sou · H6B328 · 2018-04-03 00:00:00 — Gällande rätt – en översikt, bedömning och förslag •Ett beslut om tillämpningen av artikel 106.2 FEUF på statligt stöd i form av ersättning för allmännyttiga tjänster som beviljas företag som fått i uppdrag att tillhandahålla tjänster av allmänt intresse.79 •Ett meddelande med särskilda rambestämmelser för statligt stöd i form av ersättning för allmännyttiga tjänster.80 Det finns även en vägledning81 från kommissionen till stöd för tillämpning av reglerna. Syftet med dokumentet är att göra tekniska klargöranden som framför allt baseras på kortfattade och ibland förenklade sammanfattningar av lagstiftningen och rättspraxisen om statligt stöd, offentlig upphandling och den inre marknaden samt, när det gäller statligt stöd, kommissionens beslut om tjänster av all- mänt ekonomiskt intresse, särskilt sociala tjänster av allmänt intresse. Detta dokument är inte bindande för Europeiska kommissionen som institution. I lagen (2013:388) om tillämpning av Europeiska unionens stats- stödsregler regleras för svensk del frågor rörande otillåtna stats- stöd.82 Lagen (2005:590) om insyn i vissa finansiella förbindelser m.m. (transparenslagen), innehåller regler som syftar till att ge Euro- peiska kommissionen insyn i de finansiella förbindelserna mellan offentliga företag och det allmänna samt i vissa företags ekono- miska verksamhet (1 § transparenslagen). Genom lagen har det s.k. transparensdirektivet83 genomförts. I lagens 4–5 §§ finns bl.a. regler 78Kommissionen förordning (EU) nr 360/2012 av om tillämpningen av artiklarna 107 och 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt på stöd av mindre betydelse som beviljats företag som tillhandahåller tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, EUT 2012 L 114 s. 8. 79Kommissionens beslut /21/EU av om tillämpningen av arti- kel 106.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt på statligt stöd i form av ersättning för allmännyttiga tjänster som beviljas företag som fått i uppdrag att tillhandahålla tjänster av allmänt intresse, EUT 2012 L 7 s. 3. 80Kommissionens meddelande om Europeiska unionens rambestämmelser för statligt stöd i form av ersättning för offentliga tjänster, EUT 2012 C 8 s. 15. 81Arbetsdokument från kommissionens avdelningar Vägledning om hur Europeiska unio- nens bestämmelser om statligt stöd, offentlig upphandling och den inre marknaden ska tillämpas på tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, särskilt sociala tjänster av allmänt intresse, SWD (2013) 53 final/2.. 82Lindquist, , och Madell, Kommunala befogenheter, 8 uppl., 2016, s. 185. 83EG-kommissionens direktiv /723/EEG av om insyn i de finansiella förbindelserna mellan medlemsstaterna och offentliga företag samt i vissa företags ekono- miska verksamhet, senast ändrat genom direktiv /52/EG. Gällande rätt – en översikt, bedömning och förslag om att om inte lagens undantag är tillämpliga så ska särskild ekono- misk redovisning (separat redovisning) upprättas för varje räken- skapsår för ett företag som har beviljats exklusiva eller särskilda rättigheter. Detsamma gäller om företag anförtrotts att tillhanda- hålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse enligt artikel 106.2 i EUF-fördraget och som fått ersättning i någon form för detta. Kravet gäller under förutsättning att företaget även bedriver annan ekonomisk verksamhet. Enligt 10 § utövar till- syn enligt lagen. Syftet med reglerna om statsstöd Statsstödsreglerna är en del av och har till syfte att säkerställa fri handel och konkurrens på den inre mark- naden. Statsstöd är förbjudet i vissa fall Statsstödsreglerna sätter upp begränsningar för medlemsstaternas möjligheter att med offentliga medel (statliga eller kommunala) kunna stödja en viss verksamhet.84 Det offentliga får – om inte annat följer av ett s.k. gruppundantag – som huvudregel inte lämna ekonomiskt stöd utan förhandsgodkännande av Europeiska kom- missionen. Ett stöd omfattas av statsstödsreglernas förbud om det uppfyller samtliga följande fyra kriterier: Stödet gynnar ett visst företag eller en viss produktion. Stödet finansieras genom offentliga medel. Finansieringen kan vara direkt eller indirekt. Stödet snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen. Stödet påverkar handeln mellan medlemsstaterna (samhandels- kriteriet). 