sou · H6B380 · 2018-11-27 00:00:00 — I paragrafen regleras handläggningen av statsbidraget när det gäller bestämmande av de justerade beloppsnivåerna i ett landstings refe- rensfält inför en resultatperiod. Det handlar om det som regleras i 8 § lagen om finansiell samordning genom statsbidrag för lands- tingens arbete med sjukskrivningsfrågor och 8 § denna förordning. Enligt första stycket är det som ska bestämma de justerade beloppsnivåerna i ett landstings referensfält för en resul- tatperiod. Det anges att ett beslut om justerade beloppsnivåer ska meddelas före bidragsåret. Det som avses är det bidragsår som resultatperioden för vilken de justerade belopps- nivåerna ska gälla förhåller sig till. För statsbidrag som ska lämnas år 3 ska således meddela beslut om de justerade beloppsnivåerna år 1. Det är statens utgift för sjukpenning , dvs. perioden år 1 till och med år 2, som ställs i relation till de belopps- nivåerna (se 4 § och författningskommentaren till den paragrafen). I andra stycket anges att efter att beslut har meddelats ska underrätta om det fullständiga innehållet i beslutet samt informera regeringen (Social- departementet) om de justerade beloppsnivåerna och publicera dessa på sin webbplats. Bestämmelsen om underrättelse till har sin utgångspunkt i 33 § första stycket förvaltningslagen, dock utan möjligheten att avstå underrättelse om en sådan bedöms vara uppen- bart obehövlig. aktuell bestämmelse ska tillämpas på samma sätt som den motsvarande delen av bestämmelsen i förvaltningslagen. Iövrigt gäller i dessa fall förvaltningslagens bestämmelser om under- rättelse till part utan begränsningar. Informationen till regeringen kan lämnas samlat för alla landsting. Övervägandena finns i avsnitt 6.6 och 6.7. I paragrafen regleras handläggningen av statsbidraget när det gäller bestämmande av rätten till statsbidrag och statsbidragets storlek. Det handlar om det som regleras i 4 och 5 §§ lagen om finansiell samord- ning genom statsbidrag för landstingens arbete med sjukskrivnings- frågor och 6 § denna förordning. Enligt första stycket är det som ska bestämma om ett landsting har rätt till statsbidrag ett bidragsår och bidragets storlek. Det anges att ett beslut om rätt till statsbidrag och bidragets storlek ska meddelas året före bidragsåret. För statsbidrag som ska lämnas år 3 ska således med- dela beslut i dessa frågor år 2. I andra stycket anges att efter att beslut har meddelats ska underrätta om det fullständiga innehållet i beslutet och informera regeringen (Social- departementet) om det som har beslutats. innebörd som motsvarande bestämmelse i 10 § andra stycket (se för- fattningskommentaren till den paragrafen). Övervägandena finns i avsnitt 6.6 och 6.7. I paragrafen regleras handläggningen av statsbidraget när det gäller utbetalning av bidrag. Det anges att det är som ska betala ut statsbidrag till ett landsting som har rätt till bidrag ett bidragsår. Enligt 6 § lagen om finansiell samordning genom stats- bidrag för landstingens arbete med sjukskrivningsfrågor utbetalas inte statsbidrag som uppgår till ett belopp som är lägre än 100 000 kro- nor. För tydlighetens skull görs i den aktuella paragrafen upplys- ningsvis en hänvisning till denna begränsning. Det anges vidare i paragrafen att statsbidrag ska betalas ut bidragsåret. Övervägandena finns i avsnitt 6.7. I paragrafen finns ett bemyndigande till att med- dela de ytterligare föreskrifter