sou · H6B351 · 2018-06-26 00:00:00 — Även om omfattningen av regelverket på byggområdet är lämplig finns det anledning att överväga om den nuvarande ordningen med subdelegation av normgivningsmakt från och regeringen till i alla delar är ändamålsenlig. Kommittén ska därför över- väga om systematiken i något avseende bör förändras så att norm- givningen tydligare avspeglar i vilken mån en viss regel ger uttryck för ett politiskt ställningstagande, som det är lämpligare att riks- dagen eller regeringen meddelar föreskrifter om, eller i stället utgör detaljföreskrifter som med fördel meddelas av en förvaltningsmyn- dighet. Kommittén ska därför: •belysa det svenska regelverkets omfattning i jämförelse med regelverkets omfattning i andra jämförbara länder, •vid behov föreslå förändringar av det offentliga åtagandets omfattning, och •överväga om den nuvarande ordningen med subdelegation av normgivningsmakt när det gäller föreskrifter på byggområdet i alla delar är ändamålsenlig och vid behov föreslå författnings- förändringar. Mot bakgrund av de förändringar plan- och byggregleringen genom- gått sedan PBL infördes och konstruktionsregler övergick till 2011 är det motiverat att se över dagens standardiserings- modell inom byggområdet. Kommittén ska särskilt utreda hur det nuvarande systemet med standarder och dess praktiska tillämpningar påverkar byggandets effektivitet, samt systemets ekonomiska kon- sekvenser och hur det påverkar konkurrensen inom byggindustrin och på byggmarknaden. Syftet är att öka förståelsen och använd- barheten av systemet med standarder. Uppdraget innefattar även att se över hur byggregelverkets funk- tionskrav och standarder samverkar, för att kartlägga sådana för- hållanden som hämmar företagsetablering och tillväxt inom bygg- branschen. Kommittén ska därför: •kartlägga hur jämförbara medlemsstater inom EU hanterar stan- dardisering på byggområdet, •kartlägga pågående reviderings- och utvecklingsarbete för stan- darder inom EU på byggområdet, •kartlägga och analysera vilka hinder för etablering och tillväxt inom byggindustrin som kan hänföras till kombinationen av bygg- regelverkets funktionskrav och standarder, •vid behov föreslå åtgärder för att undanröja sådana hinder, och •undersöka om det är motiverat med särskilda insatser för att underlätta byggsektorns medverkan i europeisk och internationell standardisering, med hänsyn tagen till de generella insatser som bl.a. görs som en del av stödet till den svenska exportindustrin. PBL medförde flera väsentliga förändringar i den offentliga kon- trollen av genomförandet av bygg-, rivnings- och markåtgärder. Mot bakgrund av att lagen har varit i kraft finns det anledning att analysera om bestämmelserna i 10 kap. PBL är ändamålsenligt utfor- made, bl.a. mot bakgrund av att har konstaterat att det finns brister i många kontrollplaner. Även tillkännagivan- de om att det behövs en översyn av PBL talar för en närmare översyn av dessa bestämmelser. Översynen av 10 kap. PBL bör i första hand omfatta de ändringar som innebar väsentliga nyheter i förhållande till bestämmelserna i , men översynen bör även säkerställa att den sammantagna kontrollprocessen fungerar på ett ändamålsenligt sätt. Översynen bör även omfatta reformen att vissa utformningskrav, som tidigare enbart omfattades av byggherrens egenkontroll, numera ska prövas redan i bygglovet. Översynen syftar till att säkerställa att systemet är ändamålsenligt utformat och ska göras med utgångspunkt i de motiv som låg till grund för förändringarna (prop. 2009/10:170). Kommittén ska därför: •utvärdera hur bestämmelserna i 10 kap. PBL och anslutande före- skrifter tillämpas, •analysera om bestämmelserna i 10 kap. PBL och anslutande före- skrifter är ändamålsenligt utformade sett från både allmän och enskild synpunkt, särskilt i förhållande till intresset av att mini- mera antalet byggfel, •översiktligt beskriva förändringarnas betydelse för kvaliteten på det som byggs, •utvärdera reformen att vissa