84 a. , s. 30 och a. m.fl. s. 393 och 419. Gällande rätt – en översikt, bedömning och förslag Undantag från förbudet mot statsstöd Vissa allmännyttiga tjänster som tillhandahålls av stat, kommuner, landsting kan omfattas av vissa undantag från statsstödsreglernas förbud. I artikel 107 FEUF redogörs för vilka undantag som anses förenliga med den inre marknaden. I artikel 107.3 anges att även stöd av annat slag än som uppräknas i artikel kan anses förenligt med inre marknaden efter vad rådet på förslag från kommissionen kan komma att bestämma genom beslut. Inom EU kallas dessa tjänster ”tjänster av allmänt intresse” (SGI) eller ”tjänster av allmänt ekonomiskt intresse” (SGEI). Någon närmare reglering av vilka tjänster som omfattas av dessa båda begrepp finns inte i fördragen eller i unionslagstiftningen.85 Utredningen behandlar dessa begrepp närmare i avsnitt 6.3.7. 6.3.6De grundläggande friheterna etableringsrätt och rätten att tillhandahålla tjänster Utöver reglerna om konkurrens, upphandling och statsstöd så har utredningen haft anledning att också närmare analysera Funktions- fördragets (FEUF) regler om etableringsrätt och rätten att tillhanda- hålla tjänster på en marknad (jämför reglerna om närings- och yrkesfriheten i 2 kap. 17 § RF vilka beskrivs i avsnitt 6.2.1). Dessa regler har varit av intresse mot bakgrund av frågan om ett rättsligt monopol för den nationella alarmeringsfunktionen. Ett sådant monopol leder med nödvändighet till att andra aktörer hindras att verka på marknaden för de tjänster som omfattas av ensamrätten. 85 a. m.fl. s. 187. Gällande rätt – en översikt, bedömning och förslag Funktionsfördraget (FEUF) I Funktionsfördraget (FEUF) finns i artiklarna 49 och 56 regler om de grundläggande friheterna såsom etableringsrätt och rätten att tillhandahålla tjänster. Dessa kan aktualiseras i samband med en en- samrätt.86 En ensamrätt ska vara förenlig med Funktionsfördraget.87 I artikel 49 stadgas bl.a. att inskränkningar för medborgare i en medlemsstat att fritt etablera sig på en annan medlemsstats territo- rium ska förbjudas. Detta förbud ska även omfatta inskränkningar för medborgare i en medlemsstat som är etablerade i någon med- lemsstat att upprätta kontor, filialer eller dotterbolag. Etablerings- friheten ska innefatta rätt att starta och utöva verksamhet som egen- företagare samt rätt att bilda och driva företag på de villkor som etableringslandets lagstiftning föreskriver för egna medborgare. I artikel 56 stadgas att inskränkningar i friheten att tillhanda- hålla tjänster inom unionen ska förbjudas beträffande medborgare i medlemsstater som har etablerat sig i en annan medlemsstat än mottagaren av tjänsten. En ensamrätt med effekt på rättigheterna är förenlig med unionsrätten under vissa villkor I den mån en ensamrätt har inrättats som begränsar de grund- läggande friheterna så kan den vara förenlig med unionsrätten om den kan motiveras antingen med stöd av främst artikel 51 i Funk- tionsfördraget eller med tvingande hänsyn till ett allmänt intresse. I artikel 51 stadgas att bestämmelserna i detta kapitel ska för den medlemsstat som är berörd inte omfatta verksamhet som hos medlemsstaten, om än endast tillfälligt, är förenad med utövandet av offentlig makt. och rådet får i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet besluta att bestämmelserna i detta kapitel inte ska tillämpas på viss verksamhet. Som nämnts tidigare så har armén och polisen, flygnavigationssäkerhet och kontroll över 86Se dom, Ambulanz Glöckner,, C-475/99. 2001, s. I–8089 punkt 49 samt Arrowsmith 2011, The law on Public and Utilities Procurement, s. 533. 