sou · H5B3114 · 2018-01-01 00:00:00 — Regeringen får besluta om att denna anslutning ska villkoras med att företaget eller organisationen ska ha avtal med leverantör av brevlådetjänster för digital post. Förslaget behandlas i avsnitt 21.9 och 21.10. Till infrastrukturen får individer ansluta sig som mottagare om de an- mält att de vill ta emot digital post från anslutna avsändare. Varje mottagare har genom sin anmälan tillgång till en brevlådetjänst för digital post. Förslaget behandlas i kapitel 21. Till infrastrukturen får leverantör av brevlådetjänster för digital post ansluta sig. Förslaget behandlas i kapitel 21. Den som ansluter sig till infrastrukturen ska registreras i förmedlings- adressregistret. Förslaget behandlas i kapitel 21. Avsändare ska före sändning av digital post kontrollera i förmed- lingsadressregistret om mottagaren är ansluten till infrastrukturen och i så fall hos vilken leverantör mottagarens brevlådetjänst för digital post finns samt att avsändaren får sända digital post till mottagaren. Om mottagaren inte är ansluten till infrastrukturen eller inte tar emot meddelanden från den aktuella avsändaren får den digitala posten inte sändas via infrastrukturen. Förslaget behandlas i avsnitt 21.8.1. Förmedlare ska före sändning av digital post kontrollera i förmed- lingsadressregistret om mottagaren är ansluten till infra- strukturen och om avsändaren får sända digital post till mottagaren. Om mottagaren inte är ansluten till infrastrukturen eller inte tar emot meddelanden från den aktuella avsändaren får den digitala posten inte sändas via infrastrukturen. Förslaget behandlas i avsnitt 21.8.2. Leverantör av brevlådetjänster för digital post ska vid ankomst av digital post kontrollera i förmedlingsadressregistret att avsändaren är ansluten till infrastrukturen. Om avsändaren inte är ansluten eller har något civilrättsligt avtal med mottagaren om digital brevlådetjänst ska meddelandet inte mottas. Förslaget behandlas i avsnitt 21.8.3. Myndigheten är personuppgiftsansvarig för den behandling av person- uppgifter som myndigheten utför när den tillhandahåller förmedlings- adressregistret. Förslaget behandlas i avsnitt 21.8.4. Avsändaren är personuppgiftsansvarig för behandling av personuppgif- ter till dess att leverantör av brevlådetjänster för digital post genom an- komstkontroll godkänt mottagandet enligt 17 §. Avsändaren är vidare personuppgiftsansvarig för behandling av upp- gifter som leverantören utför på avsändarens begäran efter att med- delandet gjorts tillgängligt för mottagaren. Förslaget behandlas i avsnitt 21.8.5. Leverantör av brevlådetjänster för digital post är personuppgiftsansvarig för behandling av uppgifter efter att ankomstkontroll genomförts med undantag för förhållanden enligt 19 § andra stycket. Leverantören är vidare personuppgiftsansvarig för behandling av uppgift som denne erbjuder mottagaren. Förslaget behandlas i avsnitt 21.8.7. Anslutning av privata utförare av kommunala uppgifter Privata utförare av kommunala angelägenheter får ansluta sig på be- gäran av kommun eller landsting som är ansluten till infrastrukturen. När utförarens uppdrag har upphört ska kommunen anmäla detta till den myndighet som regeringen beslutar för att ta bort registreringen på den privata utföraren som avsändare i förmedlingsadressregistret. En förutsättning för anmälan ska vara att kommunen eller lands- tinget är ansluten samt har kommit överens med utföraren att denne ska använda infrastrukturen. Kommunen eller ska kontrollera att utföraren använder infrastrukturen på avsett sätt. Om kommunen eller finner att utföraren brister härvidlag eller då uppdraget upphör ska anmälan återkallas. Förslaget behandlas i avsnitt 21.9.1. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om 1.inrättande och drift av infrastrukturen, 2.den längsta tid under vilken personuppgifter får behandlas, 3.säkerhetsåtgärder till skydd för personuppgifter, 4.behörighets- och sökbegränsningar, och 5.vilka verksamheter som regeringen vill ge möjlighet att ansluta som avsändare i infrastrukturen samt villkor för dem. Förslaget behandlas i avsnitt 21.12.1. Ersättning till leverantör av brevlådetjänster för digital post När myndigheten tillämpar lagen om valfrihet om digitala brevlådor ska regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer fastställa er- sättning till leverantör av brevlådetjänster för digital post anslutna en- ligt 1 §. Vad som där fastställs ska inte tillämpas för den som anslutits enligt 11 § andra stycket. Förslaget behandlas i avsnitt 21.12.2. 23.4Förslag till lag om valfrihet om digitala brevlådor får besluta att tillhandahålla valfrihetssystem för digitala brevlådor enligt lagen om infrastruktur för digital post. Med valfri- hetssystem menas ett förfarande där mottagaren har rätt att välja den leverantör som ska utföra tjänsten och som har godkänt och tecknat avtal med. Förslaget behandlas i avsnitt 21.12.2. När tillhandahåller valfrihetssystem enligt denna lag ska myndigheten tillämpa lagen (2008:962) om valfrihetssystem. I stället för det som sägs i 2 kap. 3 § första meningen, 6 och 7 §§ lagen om valfrihets- system ska med 1.leverantör avses den som på marknaden tillhandahåller tjänster som nämns i 1 §, 2.tjänst avses sådan tjänst som nämns i 1 §, och 3.upphandlande myndighet avses . Förslaget behandlas i avsnitt 21.12.2. 23.5Förslag till lag om ändring i lagen (2016:561) med kompletterande bestämmelser till EU:s förordning om elektronisk identifiering Den myndighet som regeringen utser (nodmyndigheten) ska ansvara för att tillhandahålla en offentlig förbindelsepunkt (nod) för gräns- överskridande elektronisk identifiering och att den fungerar i enlighet med EU:s förordning om elektronisk identifiering och rättsakter som har meddelats med stöd av den förordningen. Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, nodmyndigheten får meddela föreskrifter om noden. Paragrafen, som är ny, avser i första stycket att tydliggöra vem som har ansvar för att tillhandahålla offentliga nod för mot- tagande av utländska elektroniska identitetshandlingar och för diri- gering av svenska elektroniska identitetshandlingar till och från rätt utfärdare för användning i utländska e-tjänster. Regeln hindrar inte en framtida utveckling av fler noder för mottagande av utländska elektroniska identitetshandlingar. I andra stycket behandlas föreskriftsrätt genom att regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, nodmyndigheten får med- dela föreskrifter om noden. Förslagen behandlas i avsnitt 17.6 och 17.6.1. För att användare ska kunna identifieras får nodmyndigheten behandla de personuppgifter som kommer till noden. Vilka personuppgifter som kommer till noden regleras i bilagan till Kommissionens genomförande- förordning (EU) 2015/1501. är personuppgiftsansvarig för de behandlingar av personuppgifter som utförs i noden. I paragrafen, som är ny, anges i första stycket att ändamålet med be- handling av personuppgifter i noden är att identifiera användare samt att vilka personuppgifter som får behandlas regleras i bilagan till Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1501. De personuppgifter som får behandlas är enligt bilagan till Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1501 följande obligatoriska attribut: a)nuvarande efternamn, b)nuvarande förnamn, c)födelsedatum, d)en unik identitetsbeteckning som satts samman av den utsändande medlemsstaten i enlighet med de tekniska specifikationerna för gränsöverskridande identifiering och som är mest beständiga . Dessutom får också behandlas följande valfria attribut: a)förnamn och efternamn vid födseln, b)födelseort, c)nuvarande adress, kön. I andra stycket tilldelas nodmyndigheten enligt 9 § personuppgifts- ansvaret för de behandlingar av personuppgifter som myndigheten utför. Förslagen behandlas i avsnitt 17.6.2. får behandla (tekniska) uppgifter för de aktörer vars uppgifter ska behandlas av noden. Myndigheten får även behandla de personuppgifter som är