utformningskrav, som tidigare om- fattades av byggherrens egenkontroll, numera prövas av bygg- nadsnämnden redan i bygglovskedet, •utreda hur förändringarna i PBL har påverkat handläggnings- tiderna i kommunerna, •undersöka om förändringarna har inneburit ökade administrativa kostnader för byggherrarna, och •vid behov föreslå sådana förändringar av regelverket som behövs för att åstadkomma en ändamålsenlig bygg- och kontrollprocess. Minskad klimat- och miljöpåverkan till följd av byggprocessen och materialval Mot bakgrund av att en betydande andel av nyproducerade byggna- ders klimatpåverkan uppstår under byggprocessen och vid material- val finns det skäl att se över behovet av att rikta styrmedel även mot byggprocessen. Kommittén ska därför: •bedöma de samhällsekonomiska effekterna av att minska bygg- naders klimat- och miljöpåverkan inklusive minskad spridning av särskilt farliga ämnen ur ett livscykelperspektiv, och •utreda behovet av förändringar i regelverk och andra styrmedel för att minska klimat- och miljöpåverkan inklusive minskad sprid- ning av särskilt farliga ämnen under byggprocessen och vid behov lämna kostnadseffektiva förslag. Kommittén ska redovisa kostnadsberäkningar samt förslagens effek- ter för miljön, jämställdheten mellan flickor, pojkar, kvinnor och män, tillgängligheten för personer med funktionsnedsättning och i övrigt i enlighet med kommittéförordningen (1998:1474) i den om- fattning som är relevant för de olika förslagen. När det gäller förslag om föreskrifter som ska överlämnas till ska även till- hörande konsekvensutredningar överlämnas till myndigheten. Konsekvensanalysen ska påbörjas i utredningens inledande skede och löpa parallellt med det övriga utredningsarbetet. Kommittén ska redovisa vilka förslag som har övervägts men avfärdats, och motivera sitt ställningstagande. Kommittén ska därutöver bedöma och redo- visa vilka effekter förslagen kan få för miljön. Om kommittén bedö- mer att förslagen kan få statsfinansiella effekter ska kommittén föreslå finansiering. Arbetets bedrivande och redovisning av uppdraget Kommittén ska inom ramen för uppdraget studera och analysera systemen för byggregler i övriga nordiska länder samt andra länder som kommittén anser relevanta utifrån kommittédirektivens syfte. Kommittén ska ta del av relevant forskning om hur byggregler påverkar den byggda miljöns utformning samt påverkan på kostnaderna för ny-, till- och ombyggnad. Det står kommittén fritt att initiera forskningsstudier inom dessa områden. Det är viktigt att kommuner och byggherrar, såväl små och medelstora som stora, samt organisationer med brukarperspektiv, ges möjlighet att medverka vid utformningen av förslagen till för- ändrade. Översynen ska genomföras med olika referensgrupper som kopplar till direktivens olika deluppdrag för att nå samsyn och ökad förståelse och för att åstadkomma ett ändamålsenligt regelsystem som säkerställer god användbarhet och tillämpbarhet, väl gestaltade livsmiljöer samt ett effektivt byggande. Kommittén ska invänta redovisningen av uppdrag att lämna förslag som bidrar till enhetlighet i kontrollen av serietill- verkade hus innan utvärderingen av kontrollsystemet inleds. I den del av uppdraget som avser minskad klimat- och miljöpåverkan till följd av byggprocessen och materialval ska kommittén samråda med om hur utredningsinsatserna kan komplettera uppdrag 8 i regleringsbrev . Kommittén ska vidare hålla sig informerad om andra utredningar och uppdrag som kan vara av rele- vans för denna utredning. ska under hela utredningsperiod- en fungera som expertstöd och bistå utredningen. Kommittén ska samråda med länsstyrelserna. Vid behov ska läns- styrelserna även bistå kommittén, t.ex. med sammanställningar och utvärderingar av kommuners tillämpning av regelverket. Kommittén ska i den del som avser föreskrifter om byggregler fortlöpande överlämna sina förslag med konsekvensutredningar till . Den del av uppdraget som avser standarder ska redovisas . Den del av uppdraget