K. M., , T. W., , C. & Provost, P. (2009) The improvement guide: A practical approach to enhancing organizational performance. Lapsley, I. (2009) : The Cruellest Invention of the Human Spirit? ABASCUS: A , Finance and Business Studies, 45 (1), 1–21. Lapsley, I. (2012) Shedding Light or Obfuscating? Audit in an NPM world, 13–25, i Tria, G. & Valotti, G. (red.) Reforming the Public Sector: How to Achieve Better Transparency, Service, and Leadership. (2014) grund för bedömning? Dilemman i ”inspektionsträsket”. Utbildning & Demokrati, 23 (1), 57–83. (2014) Utvärderingsmonstret: Om kvalitetsmätning i den offentliga sektorn. , Upplaga 2:1. Lipsky, M. (1980) Street-level bureaucracy: Dilemmas of individuals in public service, , . Mannelqvist, R. (2017) Rättssäkerhet i sjukförsäkringen, i En sjukförsäkring att lita på? Rapport från forskarseminarium i 14–. , B. Keynote address to the general assembly of the standing international conference of inspectorates of education (SICI). Inspection and self-evaluation: alternative futures. , 2017, Sliema, . Maycraft Kall, W. (2010) The Governance Gap: Central-local steering & mental health reform in and . & , N. (1990) Governing economic life. Economy and Society, 19 (1), 1–31. (2018) Samverkan mellan tillsynsmyndigheter. I: Bringselius, L. (red.) Styra och leda med tillit - forskning och praktik. (2004) The Impact of Audit on Social Work Practice. , 34 (8), 1075–1095. on (2013) A promise to learn – a commitment to act. , R. och . R (2014) Review and synthesis of evidence on the (mechanisms of) impact of school inspections. synthesis-of-evidence-on-the-mechanisms-of-impact-of-s (hämtad ). , L., , K., & , A. (2018) Governance, Accountability, and Organizational Development: Eldercare Unit Managers' and Local Politicians’ Experiences of and Responses to State Supervision of Swedish Eldercare, , (hämtad 2018- 05-23). Pollitt, C. & Bouckaert, G. (2011) Reform: A Comparative Analysis: , Governance, and the . (1994) The Audit Explosion. (1999) . (2005) The Theory of the Audit Explosion. I: Ferlie, E., , L. och Pollitt, C. The Handbook of , , . 1997/98:136 Statlig förvaltning i medborgarens tjänst. 2007/08:50 Nya skolmyndigheter. 2008/09:160 Samordnad och tydlig tillsyn av . 2009/10:210 Patientsäkerhet och tillsyn. 2013/14:112 Villkor för fristående skolor m.m. (2016). New Approaches to Policy Implementation – How public executives address the complexity of policy implementation and what can be done to increase efficiency and sustainability. (2017) Utvecklad tillsynsmetod för ledning och styrning. Dnr hos Inspektionen för vård och omsorg 1.5-18803/2018. A. W. (1997) Understanding Governance: Policy Networks, Governance, Reflexivity and Accountability. revisorer 1994/95:RR9 revisorers förslag angående tillsyn – innebörd och tillämpning. (2013) Statens tillsyn över skolan – bidrar den till förbättrade kunskapsresultat? RRV (1996) Statlig tillsyn: ett förvaltningspolitiskt styrmedel. RRV 2001:24 tillsyn. RRV 2002:6 Tillsyn av behandlingshem för barn och ungdomar. & , E. (2000) Self-Determination Theory and the Facilitation of Intrinsic Motivation, Social Development, and Well-being. American Psychologist, 55 (1) 68–78. (2006) Transparensens former. I Levay, C. & Waks, C. ): Strävan efter transparens: Granskning, styrning och organisering i sjukvårdens nätverk. Skolinspektionen (2017a) : Årsredovisning 2017. Skolinspektionen (2017b) Direktiv för projekt 2018. Skolinspektionen (2017c) Bedömningsgrunder för regelbunden kvalitetsgranskning. Skolinspektionen (2017d) . Skolinspektionen (2018) Utvärdering Inspektion 2018. Utvärderingsrapport efter genomförd pilot av regelbunden kvalitetsgranskning på grundskolor. 2009/10:79: En tydlig, rättssäker och effektiv tillsyn. 