nödvändiga för att säkerställa behörigheter för aktörernas ombud. I paragrafen, som är ny, regleras att nodmyndigheten får behandla vissa uppgifter. För att noden ska fungera på avsett vis behöver nod- myndigheten föra ett s.k. metadataregister över tekniska uppgifter för de aktörer vars uppgifter ska behandlas av noden. Aktörerna är t.ex. utfärdare av elektroniska identitetshandlingar. Om dessa tekniska uppgifter behöver ändras eller uppdateras behöver nodmyndigheten veta att rätt person företräder aktören så att det går att lita på att uppgifterna om ändring stämmer. Därför behöver nodmyndigheten ha rätt att behandla de personuppgifter som är nödvändiga för att säkerställa behörigheter för aktörernas ombud. Förslaget behandlas i avsnitt 17.6.7. Alla myndigheter som, för att ge åtkomst till sina nättjänster, omfattas av kraven på elektronisk identifiering enligt EU:s förordning om elektronisk identifiering, ska ansluta till den svenska offentliga noden. Myndigheter som inte omfattas av förordningens krav får ansluta till den svenska offentliga noden. I paragrafen, som är ny, behandlas i första stycket att alla myn- digheter som har e-tjänster där det krävs att användare loggar in med en elektronisk identitetshandling på minst svensk tillitsnivå 3, om- fattas av kravet om erkännande av andra medlemsstaters elektroniska identitetshandlingar enligt eIDAS-förordningen. För att myndighe- terna ska kunna ta emot utländska elektroniska identitetshandlingar och uppfylla kravet måste de ansluta till noden. I andra stycket anges att även de myndigheter som inte omfattas av eIDAS-förordningens krav får ansluta till noden. Om myndighe- ter vill kunna erkänna utländska elektroniska identitetshandlingar för att ge tillträde till sina e-tjänster ska detta vara möjligt. Förslaget behandlas i avsnitt 17.6.3. Privata aktörer får ansluta till den svenska offentliga noden. Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, nodmyndigheten får meddela föreskrifter om skyldighet för privata aktörer att betala avgift för att ansluta till noden enligt denna lag. I paragrafen, som är ny, anges i första stycket att privata aktörer får ansluta till den svenska offentliga noden. För att möjliggöra för pri- vata aktörer att erkänna utländska elektroniska identitetshandlingar i sina e-tjänster ska även dessa få ansluta till den svenska offentliga noden. I andra stycket anges att regeringen eller, efter regeringens be- myndigande, nodmyndigheten får meddela föreskrifter om skyldig- het för privata aktörer att betala avgift för att ansluta till noden enligt denna lag. Noden föreslås inrättas med offentliga medel för offent- liga syften som handlar om att tillgodose den offentliga sektorns behov av stöd för gränsöverskridande identifiering. Det privata an- vändandet av noden kan därför komma att behöva avgiftsbeläggas för att inte offentliga medel ska användas på ett sätt som gynnar vissa privata aktörer. Förslaget behandlas i avsnitt 17.6.4. Alla som är anslutna till noden ska utan otillbörligt dröjsmål under- rätta nodmyndigheten om alla händelser som påverkat funktionalitet eller säkerhet i noden. I paragrafen, som är ny, behandlas incidentrapportering. För att upp- rätthålla nodens funktionalitet och säkerhet ska alla anslutna aktö- rer rapportera till nodmyndigheten om eventuella incidenter som in- träffar. Förslaget behandlas i avsnitt 17.6.5. Anmälan av svenska medel för elektronisk identifiering Den myndighet som regeringen utser ansvarar för anmälan av svenska medel för elektronisk identifiering för gränsöverskridande elektronisk identifiering enligt EU:s förordning om elektronisk identifiering. (an- mälande myndighet). Regeringen eller den myndighet som regeringen bemyndigar får med- dela föreskrifter om hur anmälan ska gå till. I paragrafen, som är ny, anges i första stycket att regeringen utser en myndighet som ansvarar för anmälan av svenska elektroniska identitetshandlingar för gränsöverskridande identifiering enligt eIDAS-förordningen. Dessutom