sou · H6B350 · 2018-06-19 00:00:00 — har i samtliga uppföljningsrapporter under den nuvarande tillståndsperioden påtalat att bolagen så långt möjligt ska ha en gemensam redovisningsform och ta fasta på resultatmått, indikatorer och nyckeltal, samt betonat vikten av att redovisa tids- serier. Nämnden noterade i sin senaste rapport att bolagen fortsätter att utveckla mått och indikatorer för sina redovisningar, och att redovisningarna har blivit tydligare och enklare att följa under till- ståndsperioden. Igranskningen av public service-redovisningarna utta- lade bl.a. att SR och SVT endast delvis uppfyllt kraven på att redovisa hur uppdraget har fullgjorts med avseende på nyckeltal som visar produktivitet. Kritik riktades bl.a. även mot redovisningen av sidoverksamheterna och vissa delar av uppdragen gällande barn och unga. Alla tre bolag kritiserades för redovisningen av hur bolagen har uppfyllt sina uppdrag att prioritera tillgänglig- heten till program för barn och unga med funktionsnedsättning. kritiserade vidare SVT för att inte ha uppfyllt kravet på att särskilt redogöra för vilka kommersiella samarbeten som företaget har deltagit i och vilka intäkter de har genererat (och tv 2017a). 7.4.3Inga skärpta krav på formerna för redovisningen I bolagens anslagsvillkor (punkten 18 för , punkten 21 för SVT, respektive punkten 19 för UR) kommer bestämmelsen om en harmoniserad redovisning till uttryck på följande sätt: SR, SVT och UR ska i samverkan fortsatt utveckla sin redovisning med inriktning på att så långt som möjligt åstadkomma en gemensam redo- visningsform som kan tillämpas i redovisningen . I arbetet ska ingå att definiera och operationalisera centrala begrepp i tillstånds- och anslagsvillkoren, ta fram konkreta uppföljningsbara resultatmått base- rade på dessa och att utveckla arbetet med att mäta och redovisa olika indikatorer på kvaliteten och särarten i programutbudet. Resultatmåt- ten bör utformas så att de ger väsentlig information om uppdraget och förmedlar viktiga erfarenheter av verksamheten. Programföretagen ska på olika sätt stimulera en fortlöpande offentlig diskussion om verk- samheten. SR, SVT och UR har tillsammans arbetat aktivt för att harmonisera sina redovisningar och göra dem mer överskådliga. Bolagen menar att de nu har nått vägs ände i arbetet med redovisningarnas övergripande struktur (dnr Komm2018/00061-19, 29 och 18). Det finns en risk för att redovisningarna, om de harmo- niseras ytterligare, inte ger en rättvisande bild av respektive bolags verksamhet. Det är tre olika bolag av olika storlek och med i många avseenden skilda uppdrag. En mer samstämmig redovisning kommer inte nödvändigtvis att ge en tydligare bild av hur public service- bolagen uppfyller sina respektive uppdrag, menar bolagen. Däremot är de öppna för förbättringar på vissa specifika områden. Det är viktigt att bolagen på ett överskådligt sätt kan förmedla en rättvisande bild av hela sin verksamhet och hur de väljer att dispo- nera sina medel. Om bolagen får tillgodoräkna sig viss del av sin onlineverksamhet ska den verksamheten redovisas på samma sätt som public service-verksamheten i marknät redovisas . SR, SVT och UR bör då harmonisera sina redovisningar av onlineverksam- heten på motsvarande sätt som redovisningarna för villkoren i mark- sändningarna, i den mån det är relevant och ger en bättre bild av bolagens verksamhet. Kommittén gör mot bakgrund av detta bedöm- ningen att det nuvarande kravet på att harmonisera redovisningsfor- men är ändamålsenligt och att det därför inte finns anledning att skärpa det ytterligare. Public service-bolagen har enligt anslagsvillkoren även i uppdrag att i sin redovisning uttrycka olika programkategoriers andel av den totala sändningstiden, när olika programtyper sänds, samt resurs- förbrukningen för respektive kategori. Kommittén har noterat att så inte alltid sker. Exempelvis när det gäller SR:s redovisning av externt I stället för att redovisa andelen externt produ- cerade timmar i förhållande