87Art 30, och rådets direktiv /24/EU om offentlig upphandling. Gällande rätt – en översikt, bedömning och förslag flygtrafiken, sjötrafiksäkerhet och kontroll av sjötrafiken, förore- ningsbegränsande övervakning, organisation, finansiering och verk- ställighet av fängelsedomar88 ansetts ha typiska offentligrättsliga makt- befogenheter. Detsamma gäller verksamhet som innefattar myndig- hetsutövning. Huruvida en ensamrätt är motiverad eller inte ska normalt prövas med tillämpning av det s.k. Gebhard-testet89, som har sitt ursprung i rättspraxis och som innebär att åtgärden är tillåten om den •är tillämplig på ett icke-diskriminerande sätt, •framstår som motiverad med hänsyn till ett trängande allmän- intresse (som enligt domstolens doktrin inte får vara av ekono- misk karaktär), •är ägnad att säkerställa förverkligandet av den målsättning som eftersträvas genom åtgärden, och •inte går utöver vad som är nödvändigt för att uppnå denna mål- sättning.90 88Bergström och Hettne, Introduktion till 1 uppl. 2014, s. 235 och Madell, Tjäns- ter av allmänt intresse – ett svenskt perspektiv, SIEPS 2011:8, s. 46 och SOU 2015:24 s. 415. 89I doktrinen har det lyfts det fram att det i ett antal rättsfall har använts ett mildare test än Gebgard-testet på en åtgärd. Det har gällt fall där fråga varit om att tvingande hänsyn har kopplats till statens rätt att säkerställa uppfyllande av en tjänst av allmänt intresse. Det mildare testet innehåller följande komponenter för bedömning av åtgärden: Det ska röra sig om ett fall då en operatör (t.ex. en operatör på SOS Alarm) har anförtrotts ett SGEI- uppdrag av offentliga myndigheter, Fördragets marknadsregel hindrar fullgörandet av SGEI- uppdraget, Åtgärden är nödvändig för uppdragets fullgörande, Att undantaget påverkar handeln får godtas, dock inte i en omfattning som strider mot unionens intresse. 90Mål C-55/94, mot Consiglio dell'Ordine degli Avvocati e Procuratori di . Se även mål C-243/01, m.fl. Gällande rätt – en översikt, bedömning och förslag 6.3.7Närmare om begreppet tjänster av allmänt intresse Tjänst av allmänt intresse (Services of general interest, s.k. SGI) Tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (SGEI) och icke-ekonomiska tjänster av allmänt intresse (NESGI) I Funktionsfördragets (FEUF) artikel 14 återfinns begreppet tjäns- ter av allmänt ekonomiskt intresse (Services of general economic interest, s.k. SGEI). I artikeln stadgas bl.a. att med beaktande av den betydelse som tjänster av allmänt ekonomiskt intresse har för unionens gemen- samma värderingar och den roll som dessa tjänster spelar när det gäller att främja social och territoriell sammanhållning, ska unionen och medlemsstaterna, var och en inom ramen för sina respektive befogenheter och inom fördragens tillämpningsområde, sörja för att sådana tjänster utförs på grundval av principer och villkor, sär- skilt ekonomiska och finansiella, som gör det möjligt för dem att fullgöra sina uppgifter. och rådet ska genom förordningar i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet fastställa principer och villkor, utan att det påverkar medlemssta- ternas befogenheter att i överensstämmelse med fördragen till- handahålla, beställa och finansiera sådana tjänster. Som tolkningsbakgrund till artikeln finns till Funktionsfördra- get (FEUF) fogat ett Protokoll nr 26 om tjänster av allmänt intresse (Services of general interest, s.k. SGI). Protokollet bekräftar kom- missionens definition av begreppet tjänster av allmänt intresse som ett samlingsbegrepp för tjänster av såväl ekonomiska och icke-eko- nomiska intressen.91 Begreppet tjänster av allmänt intresse (SGI) kan alltså delas in i två underkategorier: •tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (s.k. SGEI)92, och •icke-ekonomiska tjänster av allmänt intresse (s.k. NESGI)93. Det saknas tydliga definitioner av vad som faller in under de tre be- greppen. Det är upp till medlemsstaterna att definiera vad som ut- Madell, s. 20f, 26f och 38. s. 122 f. och SOU 2017:44, s. 213–215. 