får regeringen eller myndigheten enligt andra stycket i föreskrifter besluta mer om hur anmälan ska gå till. Förslaget behandlas i avsnitt 18.3. För att kunna anmälas för gränsöverskridande elektronisk identifie- ring ska ett svenskt medel för elektronisk identifiering 1.vara kvalitetsgranskad av digitaliseringsmyndigheten, 2.endast utfärdas till medborgare eller folkbokförda i , 3.ingå i valfrihetssystem enligt lagen (2013:311) om valfrihetssystem i fråga om tjänster för elektronisk identifiering, och 4.vara utfärdat av en aktör som har tecknat försäkring som täcker ersättning för skada som åsamkats fysiska eller juridiska personer avsiktligt eller på grund av oaktsamhet genom underlåtenhet att uppfylla de skyldigheter som avses i artikel 7 i EU:s förordning om elektronisk identifiering. I paragrafen, som är ny, anges de förutsättningar som behöver vara uppfyllda för att en elektronisk identitetshandling ska kunna an- mälas för gränsöverskridande identifiering enligt eIDAS-förord- ningen. Kvalitetsmärkningen enligt första punkten är den granskning som staten utför för att kunna anmäla en elektronisk identitetshandling för gränsöverskridande identifiering i namn och veta att den håller tillräcklig kvalitet för det avsedda syftet. För att få anmälas för gränsöverskridande identifiering får den elektroniska identitetshandlingen bara utfärdas till medborgare eller folkbokförda i . Innehavarna av den elektroniska identitets- handlingen behöver ha personnummer för att med säkerhet ska kunna veta att de personidentifieringsuppgifter som förmedlas genom den elektroniska identitetshandlingen tillskrivs den fysiska person som avses för utfärdandet samt att den elek- troniska identitetshandlingen faktiskt tilldelas den person som avses. Kravet att ingå i valfrihetssystem är ett sätt att garantera att alla privata utfärdare av elektroniska identitetshandlingar får samma er- sättning från staten för den levererade tjänsten som använ- darna har möjlighet att styra genom sina val vilka elektroniska identi- tetshandlingar som ska kunna användas. Utfärdare behöver även ha tecknat försäkring som täcker ersätt- ning för eventuella skador som orsakas av de elektroniska identitets- handlingarna. Förslaget behandlas i avsnitt 18.3.2. Anmälande myndighet ansvarar även för att tillfälligt upphäva, åter- kalla, återinföra och dra tillbaka elektroniska identitetshandlingar vid säkerhetsincidenter enligt artikel 10 i EU:s förordning om elektronisk identifiering. I paragrafen, som är ny, anges att samma myndighet som anmäler elektroniska identitetshandlingar måste också ha möjlighet att tillfäl- ligt upphäva, återkalla, återinföra och dra tillbaka dem när det krävs enligt eIDAS-förordningen. Förslaget behandlas i avsnitt 18.3.3. Lagen ska träda i kraft som är det datum från vilket europeiska elektroniska identitetshandlingar ska erkännas i svenska myndigheters e-tjänster. Förslaget behandlas i avsnitt 17.6.8. 23.6Förslag till lag om ändring i lagen (2013:311) om valfrihetssystem i fråga om tjänster I denna lag finns bestämmelser om tillämpning av valfrihetssystem i fråga om funktioner för elektronisk identitetskontroll. Den myndighet som regeringen bestämmer (den upphandlade myn- digheten) ska tillhandahålla valfrihetssystem för funktioner för elektronisk identitetskontroll. Myndigheter, kommuner och landsting med behov av funktioner för elektronisk identitetskontroll ska ansluta sig till valfrihetssystem som den upphandlande myndigheten tillhandahåller. Regeringen får besluta om undantag från skyldigheten i andra stycket om det föreligger särskilda skäl. Förslaget behandlas i avsnitt 13.6. Med valfrihetssystem avses i denna lag ett förfarande där individen har rätt att välja den leverantör som ska utföra identitetskontrollen och som den upphandlande myndigheten har godkänt och tecknat kon- trakt med. Termerna upphandlingsdokument, kontrakt och upphandlande myn- dighet har i denna lag samma betydelse som i lagen (2016:1145) om offentlig