som behövs för verkställigheten av bestämmelserna i lagen om finansiell samordning genom statsbidrag för landstingens arbete med sjukskrivningsfrågor och förordningen. Övervägandena finns i avsnitt 6.9. I första punkten anges att förordningen träder i kraft . Enligt andra punkten tillämpas förordningen första gången i fråga om statsbidrag . Av den andra punkten i ikraft- trädande- och övergångsbestämmelserna till lagen om finansiell sam- ordning genom statsbidrag för landstingens arbete med sjukskriv- ningsfrågor följer att det är de fastställda beloppsnivåerna i lands- tingens referensfält som anges i bilagan till förordningen som ska tillämpas för det årets statsbidrag. Det är således de beloppsnivåerna som statens utgift för sjukpenning ställs i relation till när det gäller frågan om ett landsting har rätt till stats- bidrag det året och med vilket belopp. Resultatperioden omfattar i det fallet enligt 4 § tiden till och med . Övervägandena finns i avsnitt 6.10. I bilagan anges den högsta och den lägsta beloppsnivån som har fastställts för varje landstings referensfält. Fastställandet har sin grund i 7 § lagen om finansiell samordning genom statsbidrag för landstingens arbete med sjukskrivningsfrågor. Beloppen anges i tusen- tal kronor (se 7 § och 9 § första jämte tredje stycket nämnd lag). Det är de angivna beloppsnivåerna som de förändringar som ska ligga till grund för justering av beloppsnivåerna enligt 8 § samma lag ska appliceras på (se författningskommentaren till 8 § denna för- ordning). Uppgifterna i bilagan ändras endast om beloppsnivåerna fastställs på nytt enligt 9 § första stycket ovan nämnda lag. De justerade beloppsnivåerna i landstingens referensfält offentliggörs enligt 10 § andra stycket denna förordning. I bilagan anges att beloppsnivåerna är fastställda utifrån antal folkbokförda personer i åldrarna med i varje lands- ting per och statens utgift för sjukpenning per dag med utbetald sjukpenning till och med . I enlighet med beskrivningen av uttrycket statens utgift för sjukpenning (se 3 § lagen om finansiell samordning genom statsbidrag för landstingens arbete med sjuk- skrivningsfrågor), avses utgiften per dag med utbetald sjukpenning för folkbokförda personer inom ett enskilt landsting. Faktorerna är i stort sådana som enligt 8 § samma lag jämte 8 § denna förordning ska ligga till grund för justering av beloppsnivåerna inför en resultat- period. Faktorn statens utgift för sjukpenning per dag med utbetald sjukpenning avser emellertid i detta fall varje enskilt landsting och inte, som enligt bestämmelserna om justering, samtliga landsting. Övervägandena finns i avsnitt 6.3. 9.3Förslaget till förordning om ändring i förordningen (2009:1174) med instruktion för Paragrafen ändras genom att det i ett nytt första stycke införs en bestämmelse som anger ansvar inom ramen för lagen (2019:000) om finansiell samordning genom statsbidrag för landstingens arbete med sjukskrivningsfrågor: att informera lands- ting, fatta beslut och betala ut medel enligt den lagen. Den befintliga bestämmelsen i paragrafen flyttas till ett nytt andra stycke. Bestämmelsen avser ansvar inom ramen för överenskommelser tecknade mellan staten och Kommuner och Landsting avseende bidrag för arbete med sjukskriv- ningar inom hälso- och sjukvård samt medel för medicinsk rehabili- teringsgaranti. Vissa språkliga justeringar görs. Övervägandena finns i avsnitt 6.7. Enligt