93non-economic services of general interest. Gällande rätt – en översikt, bedömning och förslag gör tjänster av allmänt intresse. Kommissionen har också påpekat att begreppen är dynamiska.94 De ovan nämnda begreppen SGEI och NESGI har för utred- ningen varit relevanta att analysera eftersom begreppens innebörd har varit avgörande för bedömningen av i vilken utsträckning EU- rätten blir tillämplig på olika tjänster i den nationella alarmerings- funktionens verksamhet.95 Det är nämligen avgörande för om och hur nationella konkurrens- och upphandlingsregler ska tillämpas. I detta sammanhang är det viktigt att ha i åtanke att bedömningen måste göras såväl ur ett konkurrensrättsligt som ur ett upphand- lingsrättsligt perspektiv. har uppställt ett antal kriterier som ska vara upp- fyllda för att en tjänst ska anses vara av allmänt intresse (allmän- nyttig). •vara betydelsefull för konsumenterna, •öppen för alla konsumenter, och •tillhandahållas på likartade villkor.96 Tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (s.k. SGEI) Tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (s.k. SGEI) faller under Funktionsfördragets (FEUF) regler om den inre marknaden, och konkurrensregler. Detta eftersom verksam- heten är av ekonomisk art och därmed också bedöms som en tjänst i fördragets mening. En förutsättning för att ska aktuali- seras är naturligtvis som framförts tidigare att det s.k. samhandels- kriteriet är uppfyllt. I det fall samhandelskriteriet inte är uppfyllt är ändå vägledande för exempelvis tillämpning av de natio- nella konkurrensreglerna. Tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (s.k. SGEI) är tjänster som har särskild karaktär i jämförelse med annan ekonomisk verk- samhet. Det handlar om tjänster vars resultat är till övergripande allmän nytta och som marknaden inte skulle tillhandahålla utan 94Kommissionen, KOM(2011) 900 slutlig, En kvalitetsram för tjänster av allmänt intresse i , s. 3. 95Jämför SOU 2017:44 s. 215. 236–238. Gällande rätt – en översikt, bedömning och förslag offentligt ingripande (eller endast på andra villkor vad avser kvali- tet, säkerhet, överkomlighet, likabehandling och allmän tillgång).97 Tjänsterna spänner över allt från stora kommersiella tjänster (nät- industrier som posttjänster, energiförsörjning, elektroniska kom- munikationstjänster eller kollektivtrafik) till ett brett spektrum av hälsovård och sociala tjänster (t.ex. vårdtjänster för äldre och funk- tionshindrade personer).98 Medlemsstaterna måste garantera all- mänheten vissa tjänster på överkomliga villkor (t.ex. sjukhus, ut- bildning och sociala tjänster men också kommunikationer, energi och transporter).99 Varje medlemsstat har stort utrymme för egna bedömningar av vilken typ av tjänster som klassificeras som tjänster av allmänt eko- nomiskt intresse (s.k. SGEI).100 Bedömningarna måste dock ha sin grund i fördraget och medlemsstaten måste vara tydlig med syfte och ändamål med tjänsten och varför man bedömer den som SGEI. Det finns viktiga allmänna intressen som inte enbart kan till- godoses på marknadens villkor. Dessa intressen måste säkerställas på annat sätt. Det kan handla om frågor av strategisk betydelse för hela landet och där t.ex. tilliten till informationssystem är viktig när behovet av säker kommunikation ökar i takt med värdet av informationen i näringslivet och den offentliga sektorn. Förmedling av nödsamtal är ett sådant viktigt allmänt intresse som inte ansetts enbart kunnat tillgodoses på marknadens villkor utan där särskilda regler har behövts för att säkerställa intresset.101 Att tillhandahålla ett nationellt larmnummer är enligt utredningens bedömning ett exempel på en tjänst som ska ha medborgarnas skydd och behov av snabb hjälp i en nödsituation i fokus. Vem som helst får inte hantera nödnummer 112. Redan i det faktum att det utgör sam- hällets gemensamma nödnummer ligger att samhället måste garan- tera fortvarighet och funktionalitet. Regeringen har också i direk- tiven till utredningen betonat att samhällets alarmeringsfunktion är 2015/16:195 s. 335, Vägledning om hur Europeiska unionensregler om statligt stöd, offentlig upphandling och den inre marknaden ska tillämpas på tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, särskilt sociala tjänster av allmänt intresse, SWD (2013) 53 final/2 och SOU 2015:58 s. 201 f. 98Kommissionen KOM(2011) 146 slutlig, Reform av om statligt stöd avseende tjänster av allmänt ekonomiskt intresse s. 2. 