upphandling. Förslaget, som innebär att begreppet tjänst för elektronisk identi- fiering byts till funktion för elektronisk identitetskontroll samt att en upphandlande myndighet ersätts av den upphandlande myndig- heten, behandlas i avsnitt 13.6.1 och 13.6.3. När den upphandlande myndigheten har beslutat att inrätta eller för- ändra ett valfrihetssystem ska det annonseras på en nationell webb- plats som har upprättats för ändamålet. Ansökningar ska löpande be- gäras in genom sådan annonsering. Upphandlingsdokumenten ska finnas tillgängliga på webbplatsen tillsammans med annonsen. Förslaget, som innebär att en upphandlande myndighet ersätts av den upphandlande myndigheten, behandlas i avsnitt 13.6.3. Den upphandlande myndigheten får begära att sökanden visar att det inte finns någon grund för att utesluta denne med stöd av 10 § första stycket 1, 2 eller 5. Den upphandlande myndigheten ska som bevis för att det inte finns grund för att utesluta en sökande godta utdrag ur ett officiellt register eller annan likvärdig handling när det gäller ett förhållande som avses i 10 § första stycket 1 eller 2 och intyg från en behörig myn- dighet när det gäller ett förhållande som avses i 10 § första stycket 5. Om, i fråga om en sökande som inte är medborgare i eller bosatt i , sådana handlingar eller intyg som avses i andra stycket inte utfär- das i sökandens hemland eller ursprungsland, eller inte omfattar samtliga de fall som avses i 10 § första stycket 1, 2 och 5, får de ersättas med en utsaga som har avgetts på heder och samvete eller av en liknande försäkran. En sådan sökande får också föreläggas att visa att det inte finns grund för att utesluta denne med stöd av 10 § första stycket 3 eller andra stycket. Om en sökande är registrerad i en officiell förteckning över god- kända tillhandahållare av identitetskontroll i ett land inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, ska den upphandlande myndigheten ut- gå från att sökanden inte kan uteslutas som leverantör enligt 10 § första stycket 1–5. Förslaget innebär att begreppet tjänstetillhandahållare ersätts av tillhandahållare av identitetskontroll. Begreppet tjänst byts ut i lagen mot funktion och denna ändring är således en följdändring. Förslaget behandlas i avsnitt 13.6.1. En leverantör som gör gällande att den upphandlande myndigheten har brutit mot en bestämmelse i denna lag, får ansöka om rättelse hos allmän förvaltningsdomstol. Endast den sökande som inte har godkänts får ansöka om rättelse av beslut enligt 12 §. En ansökan om rättelse ska vara skriftlig. Förslaget, som innebär att en upphandlande myndighet ersätts av den upphandlande myndigheten behandlas i avsnitt 13.6.3. Om den upphandlande myndigheten inte har följt bestämmelserna i denna lag ska myndigheten ersätta sökanden för därigenom uppkom- men skada. Talan om skadestånd ska väckas vid allmän domstol. En skadeståndstalan som grundar sig på ett beslut att inte god- känna en sökande ska väckas för beslutet. Väcks inte talan , är rätten till skadestånd förlorad. Förslaget, som innebär att begreppet en upphandlande myndighet ersätts av den upphandlande myndigheten, behandlas i avsnitt 13.6.3. Den myndighet som regeringen bestämmer utövar tillsyn över att denna lag följs. får inhämta sådana upplysningar som är nöd- vändiga för tillsynen från den upphandlande myndigheten och från den myndighet som avses i 1 § tredje stycket. Upplysningarna ska i första hand inhämtas genom ett skriftligt förfarande. Om det på grund av materialets omfång, brådska eller något annat förhållande är lämp- ligare, får upplysningarna i stället inhämtas genom besök hos den upp- handlande myndigheten eller den myndighet som avses i 1 § tredje stycket. Den upphandlande myndigheten och den myndighet som avses i 1 § tredje stycket är skyldig att tillhandahålla de upplysningar som till- synsmyndigheten begär för sin tillsyn. Förslaget innebär att en upphandlande myndighet ersätts med den upphandlande myndigheten vilket då syftar på digitaliseringsmyndig- heten. Förslaget innebär vidare att tillsynsmyndigheten får inhämta upplysningar från statliga myndigheter, kommuner eller landsting. uppdrag att tillhandahålla valfrihetssy- stem behandlas i avsnitt 13.6.3. 