1996/67:112 Utvecklingsplan för förskola, skola och vuxenutbildning — kvalitet och likvärdighet. (2017), Barnet och ungdomens reform – förslag för en hållbar framtid. Slutrapport av den nationella samordnaren för den sociala barn- och ungdomsvården. (2018) Personlig assistans: Analys av en kvasimarknad och dess brottslighet. Promemoria S2018/00301/FST. (2004) yttrande över slutbetänkande: Tillsyn – Förslag om en tydligare och effektivare offentlig tillsyn (SOU 2004:100). Dnr 30-10152/2004. SOU 2002:14 Statlig tillsyn: Granskning på medborgarnas uppdrag. SOU 2004:100 Tillsyn: Förslag om en tydligare och effektivare offentlig tillsyn. SOU 2006:100 Ambition och ansvar. Nationell strategi för utveckling av samhällets insatser till personer med psykiska sjukdomar och funktionshinder. Slutbetänkande av Nationell psykiatrisamordning. SOU 2007:10 Hållbar samhällsorganisation med utvecklingskraft. SOU 2007:82 Samordnad och tydlig tillsyn av . Slutbetänkande av Utredningen om tillsynen inom . SOU 2007:101 Tydlig och öppen: Förslag till en stärkt skolinspektion. SOU 2008:118 Styra och ställa – förslag till en effektivare statsförvaltning. Slutbetänkande års förvaltningskommitté. SOU 2013:30 Det tar tid – om effekter av skolpolitiska reformer. Delbetänkande av Utredningen om förbättrade resultat i . SOU 2013:40 Att tänka nytt för att göra nytta: om perspektivskiften i offentlig verksamhet. SOU 2016:62 Ökad insyn i välfärden. Betänkande av Utredningen om ökad insyn i välfärden. SOU 2017:56 Jakten på den perfekta ersättningsmodellen – Vad händer med medarbetarnas handlingsutrymme? Delbetänkande av Tillitsdelegationen. SOU 2018:41 Statliga skolmyndigheter - för elever och barn i en bättre skola. Statskontoret (2012) Tänk till om tillsynen: Om utformningen av statlig tillsyn. Statskontoret (2015) Inrättandet av Inspektionen för vård och omsorg: slutrapport. Statskontoret (2016) Statens styrning av kommunerna. Statskontoret (2017a) Myndighetsanalys av . Statskontoret (2017b) Frivillig samverkan mellan myndigheter –några exempel. (2017) Skolinspektionens anmälningsprocess. Dnr hos Skolinspektionen: Sørensen, E. & Torfing, J. (2007) (red.) Theories of Governance. Tyrstrup, M. (2014) I välfärdsproduktionens gränsland Organisatoriska mellanrum i vård, skola och omsorg wp-content/uploads/2014/05/UV_Tyrstrup_webb.pdf. U 2002:07 Myndigheter på skolområdet - delrapport 1. Dnr 6/02. Vedung, E. (2003) Utvärdering i politik och förvaltning. Vedung, E. (2016) Implementering i politik och förvaltning. Styrningen av förvaltningen har kännetecknats av decentralisering och ett delegerat ansvar för genomförande, budget och organisation. Fokus har legat på mål- och resultatstyrning och uppföljning. Verksamhetsstyrningen kan dock i vissa fall ha bidragit till att den offentliga förvaltningen har brister när det gäller att styra verksamheten utifrån dess förutsättningar och medborgarnas behov och med tillit till medarbetares kompetens och förmåga. Det finns ett behov av att vidareutveckla en tillitsfull styrning av välfärdstjänsterna som bygger på ett ömsesidigt förtroende mellan berörda aktörer. Den aktör som ansvarar för verksamheten måste ha utrymme att utveckla den och den aktör som styr måste kunna lita på att verksamheten utvecklas på ett rättssäkert, behovsstyrt, ändamålsenligt, samhällsekonomiskt effektivt sätt och i enlighet med uppsatta mål och att välfärdstjänster av god kvalitet levereras till medborgarna. En delegation inrättas för att inom ramen för de befintliga regelverken genomföra dels projekt som främjar idé- och verksamhetsutveckling när det gäller verksamhet, dels projekt som omfattar hela styrkedjan dvs. styrning från den nationella nivån till genomförandet i kommuner och landsting. Avsikten är att Kommuner och Landsting (SKL) ska få en framträdande roll i detta arbete. Syftet med projekten ska vara att långsiktigt bidra till förbättrade förutsättningar för kommuner och landsting att vidareut- veckla en rättssäker och effektiv förvaltning. Vidare ska projekten bidra till en tydlig, verksamhetsanpassad