99Kommissionen KOM(2011) 146 slutlig, Reform av om statligt stöd avseende tjänster av allmänt ekonomiskt intresse s. 6. m.fl. s. 190 och Prop. 2015/16:195 s. 335. 2002/03:110 s. 104. Gällande rätt – en översikt, bedömning och förslag ett offentligt åtagande gentemot medborgarna Till offentliga åtagan- den kan även räknas samhällsomfattande tjänster till ett överkomligt pris, skyddet för integritet, uthållighet och tillgänglighet vid extra- ordinära händelser i fredstid, höjd beredskap och krig, ett effektivt ut- nyttjande av frekvenser och nummer samt konsumentskydd eller tillgången till ett grundläggande radio- och TV-utbud i hela landet. Tillgången till grundläggande tjänster bör ta sin utgångspunkt i en strävan att t.ex. tillgodose grundläggande behov av elektroniska kommunikationer hos alla användare. De grundläggande behoven bör också bestämmas med hänsyn till de krav som ställs för att personer med funktionshinder skall ha samma möjlighet som andra i samhället att ha tillgång till och kunna använda elektronisk kom- munikation. Begreppet tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (s.k. SGEI), aktualiseras ofta inom konkurrensrätten och främst när det gäller statstödreglerna eftersom det finns vissa undantag från EU:s för- bud mot statsstöd när det gäller tjänster av allmänt ekonomiskt in- tresse.103 Statsstöd är i vissa fall tillåtet för dessa (jämför avsnitt 6.3.5). Ett undantag för SGEI från de allmänna konkurrensreglerna och statsstödsreglerna finns i Funktionsfördragets art. 106.2. Företag som anförtrotts att tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse eller som har karaktären av fiskala monopol ska vara under- kastade reglerna i fördragen, särskilt konkurrensreglerna, i den mån tillämpningen av dessa regler inte rättsligt eller i praktiken hindrar att de särskilda uppgifter som tilldelats dem fullgörs. Eftersom det är en undantagsregel ska artikeln tolkas restriktivt. Som nämnts tidigare saknar svensk rätt motsvarighet till Funk- tionsfördragets art. 106. Oaktat detta är i vissa fall de nationella konkurrensreglerna tillämpliga på nämnda företag. De nationella konkurrensreglerna måste iakttas så länge inte annat uttryckligen följer av en lagstadgad ensamställning, dvs. Har ett företags agerande alltså stöd i lag eller utgör agerandet en nöd- vändig förutsättning för en riktig tillämpning av de lagar som styr verksamheten (alarmeringslagen eller annan lag), är KL:s förbud inte tillämpliga på agerandet. 2002/03:110 s. 104. m.fl. s. 187. Gällande rätt – en översikt, bedömning och förslag Som närmare beskrivits i avsnitt 6.3.5 har kommissionen, när det gäller statsstödsreglerna, utfärdat ett särskilt regelverk för offent- ligt stöd till tjänster av allmänt intresse. Icke-ekonomiska tjänster av allmänt intresse (s.k. NESGI) Det finns några tjänster som utifrån uttalanden från kommissionen betraktas som icke-ekonomiska tjänster av allmänt intresse (s.k. NESGI). Det är tjänster som innehåller t.ex. traditionellt statliga åligganden som •obligatoriska system för socialskydd.104 De tjänster som alltså betraktas som icke-ekonomiska tjänster av allmänt intresse (s.k. NESGI) är sådana som normalt inte brukar betraktas som en ekonomisk verksamhet vid bedömning av be- greppet företag inom konkurrensrätten. De har ett annat syfte som t.ex. lag och ordning och säkerhet eller ett socialt syfte. Eftersom den svenska bedömningen av begreppet tjänst av allmänt intresse normalt följer den EU-rättsliga omfattas de verksamheter som nämns ovan inte av svenska konkurrensregler. Icke-ekonomiska tjänster av allmänt intresse (s.k. NESGI), lyder således inte under några särskilda EU-rättsliga regler – varken reg- lerna om upphandling eller konkurrens eller statsstöd.105 Det kan innebära att inte heller nationella regler är tillämpliga på tjänsten, men det måste i varje enskilt fall prövas. 