som avser minskad klimat- och miljöpå- verkan till följd av byggprocessen och materialval ska redovisas . Denna del av uppdraget ska redovisas separat från övriga delar. Uppdraget ska i övrigt redovisas . Denna redovisning ska innefatta en kortfattad redogörelse för hur den del av uppdraget som avser föreskrifter, där förslagen fortlöpande har överlämnats till , har genomförts. Historiska exempel på problem orsakade av ämnen i byggprodukter Det finns ett begränsat antal vetenskapliga studier som undersöker de samhällsekonomiska kostnaderna av skador orsakade av kemikalier i byggprodukter. De studier som har utförts talar för att samhällskost- naderna för användning av farliga kemiska ämnen i byggprodukter kan vara höga. I rapporten för att nå miljökvalitetsmålen konsta- terar att det är mycket dyrt att i efterhand åtgärda negativa effekter av en viss användning av kemiska ämnen.1 Det kan handla om saneringskostnader eller kostnader kopplade till skador på människor och miljö.2 För att belysa konsekvenserna till följd av brist på kunskap om ämnens farliga egenskaper, byggprodukters ämnesinnehåll och bygg- produkters placering har kommittén i denna bilaga sammanställt sju historiska exempel på problem orsakade av: •byggskivor innehållande formaldehyd, •PVC-mattor limmade på fuktig betong, och •isolering med bromerade flamskyddsmedel. 1Naturvårdsverket (2012), Styrmedel för att nå miljökvalitetsmålen – en kartläggning, rapport 6415, s. 35. 2Kemikalieinspektionen (2017), Handlingsplan för en giftfri vardag, rapport 6/17, s. 21. introducerades spånskivor i stor skala som byggmaterial.3 I nya typbarnstuga4 , byttes tidigare homogent trä ut mot spånskivor i ytterväggar, mellanväggar, skåpsnickerier och golv.5 Spånen i skivorna bands med karbamidharts som innehåller formaldehyd vars avgivning ökar med fukt och värme.6 kom de första rapporterna om den så kallade dagissjukan på förskolor i . I av de nya förskolorna som hade öppnats i förekom klagomål från personal angående stickande lukt, rinnande ögon, hudutslag, irritation i näsa och hals samt huvudvärk. Föräldrar observerade hudirritation på barnen när de kom hem från förskolan. Inga sådana klagomål kom från äldre förskolor.7 Liknande byggnadsrelaterade besvär uppdagades även internationellt och på ett stort antal förskolor, skolor och andra lokalbyggnader och även i småhus i Orsakerna till problemen i förskolorna bedömdes bero på flera samverkande faktorer, bland annat dåligt väderskydd för byggmateria- len , introduktion av PVC-plastmattor på golv, tak- värme och underdimensionerad FTX-ventilation9 med roterande värmeväxlare som återförde lättflyktiga ämnen till rumsluften. Ett stort antal mätningar som utförde i byggnaderna visade halter på 0,2–0,3 ppm (0,24–0,/m3) for- maldehyd i inomhusluften.10 anses dessa värden höga och kan, 3Byggnadsvårdsföreningen, Plywood, lamellträ, träfiber (board), spån, kunskapsbanken/artiklar/trä-och-snickerier/plywood-lamelltrae-traefiber-board-span, besökt . 4Med typbarnstuga avses att barnstugorna gjordes med olika antal avdelningar efter standardi- serade ritningar. 5Statens råd för byggnadsforskning (1986), Miljövänlig barnstuga – System- och materialval, rapport . 6Kemikalieinspektionen (2014), Formaldehyd i träskivor – Tillsynsprojekt 2014. 7Statens råd för byggnadsforskning (1986), Miljövänlig barnstuga – System- och materialval, rapport . 8Nordiska kommittén för byggnadsbestämmelser (1991), Inomhusklimat – Luftkvalitet och (1993), Bostadsbeståndets inneklimat, nr 7, TN:30. 9FTX = frånluft, tilluft, värmeväxling. System för ventilation med värmeåtervinning. 