bestämmelsen träder förordningen i kraft . Övervägandena finns i avsnitt 6.10. Arbetsmiljölag (1977:1160). Budgetlag (2011:203). Förvaltningslag (2017:900). Hälso- och sjukvårdslag (2017:30). Lag (1962:381) om allmän försäkring. Lag (1991:1047) om sjuklön. Lag (1992:863) om lokal försöksverksamhet med finansiell samordning mellan socialförsäkring och hälso- och sjukvård. Lag (1994:566) om lokal försöksverksamhet med finansiell samordning mellan socialförsäkring, hälso- och sjukvård och socialtjänst. Lag (1994:1219) om den europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Lag (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift. Lag (2003:1210) om finansiell samordning av rehabiliteringsinsatser. Lag (2004:773) om kommunalekonomisk utjämning. Patientdatalagen (2008:355). Socialförsäkringsbalk (2010:110). Anslagsförordningen (2011:223). Förordning (2004:881) om kommunalekonomisk utjämning. Förordning (2009:1174) med instruktion för . Förordning (2014:1542) om statsbidrag till kommuner och landsting för att öka kunskapen om homosexuellas, bisexuellas och transpersoners situation. Förordning (2016:82) om statsbidrag till samverkansinsatser för unga som varken arbetar eller studerar. Förordning (2018:118) om statsbidrag till kommuner och landsting för att minska och motverka segregation. Kommittéförordningen (1998:1474). föreskrifter och allmänna råd (AFS 2015:4) om organisatorisk och social arbetsmiljö. allmänna råd (SOSFS 1992:16) om sjukskrivning. föreskrifter (SOSFS 2005:29) om utfärdande av intyg inom hälso- och sjukvården m.m. Utskottsbetänkanden och andra dokument från Betänkande 1988/89:KU32, Godkännande av den europeiska kon- ventionen om självstyrelse. Betänkande 2008/09:SfU1, Utgiftsområdena 10, 11 och 12 inom socialförsäkringsområdet. Betänkande 2017/18:SfU1, Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning. Rapport från 2014/15:RFR13, Finsam – en uppföljning av finansiell samordning av rehabiliteringsinsatser. protokoll 1999/2000:108. Riksdagsskrivelse 1988/89:251. Riksdagsskrivelse 2008/09:138. Riksdagsskrivelse 2017/18:124. Proposition 1973:90, Kungl. Maj:ts proposition med förslag till ny regeringsform och ny riksdagsordning m.m. Proposition 1988/89:119, Om godkännande av den europeiska kon- ventionen om självstyrelse. Proposition 1990/91:51, Om vissa ersättningar till sjukvårds- huvudmännen m.m. Proposition 1996/97:60, Prioriteringar inom hälso- och sjukvården. Proposition 1996/97:63, Samverkan, socialförsäkringens ersättnings- nivåer och administration, m.m. Proposition 2002/03:132 Finansiell samordning inom rehabiliteringsområdet. Proposition 2007/08:1, Budgetpropositionen . Proposition 2008/09:1, Budgetpropositionen . Proposition 2010/11:1, Budgetpropositionen . Proposition 2010/11:40, En reformerad budgetlag. Proposition 2011/12:1, Budgetpropositionen . Proposition 2012/13:1, Budgetpropositionen . Proposition 2013/14:1, Budgetpropositionen . Proposition 2014/15:1, Budgetpropositionen . Proposition 2016/17:1, Budgetpropositionen . Proposition 2016/17:180, En modern och rättssäker förvaltning –ny förvaltningslag. Proposition 2017/18:1, Budgetpropositionen . Ds 2000:1, . Ds 2003:2, Finansiell samordning inom rehabiliteringsområdet. Ds 2017:9, Förstärkt rehabilitering för återgång i arbete. Ds 2018:5, Ny lag om koordineringsfunktion inom hälso- och sjuk- vården. Ds Fi 1987:11, Integrering av sjukvård och sjukförsäkring. Rapport till Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi. SOU 1994:72, Sjukpenning, arbetsskada och förtidspension – förut- sättningar och erfarenheter. SOU 1995:5, Vårdens svåra val. SOU 2002:5, Handlingsplan för ökad hälsa i arbetslivet. SOU 2009:89, Gränslandet mellan sjukdom och arbete. Arbets- förmåga/Medicinska förutsättningar för arbete/Försörjnings- förmåga. SOU 2010:89, Finns det samband mellan samsjuklighet och sjuk- frånvaro? En systematisk litteraturöversikt. SOU 2010:107, Läkares sjukskrivningspraxis. En systematisk litteraturöversikt. SOU 2011:63, Framgångsrik företagshälsovård – möjligheter och metoder. SOU 2013:30, Det tar tid – om effekter av skolpolitiska reformer. SOU 2015:21, Mer trygghet och bättre försäkring. SOU 2016:2, Effektiv vård. SOU 2017:47, Nästa steg på vägen mot en mer jämlik hälsa. Förslag för ett långsiktigt arbete för en god och jämlik hälsa. SOU 2017:53, God och nära vård. En gemensam färdplan och målbild. SOU 2017:87, Finansiering, subvention och prissättning av läkemedel – en balansakt. SOU 2018:39, God och nära vård. SOU 2018:47, Med tillit växer handlingsutrymmet – tillitsbaserad styrning och ledning av välfärdssektorn. Kommittédirektiv 2016:95, Finansiering, subvention och prissättning av läkemedel. Kommittédirektiv 2017:24, Samordnad utveckling för en modern, jämlik, tillgänglig och effektiv vård med fokus på primärvården. Kommittédirektiv 2017:44, Finansiell samordning mellan hälso- och sjukvård och sjukförsäkring. Kommittédirektiv 2017:97, Tilläggsdirektiv till Samordnad utveck- ling för god och nära vård (S 2017:01). Kommittédirektiv 2018:90, Tilläggsdirektiv till Samordnad utveck- ling för god och nära vård (S 2017:01). Regleringsbrev för avseende , , dnr S2008/6774/SF, S2008/9797/SK (delvis), S2008/9953/SF (delvis) och S2008/10035/SF. Regleringsbrev för avseende , , dnr S2017/07220/RS (delvis), S2017/07302/RS (delvis) och S2017/07303/RS (delvis). Regleringsbrev för avseende (ändringsbeslut), , dnr S2018/02665/SF. Uppdrag till att kartlägga kompletteringar av läkarintyg vid sjukskrivning, , dnr S2017/03739/SF (delvis). Uppdrag till om utvecklingsarbete i primärvården för att vid psykisk ohälsa förebygga och behandla ohälsosamma levnadsvanor, , dnr S2018/01947/FS (delvis). Staten, genom , och (2006). Överenskommelse mellan staten och om åtgärder för att minska sjukfrånvaron i arbetslivet. Staten, genom , och Kommuner och Landsting, SKL (2008). Överenskommelse mellan staten och Kommuner och Landsting om åtgärder för att minska sjukfrånvaron gällande insatser 2009. Staten, genom , och Kommuner och Landsting, SKL (2009). Överenskommelse mellan staten och Kommuner och Landsting om insatser för en kvalitetssäker och effektiv sjukskrivningsprocess åren 2010–2011. Staten, genom , och Kommuner och Landsting, SKL (2011). Överenskommelse mellan staten och Kommuner och Landsting om insatser för en kvalitetssäker och effektiv sjukskrivningsprocess . Staten, genom , och Kommuner och Landsting, SKL (2012). Överenskommelse mellan staten och Kommuner och Landsting om insatser för en kvalitetssäker och effektiv sjukskrivningsprocess . Staten, genom , och Kommuner och Landsting, SKL (2013). Överenskommelse mellan staten och Kommuner och Landsting om insatser för en kvalitetssäker och effektiv sjukskrivningsprocess –2015. Staten, genom , och Kommuner och Landsting, SKL (2016). En kvalitetssäker och effektiv sjukskriv- nings- och rehabiliteringsprocess. Överenskommelse mellan staten och Kommuner och Landsting 2017–2018. , K., Brommels, M., , L., Karlsryd, E., , A., , L. och , M. (2005). Problem inom hälso- och sjukvården kring handläggning av patienters sjukskrivning. , , , M., Parmander, M. och Tyrkkö, A.