23.7Förslag till förordning med mål för de statliga myndigheternas digitaliseringsarbete Denna förordning gäller för myndigheterna under regeringen. Förslaget behandlas i avsnitt 7.3.3. Mål för de statliga myndigheternas digitaliseringsarbete Målet för de statliga myndigheternas digitaliseringsarbete är att den statliga förvaltningens användning av digitala medel ska leda till att det blir så enkelt som möjligt för så många som möjligt att utöva sina rättig- heter och fullgöra sina skyldigheter samt ta del av den statliga förvalt- ningens service. De statliga myndigheternas användning av digitala medel ska vara säker samt öka kvaliteten och effektiviteten i den offent- liga förvaltningen som helhet. Förslaget behandlas i avsnitt 7.3.3. Myndigheterna ska i sin årsredovisning redovisa sina resultat i förhållande till regeringens mål i 2 § i denna förordning för de statliga myndigheternas digitaliseringsarbete. Resultatredovisningen ska lämnas enligt 3 kap. 1 § förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag. Förslaget behandlas i avsnitt 7.3.3. 23.8Förslag till förordning om infrastruktur för elektronisk identifiering och kvalitetsmärket elektronisk identitetshandling ska förvalta och utveckla tillitsramverket enligt 3 § lagen om infrastruktur för elektronisk identifiering och kvalitetsmärket elektronisk identitetshandling. Förslaget behandlas i avsnitt 14.3.2. ska förvalta och utveckla de tekniska spe- cifikationerna enligt 5 § lagen om infrastruktur för elektronisk iden- tifiering och kvalitetsmärket elektronisk identitetshandling. Förslaget behandlas i avsnitt 14.3.3. granskar elektroniska identitetshandlingar enligt 8 § lagen om infrastruktur för elektronisk identifiering och kvali- tetsmärket Svensk elektronisk identitetshandling elektroniska identi- tetshandlingar samt godkänner att en elektronisk identitetshandling som tillägg till sitt eget namn får använda benämningen Svensk elektronisk identitetshandling. Förslaget behandlas i avsnitt 14.3.4. ska förvalta och utveckla registret med utfärdare av elektroniska identitetshandlingar och förlitande aktörer enligt 9 § lagen om infrastruktur för elektronisk identifiering och kva- litetsmärket Svensk elektronisk identitetshandling. Förslaget behandlas i avsnitt 14.3.5. ska förvalta och utveckla modellen för dialogruta med valbara elektroniska identitetshandlingar enligt 12 § lagen om infrastruktur för elektronisk identifiering och kvalitetsmär- ket Svensk elektronisk identitetshandling. Förslaget behandlas i avsnitt 14.3.6. om infrastruktur för digital post ska tillhandahålla en infrastruktur för digital post och vara myndigheten enligt lagen om infrastruktur för digital post. Förslaget behandlas i avsnitt 21.12.3. får meddela föreskrifter enligt 23 § lagen om infrastruk- tur för digital post. Förslaget behandlas i avsnitt 21.12.3. Som avsändare i infrastrukturen för digital post får enligt 24 § 4 p. lagen om infrastruktur för digital post friskolor, banker, försäkringsföretag, pensionsförvaltare, kreditupplysningsföretag, apotek, bilbesiktningsföretag och bostadsföretag ansluta sig. Förslaget behandlas i avsnitt 21.12.3. De avsändare som ansluts enligt 3 § denna förordning ska ha avtalat om att skicka digital post med leverantörerna av brevlådetjänster för digital post som är anslutna till infrastrukturen. Förslaget behandlas i avsnitt 21.12.3. 23.10Förslag till förordning om ändring i förordningen (2016:576) med kompletterande bestämmelser till EU:s förordning om elektronisk identifiering ska vara nodmyndighet enligt 9 § lagen (2016:561) med kompletterande bestämmelser till EU:s förordning om elektronisk identifiering. ska vara kontaktpunkt för Europeiska kommissionen i frågor som rör gränsöverskridande elektronisk identifi- ering.