10Statens råd för byggnadsforskning (1986), Miljövänlig barnstuga – System- och materialval, rapport . enligt , orsaka de symptom som rapporte- rades från förskolor.11 Formaldehyd klassas som hälsovådligt och högriskcancer- ogent för människor enligt och Världshälso- organisationens samarbetsorganisation för att bekämpa cancer.12 Det svenska kravet på träbaserade skivor är att de ska ha typ- provats i klimatkammare enligt svensk standard13 eller europeisk norm14. Skivorna får inte avge formaldehyd/m3 luft. Bygghandlare, importörer och andra som distribuerar träbaserade skivor ska kunna styrka detta krav.15 Karbamidharts har ersatts med mer fukttåliga hartser16 och problem med höga halter av formaldehyd i inomhusluft är ovanliga. I BETSI-studie17 2008–2009 uppmättes formaldehydhalten i rumsluft i ett statistiskt urval av bostäder i småhus och flerbostads- hus. Halterna var, med några enstaka undantag, låga. I småhus varierade halterna mellan 0,007 och /m³ luft och i flerbostadshus varierade de mellan 0,002 och /m³ luft.18 Beräknade samhällskostnader för formaldehyd i spånplattor exempel från lade ner stora resurser på de drabbade förskolorna i form av mätningar, tekniska undersökningar, evakueringar och åtgärder. Det har inte gjorts någon sammanställning av de totala kostnaderna för kommunen. Kommittén har därför uppskattat kost- naderna för att åtgärda inomhusklimatet i förskolor åren 1976–1980. 11Världshälsoorganisationen anger ett riktvärde på 0,08 ppm (0,/m3) för innemiljön, motiverat med att den lägsta koncentrationen som associerats med näs- och halsirritation efter korttidsexponering är /m3, även om vissa individer kan känna förekomsten av formaldehyd vid lägre koncentrationer. , (2000), Quality . 12International Agency for Research on Cancer (2004), Overall evaluation of Carcinogenicity to Humans, Formaldehyde, Monographs Series, 88. 1520 § 5 kap. KIFS (2008:2). 16Kemikalieinspektionen (2014), Formaldehyd i träskivor – Tillsynsprojekt 2014 och , Formaldehyd, https: ///imm/formaldehyd, besökt . 17BETSI står för byggnaders energianvändning, tekniska status och innemiljö. 18Boverket (2010), Teknisk status i den svenska bebyggelsen – resultat från projektet . Cirka 80 förskolor som byggdes åren 1976–1980 hade problem som behövde åtgärdas.19 Kostnaden för sanering för de drabbade förskolorna uppskattas till sammanlagt 600 miljoner kronor.20 Hyran för evakueringslokaler uppskattas till 35 miljoner kronor.21 Arbets- timmar för stadens tjänstemän att kommunicera och mäta i 80 för- skolor kan uppskattas till i personalkostna- der.22 De uppskattade kostnaderna uppgår till totalt i . –1974 användes blå lättbetong (blåbetong) eller gasbetong som den tidigare kallades som byggmaterial. Blå lätt- betong användes som element och byggblock i fasader, mellanväggar och källarväggar, som fyllnadsmaterial i bjälklag och för dräner- ing, i såväl småhus som flerbostadshus.23 Totalt beräknas cirka 400 000 bostäder, de flesta i flerbostadshus, ha inbyggd blåbetong och 850 000 människor bor i dessa bostäder.24 Bortsett från mark- radon är blåbetong den vanligaste källan till förhöjda värden av radon i inomhusluft.25 19Åren 1976–1980 byggdes det cirka 3 000 platser i förskola, vilket betyder cirka 200 avdel- ningar . av dessa hade innemiljöproblem som behövde åtgärdas, det vill säga Totalt blir detta 250 avdelningar som behövde åtgärdas. Igenom- snitt fanns tre avdelningar per förskola (hade förskolorna färre avdelningar än ), vilket ger cirka 80 förskolor som behövde åtgärdas. 20Baserat på uppgifter från branschrepresentanter har kommittén uppskattat kostnaden för att bygga en förskola med tre avdelningar till . Vi har antagit att snitt- kostnaden för sanering är av nybyggnadskostnaden för de drabbade förskolorna, vilket ger per förskola eller sammanlagt . 21Hyra för evakueringslokaler uppskattas till per kvadratmeter och år. Antag att en evakuering pågår och hälften av de sanerade skolorna evakueras. Om vi antar en yta om per förskola och 40 evakueringar blir det totalt i evakueringskostnader. 22Arbetstimmar för stadens tjänstemän att kommunicera och mäta i 80 förskolor. Cirka 10 tjänste- män arbetade heltid med detta . Uppskattade personalkostnader i dagens prisnivå: x x 10 anställda = i personalkostnader. 23Statens råd för byggnadsforskning (1992), – Åtgärder mot radon, rapport . 