(2007). och styrning av arbetet med patienters sjukskrivning. Rapport 2007, . , , , B., Bränström, R., , C., , , , L., Ljungquist, T. och , G. (2013a). Läkares erfarenheter av arbete med sjukskrivning. Resultat från en enkätstudie och jämförelser med 2008 och 2004, Rapport 2013, . , , , M., , och , A. (2013b). Ledning och styrning av hälso- och sjukvårdens arbete med patienters sjukskrivning. Resultat och jämförelse med 2007, . , , , B., , E., Haque, M., , C., Lytsy, P. och , V. (2018). Läkares erfarenheter av arbete med sjukskrivning. Resultat från en enkät och jämförelser med resultat från motsvarande enkäter , 2008 respektive 2004, Huvudrapport , . (2017). Sjukskrivningarna het fråga på fullmäktige, , nr 23–24/2017, s. 1067. Angrist, J. D. och Pischke, J.-S. (2015). Mastering Metrics – The from Cause to Effect, . (2017). Äldreomsorgens riskfyllda arbetsmiljö granskas, pressmeddelande, . (2017). Sjukfrånvarons utveckling, i (utgivare), Arbetslivet och socialförsäkringen. Rapport från forskarseminarium i 13–, Socialförsäkringsrapport 2017:2, s. 95–106. , C. F. och Hettne, J. (2014). Introduktion till , första uppl., författare och . , M., Bejerholm, U. och , C. (2017). Preventiva insatser för att förebygga och minska sjukskrivning på grund av psykisk ohälsa – en litteraturöversikt av svensk forskning och förändringar i svensk lagstiftning, Socialmedicinsk tidskrift, nr 5/2017, s. 531–545. , L., , , , A., , M. och , K. (2018). Involving the employer to enhance return to work among patients with stress-related mental disorders – study protocol of a cluster randomized controlled trial in Swedish primary health care, BMC Public Health, 18:838, publicerad online . (2006). Does Family Policy Affect Fertility? Lessons from , , vol. 19, nr 1, s. 3–24. , C., , I., Hange, D., , C., , E.-L., Ariai, N., Nejati, S., Wessman, C., , C., , M., , L. och , J. (2018). care managers in collaborative care for patients with depression in Swedish primary health care: a pragmatic cluster randomized controlled trial, BMC Family Practice, 19:28, publicerad online . de , W. E. L., Bastiaansen, M., Järvisalo, J., Kuenbauch, M., van Lekerveld, M. C., Panke, J. E., Pfeifer, H. W. och , H. (2010). Professional sick leave: the role and functions of professionals in managing sick leave in different European countries, . Broqvist, M., , M., , P., , och , A. (2011). Nationell modell för öppna prioriteringar inom hälso- och sjukvård, Reviderad version, 2011:4, Prioriteringscentrum vid . Böckerman, P., Skedinger, P. och Uusitalo, R. (2018). Seniority rules, worker mobility and wages: Evidence from multi-country linked employer-employee data, Labour Economics, vol. 51, s. 48–62. Campolieti, M., Gunderson, M. och , J. (2014). The effect of vocational rehabilitation on the employment outcomes of disability insurance beneficiaries: new evidence from , , 3:10, publicerad online . (2018) Särskilda team ska ge bättre sjukskrivningar, . 