och tillitsbaserad styrning som bidrar till att de offentligt finansierade välfärdstjänsterna är behovsstyrda och håller god och likvärdig kvalitet och att de är jämlika, jämställda och tillgängliga. För att möjliggöra ett kritiskt perspektiv på förändrings- och utvecklingsprocesser inom ramen för projekten ska dessa följas av ett antal forskare. Delegationen ska vidare verka för att samarbete mellan statliga myndigheter och kommuner och landsting byggs i syfte att åstadkomma en effektivare, mer tillitsbaserad och mindre administrativt belastande styrning avseende välfärdstjänsterna. Delegationen ska därför tillsammans med berörda myndigheter, kommuner och landsting analysera den statliga tillsynens effekter på kommunernas och landstingens verksamhetsutveckling, identifiera eventuella hinder för genomförande av utvecklingsinsatser och om möjligt föreslå hur tillsynen över verksamhet kan bidra till verksamhetsutveckling. Delegationen ska även analysera olika ersättningsmodellers styrande effekter och undersöka på vilket sätt ersättningsmodeller tydligare kan främja en bred och allsidig kvalitetsutveckling och effektivitet. Delegationen ska beakta hur ersättningsmodellerna påverkar fördelningen av och tillgången på välfärdstjänster utifrån ett geografiskt och socioekonomiskt perspektiv. Om delegationen anser att det är lämpligt ska den föreslå hur sådana modeller kan utformas. De delar av uppdraget som avser ersättningsmodeller omfattar inte skolväsendet eftersom frågor om ersättning inom skolväsendet redan utreds av (U 2014:14) och skolkommission (U 2015:03). De delar av uppdraget som avser andra ersättningsmodeller än inom skolväsendet ska redovisas . Uppdraget i övrigt ska redovisas i en slutrapport . Den offentliga förvaltningen har en central roll i utvecklingen av . En rättssäker och effektiv förvaltning stärker demokratin. En prioriterad fråga för regeringen är att förbättra styrningen i den offentliga sektorn i syfte att skapa mer effektiva verksamheter och större nytta för medborgarna. I budgetpropositionen (prop. 2015/16:1) anför regeringen att det behövs utvecklade former för styrning och uppföljning som balanserar behovet av kontroll med förtroende för professionernas verksamhetsnära kunskap och erfarenhet. Regeringen aviserar också att den avser att initiera ett arbete med att stimulera metodutveckling samt utveckla styrning och uppföljning. Angreppssättet kommer att vara brett. Arbetet ska bedrivas i nära samverkan med myndigheter, kommuner och landsting, välfärdsmedarbetare, brukare och forskarsamhället. Rättssäkerhet och medborgarperspektiv är viktiga utgångspunkter för arbetet (se utg.omr. 2 avsnitt 4.4). Mot bakgrund av regeringens aviserade ambitioner att utveckla den statliga styrningen har Statskontoret fått i uppdrag att kartlägga, analysera och i vissa delar lämna förslag avseende statens styrning av statlig respektive verksamhet (Fi2016/00372/SFÖ). Som ett led i arbetet inrättar regeringen nu också denna delegation. Styrningen i den offentliga förvaltningen Statens styrning av kommuner och landsting Regeringsformen slår fast att den svenska folkstyrelsen förverkligas bl.a. genom den kommunala självstyrelsen. Den kommunala självstyrelsen innebär att kommuner och landsting, genom politiska beslut och prioriteringar, avgör hur man med hänsyn till lokala och regionala förutsättningar ska uppnå de nationella mål som lagt fast. Detta innebär att staten i sin styrning av kommuner och landsting måste ge dem handlingsutrymme för egna prioriteringar. Det kommunala uppdraget har ökat i omfattning och komplexitet vilket har lett till att även behovet av vägledning har ökat. I detta sammanhang kan också konstateras att och dess genomförande nationellt påverkar kommuner och landsting i mycket hög utsträckning. En tydlig tendens är att den statliga styrningen har ökat i omfattning och blivit alltmer detaljerad.