24Statens strålskyddsinstitut (2007), Strålmiljön i och G. Swedjemark, H. och L. (1993), Radon 1. 25Strålsäkerhetsmyndigheten, /omraden/radon/ vad-ar- radon/radonkallor-i-inomhusluften, besökt . Förhöjda radonhalter inomhus är den näst vanligaste orsaken till lungcancer, efter rökning.26 Internationella studier visar att risken för lungcancer ökar proportionellt med ökad exponering för radon, även vid relativt låga halter.27 beräknar att det avlider cirka 500 personer , de flesta rökare, på grund av radon.28 Dagens svenska gränsvärde för radonhalt (radongas) i bostäder och allmänna lokaler är att årsmedelvärdet inte får överstiga 200 bequerel per kubikmeter. Gränsvärdet gäller både för nybyggnad och befintligt bestånd av bostäder och lokaler.29 beräknar att om samtliga bostäder med förhöjd radonhalt åtgärdas så att halten blir lägre än 200 bequerel per kubik- meter skulle 100 personer räddas från att drabbas av lung- cancer.30 Enligt BETSI-undersökningen31, som genomfördes åren 2007– 2008, fanns det cirka 250 000 småhus och 75 000 lägenheter i fler- bostadshus, vars radonhalter översteg riktvärdet på 200 bequerel per kubikmeter. I de flesta av lägenheterna i flerbostadshus kan blåbetong antas vara grundorsaken, medan en större andel av småhusen har problem med markradon. utgick ett statligt bidrag för åtgärder för att minska radonhalten i en- och tvåbostadshus till högst 200 bequerel per kubik- meter. Bidrag lämnades av åtgärdskostnaderna, dock högst . –2015 betalade ut totalt i bidrag för att minska radon- halten i bostäder.32 26Strålsäkerhetsmyndigheten, vad-ar-radon/halsorisker-med-radon/ besökt . 27Världshälsoorganisationen (2009), Handbook on – A Public Health Perspective. 28Strålsäkerhetsmyndigheten, /omraden/radon/ vad-ar- radon/halsorisker-med-radon/, besökt . 29Boverkets byggregler, BFS 2016:6 och , FoHMFS 2014:16, Folk- hälsomyndighetens allmänna råd om radon inomhus. 30Boverket (2009), Så mår våra hus – Redovisning av regeringsuppdrag beträffande byggnaders tekniska utformning m.m, s. 123. 31Boverket (2009), Så mår våra hus – Redovisning av regeringsuppdrag beträffande byggnaders tekniska utformning m.m. 32Boverket, /contentassets/b790b30eb87d419a8c64b84949394c67/ radonbidrag.pdf, besökt . Beräknade samhällskostnader för radon i blåbetong Samhällskostnaden för radonrelaterad lungcancer antas vara den- samma som samhällskostnaden för cancer på grund av rökning, vilken har beräknats till och fall.33 För 500 cancerfall på grund av radon kan sjukvårdskostnaden och produktionsbortfallet uppskattas till . När hela beståndet av bostäder med blåbetong åtgärdats med bättre ventilation kan det översiktligt beräknas ha kostat i dagens penningvärde i investeringar, för småhus- ägare, staten (radonbidrag och ROT-avdrag) och fastighetsägare av flerbostadshus. Därtill kommer kostnaderna för mätningar, nästan 1 miljard kronor.34 började flytspackel saluföras i som ett kostnads- effektivt sätt att avjämna betongbjälklag. Flera spackelsorter inne- höll kasein.35 Kasein är ett fosforhaltigt protein som är huvudbeståndsdel i mjölkprotein och som har förmåga att binda kalcium.36 Ibörjan kom rapporter om klagomål på slemhinne- irritation, hosta, trötthet och huvudvärk från hyresgästerna i det nybyggda bostadsområdet med drygt 1 500 lägenheter. De boende kände också obehaglig lukt.37 De orsaker som identifierades var kombinationen av betongbjälklag med hög relativ fuktighet () och (2017), Samhällskostnaden för rökningsrelaterad sjuklighet i , rapport 2017:4. 34Det finns cirka 400 000 bostäder med blå lättbetong i . är vissa av dessa åtgärdade men om vi utgår från grundläget att ingen lägenhet ännu är åtgärdad blir kostnaderna följande: Uppskattad genomsnittlig kostnad per bostad för att installera FTX är i dagens penningvärde. 400 000 lägenheter x 100 000 kronor= . Totalkostnad för en radonmätning (dosor och arbetstid): . Mätning före och efter åtgärd i 400 000 bostäder: . 35Statens råd för byggnadsforskning (1984), Skador i golv på underlag av flytspacklad betong –1983, rapport . 