2018;115:E3HF. (2015). Mänskliga rättigheter i europeisk praxis. En kommentar till om de mänskliga rättigheterna, femte uppl., författaren och . Delander, L. och , J. (2009). ‘Valet av utvärderingstyp beror på vilken fråga som ställs’, i , L., , G., , och , K. ), Lärande utvärdering genom följe- forskning, , s. 81–102. Eijkenaar, F. (2013). issues in the design of pay for performance programs, , vol. 14, nr 1, s. 117–131. (2017). Primary care patients with common mental disorders. Quality of life, sick leave and effects of group therapy, . Ekenberg, T. (2018). Sextimmarsdag gör succé i , ETC, , tillgänglig via . Ekmark, K. (2018). Elpistol på försök hos svensk polis, TT (2006). Att välja upplägg, Utvärdering, ESV 2006:8. (2014). diganden och åtaganden i den löpande verksamheten, 2013:52. , L., Dietrichson, J. och , A. (2016). Ger målrelaterad ersättning till vårdcentraler en lämpligare förskrivning av anti- biotika?, Ekonomisk debatt, nr 6/2016, s. 42–51. , M., , C. E., , L. och , G. (2005). Inte doktorns bord: ett vanligt dilemma i sjukskriv- ningskonsultationer, , vol. 102, nr 48, 3666–3674. , L. och Svärdsudd, K. (2000). Sick-listing habits among general practitioners in a Swedish County, , vol. 18, nr 2, s. 81–86. Epidemiologi- och registercentrum Syd (2016). Kultur på recept 2.0 Finnes, A., , , , E. och Nager, A. (2016). Report, RS2011/012, Kommuner och Landsting, , . Finsamberedningen i (1997). (2018). för hälsa, arbetsliv och välfärd, Forte (2016). Psykisk ohälsa, arbetsliv och sjukfrånvaro. för hälsa, arbetsliv och välfärd, Forte (2017). Rehabilitering och samordning. Slutrapport: Utvärdering av Rehsams forskningsprogram 2009–2011. , , , och , K. (2014). Sjukskrivna personers upplevelse av bemötande från och hälso- och sjukvården, 2014:9, Inspektionen för socialförsäkringen. (2009a). Sjukskrivningsmönster före och efter införandet av försäkringsmedicinskt beslutsstöd, Social- försäkringsrapport 2009:5. (2009b). Sjukfrånvaron i – på väg mot europeiska nivåer? Utvecklingen i åtta länder 1990–2007, Social- försäkringsrapport 2009:10. (2010a). Sjukskrivningsmönster före och efter införandet av specifika försäkringsmedicinska rekom- mendationer för psykisk sjukdom, Socialförsäkringsrapport 2010:7. (2010b). Underlättar tidiga insatser i sjukskriv- ningsprocessen återgång i arbete?, Socialförsäkringsrapport 2010:9. (2011). Kvalitetsgranskning av läkarintyg. av sjukskrivningsmiljarden, Socialförsäkringsrapport 2011:12. (2012). Kvalitetsgranskning av läkarintyg. En del av sjukskrivningsmiljarden , Socialförsäkringsrapport 2012:13. (2013). Kvalitet på läkarintyg – En del av sjukskrivningsmiljarden. Övergripande resultat, . (2014a). Analys av sjukfrånvarons variation. Väsentliga förklaringar av upp- och nedgångar , Social- försäkringsrapport 2014:17. (2014b). Beslutsunderlag och beslut i sjuk- penningärenden – en jämförelse mellan och . Rättslig kvalitetsuppföljning, Rättslig uppföljning 2014:2. (2014c). (2014d). En studie av förstagångsföräldrar, Socialförsäkringsrapport 2014:14. (2014e). Sjukfrånvaro i psykiska diagnoser. En studie av befolkning 16–, Socialförsäkringsrapport 2014:4. (2014f). Delrapport 1, , Socialförsäkringsrapport 2014:12. Delrapport 2, , Socialförsäkringsrapport 2014:18. (2014h). Uppföljning av finansiell samordning. Redovisning enligt regleringsbrev 2014, svar på regeringsuppdrag, , dnr 008504–2014. (2015a). Lågt och stabilt? Indikatorer på politisk måluppfyllelse inom sjukförsäkringsområdet, Socialförsäkrings- rapport 2015:2. (2015b). Läkares upplevelser av kontakt med – med fokus på förtroende, Socialförsäkrings- rapport 