104Meddelande från Kommissionen, Med anknytning till meddelandet ”En inre marknad för framtidens ” Tjänster av allmänt intresse, däribland sociala tjänster av allmänt intresse – ett nytt europeiskt åtagande, Kom (2007) 725 slutlig och Madell, Tom, Tjänster av allmänt intresse – ett svenskt perspektiv, SIEPS 2011:8, s. 46. Madell, s. 21 och SOU 2017:44 s. 215. Gällande rätt – en översikt, bedömning och förslag Källa: Madell, Tom, Tjänster av allmänt intresse – ett svenskt perspektiv, SIEPS 2011:8, s. 123, hämtat från Wehlander, , Föreläsning om SSGI, Kommersiell EU-rätt, , . 6.4Hur påverkas möjligheterna att inrätta en nationell alarmeringsfunktion med viss ensamrätt av reglerna om konkurrens, upphandling, statsstöd och de grundläggande friheterna etableringsrätt och rätten att tillhandahålla tjänster? 6.4.1Gällande rätt är utgångspunkten I avsnitt 6.3 har utredningen översiktligt beskrivit de för utred- ningen relevanta och grundläggande reglerna inom konkurrens- och upphandlingsrätten, reglerna om statsstöd och de grundläggande friheterna etableringsrätt och rätten att tillhandahålla tjänster. Ut- redningen har även särskilt behandlat begreppet tjänst av allmänt intresse. Utredningen har varken haft något direkt uppdrag eller sett behov av att föreslå ändringar vare sig i de nationella reglerna eller i Gällande rätt – en översikt, bedömning och förslag Gällande rätt har således varit utgångspunkten för utredningens arbete och satt en ram för vad som skulle kunna vara möjligt att göra när det gäller frågan om en författningsreglerad ensamrätt. Gällande rätt sätter också upp den yttre ramen för övriga frågor som utredningen haft att behandla, bl.a. interaktionen mellan den nationella alarmeringsfunktionen och hjälporganen när det framför allt gäller förutsättningarna och formerna för att sluta avtal med varandra utan föregående upphandling. Det finns olika tjänster som enligt gällande rätt varken träffas av eller de svenska konkurrens- och upphandlingsreglerna. Myndighetsutövning och tjänster som inte är av ekonomisk art faller inom denna sfär. Det kan argumenteras för att den nationella alarmeringsfunktionens tjänster eller i vart fall vissa av dem faller in under kategorin att inte vara av ekonomisk art då de motiveras av andra skäl än ekonomiska, t.ex. säkerhetsskäl. Upphandlingsrätts- ligt finns det även situationer som utifrån enskilda tjänster och verksamheter medför att inte blir tillämpligt eller att särskilda undantag blir tillämpliga som medför ett visst förfarande, exempel- vis möjlighet till direkttilldelning uppstår. Frågan om ensamrätten berör olika rättsområden. Nedan gör utredningen först en bedömning av en författningsreglerad ensam- rätts förhållande till konkurrensrätten. Därefter behandlar utred- ningen förutsättningarna för en sådan ensamrätt utifrån upphand- lingsreglerna och därefter utifrån reglerna om statsstöd och de grundläggande friheterna etableringsrätt och rätten att tillhanda- hålla tjänster. 6.4.2Är det möjligt att införa en författningsreglerad ensamrätt med hänsyn till konkurrensrätten? Bedömning: Varken eller konkurrens- lagens regler hindrar ett införande av en författningsreglerad ensamrätt under förutsättning att och de nationella reglerna i konkurrenslagen iakttas. Gällande rätt – en översikt, bedömning och förslag Skälen för utredningens bedömning Motsatsen till fri konkurrens är det faktiska monopolet.106 Att ett företag behärskar en så stor del av en relevant marknad att det har en dominerande ställning brukar ibland kallas kvasimonopol eller superdominans. När det gäller företag används oftast begreppet dominerande företag.107 Faktiskt monopol föreligger när ett företag har en faktisk en- samställning på den relevanta marknaden men saknar juridiskt skydd mot att konkurrenter söker etablera sig.