36Nationalencyklopedin, Kasein. 37Statens råd för byggnadsforskning (1991), Sjuka hus blir friska? Utvärdering av åtgärdsarbetet i kv. Dalen, , rapport och för byggnadsforskning ), Tekniska mätningar i 90 lägenheter i , , rapport . Kasein och andra proteiner kan brytas ned i den alkaliska miljön på betongen och ammoniak bildas.38 Ammoniak reagerade med ek- och bokparkett och korkplattor så att de miss- färgades. Detta och ammoniakmätning används som indikator på problemet.39 Åtgärden inledningsvis var att bila bort spacklet till en kostnad av per lägenhet prisnivå.40 Eftersom ammoniak och andra ämnen från den kemiska reaktionen under mattan även migrerar ner i betongplattan fanns det dock en risk att ämnen åter skulle avges till luften.41 Olika saneringslösningar provades i olika lägenheter.42 Den lösning som visade sig fungera bäst var installation av venti- lerade golv.43 Golven förses med en tunn matta av hårdplast med distansbubblor mot betongen. Då bildas en luftspalt som kopplas till frånluften.44 I Dalen beviljade staten fastighetsägaren ett lån för sanering på maximalt per lägenhet prisnivå.45 belades golv i med kaseinhaltigt flytspackel. hade en miljon kvadratmeter av dessa golv befunnits ge upphov till dålig luftkvalitet och hade skador i form av bubblor eller missfärgning av golv.46 Att kemiska produkter var kringgärdade av sekretess om innehållet, gjorde det svårt att utreda skadornas orsaker. Ett citat ur en rapport från dåvarande belyser detta: Redan i debatten i framhöll statsrådet de svårig- heter som framkallats av flytspackelindustrins ovillighet att lämna varu- deklaration för sina produkter till utredningen. 38Statens råd för byggnadsforskning (1991), Tekniska mätningar i 90 lägenheter i Enskede- dalen, , rapport . (2015), Emitterande byggnadsmaterial – En nulägesanalys av metoder för att minska emissioner från fuktpåverkat, kaseinhaltigt flytspackel. 6/1989, Tävling ger nytt ventilationssystem. 41Statens råd för byggnadsforskning (1991), Tekniska mätningar i 90 lägenheter i Enskede- dalen, , rapport . 42Statens råd för byggnadsforskning (1991), Sjuka hus blir friska? Utvärdering av åtgärdsarbetet i kv. Dalen, , rapport . 43Statens råd för byggnadsforskning (1991), Tekniska mätningar i 90 lägenheter i , , rapport . 44ISOLA , /produkter-sv-SE/golv/platon-fuktskydd-golv/mekaniskt- ventilerad-platongolv/, besökt . 45Statens råd för byggnadsforskning (1991), Sjuka hus blir friska? Utvärdering av åtgärds- arbetet i kv. Dalen, , rapport . (2015), Emitterande byggnadsmaterial – En nulägesanalys av metoder för att minska emissioner från fuktpåverkat, kaseinhaltigt flytspackel. utredningen stora svårigheter och medfört allvarliga förseningar genom att man inte lämnar ut produkternas sammansättningar ens till de offentliga tjänstemännen inom utredningen, som svarat för de kemiska analyserna, trots att sekretesskydd garanterats. En flytspackeltillverkare har dock informerat om flytspacklets huvudbeståndsdelar. Informationen om tillsatserna var inte sådan att den bidragit till utred- ningen. En annan flytspackeltillverkare har ställt sin nya sammansättning till förfogande, vilket avsevärt förenklat tolkningen av resultaten från provningen av produkten. Det gäller även i viss mån de av tillverkaren tidigare saluförda proteininnehållande produkterna.47 Beräknade samhällskostnader för att sanera en miljon kvadratmeter golv med flytspackelproblem Ett ventilerat golv, typ Platon-matta kostar, med material och arbete, per kvadratmeter efter ROT-avdrag, vilket kan beräknas bli exklusive ROT-avdrag (för arbets- kostnaden). Snittkostnaden för 3 000 lägenheter som sanerades i i samt i Dalen, och i blev inklusive moms för en trerumslägenhet.48 Storleken på en genomsnittlig trerumslägenhet kan räknas som . Exklusive moms och med uppräkning till dagens prisnivå motsvarar detta per trerumslägenhet, eller per kvadratmeter. Sammanlagd kostnad för att sanera 3 000 lägenheter blir då .