2015:9. (2015c). Yrke och sjukfall, Korta analyser 2015:1. (2015d). Åtgärdsområden för att förebygga sjuk- frånvaron. Diskussionsmaterial (kort version), . (2015e). Sjukpenningärenden som avslutas för att dagarna tar slut. Rättslig kvalitetsuppföljning, Rättslig uppföljning 2015:03. (2015f). Sjukpenning i förebyggande syfte. Rättslig kvalitetsuppföljning, Rättslig uppföljning 2015:06. (2016a). Det försäkringsmedicinska arbetet på . (2016b). (2016c). Sjukskrivning för reaktioner på svår stress ökar mest, Korta analyser 2016:2. (2016d). Samordningsförbunden och unga med aktivitetsersättning. En uppföljning av insatser finansierade av med aktivitetsersättning, Social- försäkringsrapport 2016:4. (2016e). Sjukfrånvarons utveckling , Social- försäkringsrapport 2016:7. (2016f). Sjukpenningärenden med förenklade intyg. Rättslig kvalitetsuppföljning, Rättslig uppföljning 2016:3. () Rehabilitering och samordningsuppdrag, promemoria, . (2016h) Effektutvärdering av Den nya sjukförsäkringsprocessen, Socialförsäkringsrapport 2016:1. (2016i). Omprövning av sjukpenningbeslut. Rättslig kvalitetsuppföljning, Rättslig uppföljning 2016:05. (2017a). Lång väg tillbaka till arbete vid sjukskrivning, Korta analyser 2017:1. (2017b). Rapport – Uppdrag att kartlägga Försäk- ringskassans kompletteringar av läkarintyg vid sjukskrivning, svar på regeringsuppdrag, , dnr 041508–2017. (2017c). Rapport – Uppföljning av sjukfrånvarons utveckling . Sjuk- och rehabiliteringspenning, svar på regeringsuppdrag, , dnr 013684–2017. (2017d). Sjukfrånvaro efter invandring. Utrikes föddas tillgång till och nyttjande av sjukpenning, Social- försäkringsrapport 2017:7. (2017e). Sjukfrånvaro i och Västernorr- land. En jämförande fallstudie, Socialförsäkringsrapport 2017:11. (2017f). Sjuk- och rehabiliteringspenning, Socialförsäkringsrapport 2017:13. Skillnader mellan län, kommuner och vårdenheter, Socialförsäkringsrapport 2017:3. (2017h). Uppföljning av samordningsförbundens insatser. 2016, svar på regeringsuppdrag, , dnr 018018–2016. (2017i). Ökad kunskap för bättre stöd tillbaka från sjukskrivning. Försörjningskälla och sysselsättning efter avslag på fortsatt sjukpenning mellan dag 180 och 380 i rehabiliteringskedjan, svar på regeringsuppdrag, , dnr 020333–2017. (2017j). Fler individer fast i långa sjukskrivningar, Korta analyser 2017:32. (2018a). Lägst sjukfrånvaro i små välfärdsföretag, Korta analyser 2018:3. (2018b). Personalomsättning och företagsstorlek förklarar skillnader i sjukfrånvaro mellan privat och offentlig sektor, Korta analyser 2018:1. (2018c). (2018d). (2018e). och (2018). Delredovisning av regeringsuppdraget Bättre dialog mellan och hälso- och sjukvården, svar på regeringsuppdrag, Försäkrings- kassans dnr 003074–2018, dnr 3.5–6912/2018. , B., , , , och , I. (2016). Tidig strukturerad vård med arbetsplatsintervention för förbättrad arbetsförmåga vid akut/subakut nack- och/eller rygg- smärta. En prospektiv parvis klusterrandomiserad kontrollerad studie inom primärvård , Report, Slutrapport , Kommuner och Landsting, , . , M., Kraepelien, M., , A., , N., Zeebari, Z., Kaldo, V. och , Y. (2015). Physical exercise and internet-based cognitive-behavioral therapy in the treatment of depression: randomized controlled trial, , vol. 207, nr 3, s. 227–234. Handisam och Nationell Samverkan för Psykisk Hälsa (2012a). Chefer och psykisk hälsa och ohälsa – attityder, kunskap och beteende.