till den totala sändningstiden väljer SR att redovisa baserat på kostnad för utomståendes medverkan i programutbudet. Detta trots att har efterfrå- gat redovisning fördelat på andelar av det totala innehållet. Anled- ningen till att det inte går att särskilja vad som är extern respektive intern produktion, är enligt SR att många produktioner består av blandformer, dvs. där programanställda medarbetare deltar i det som räknas som del av extern produktion. Programanställda är i många fall programledare för program där också fast anställd personal med- verkar. Att räkna ut och redovisa mätbar kvantitet i sändningstid låter sig därmed inte göras, menar SR. Kommittén anser att kraven om tydlig och mätbar redovisning är centrala för bolagen att efterleva. I de fall där en sådan redovisning inte säger något om hur verksamheten ser ut, eller till och med kan riskera att ge en missvisande bild av verksamheten, är det viktigt att bolagen redovisar med exempel. Dessutom bör det förklaras varför en kvantitativ redovisning i förhållande till den totala sändningstiden, eller annan form av kvantitetmått, inte är lämplig i det specifika fallet. 7.4.4Förtydligande om redovisning av intäkter vid sidan av avgiftsmedel Förslag: Public service-bolagen ska i sin redovisning av intäkter vid sidan av avgiftsmedel specificera vilka kommersiella samarbe- ten som har ingått i dessa. Samtliga tre public service-bolag ska enligt krav i anslagsvillkoren redovisa intäkter från eventuella kommersiella samarbeten. Det är dock bara SVT som än så länge har några kommersiella samarbeten i nämnvärd grad. Mot bakgrund av att SVT och har olika meningar om hur SVT bör redovisa sina kommersiella samarbeten har kommittén valt att analysera just den frågan. I SVT:s anslagsvillkor, punkt 21, anges att SVT särskilt ska redo- göra för –företagets intäkter vid sidan av avgiftsmedel, –vilka evenemang som sponsrats, hur många sändningar som sponsrats och med vilket belopp sponsringsbidrag totalt har mottagits, –hur företaget har säkerställt sitt oberoende vid indirekt sponsring, –i övrigt vilka kommersiella samarbeten som företaget har deltagit i och vilka intäkter de har genererat, –eventuella sidoverksamheter som företaget har bedrivit, och –omfattningen av och formerna för företagets engagemang för ut- vecklingen av svensk filmproduktion. I sin granskning kritiserade för att inte följa uppmaningen från föregående år om att redovisa vilka kommersiella samarbeten som ingåtts i samband med Melodifesti- valen och för ytterligare några produktioner som SVT deltagit i. Inte heller redovisade SVT vilka intäkter dessa samarbeten genererade. Nämnden uttalade att redovisningen av affärsmässiga och utrym- mesmässiga skäl inte behöver vara heltäckande, men menade att SVT:s redovisning inte ger en bild av vilka kommersiella samarbeten som typiskt sett förekommer i SVT:s verksamhet (för radio och tv 2017a s. 44 f.). uppgick SVT:s intäkter från kommersiella samarbe- ten till , exklusive sidoverksamheterna. Det är en minskning med jämfört med , vilket förklaras av att SVT 2016 stod värd för . SVT redovisar intäkter från sidoverksamheterna för sig. Därutöver redovisas intäkter från samtliga kommersiella samarbeten under rubriken övriga intäkter och kommersiella samarbeten. Den redovis- ningen delas upp i sju kategorier. Intäkter från och ingår i den redovisningen. SVT menar att det utöver dessa sju huvudgrupper inte förekommer några övriga intäkter eller andra kommersiella samarbeten. mersiella samarbeten är tusentals till antalet och av skiftande karak- tär måste dessa, enligt bolaget, redovisas aggregerat i relevanta pos- ter. För varje intäktskategori redovisas totala intäkter och typiska exempel på samarbeten inom varje kategori. SVT har i sin redovisning vidtagit flera åtgärder för att tillmötesgå nämndens kritik, bl.a. genom att i större utsträckning än tidigare exemplifiera olika typer av kommersiella samarbeten. Exem- pelvis anges under övriga rörelseintäkter att SVT i samband med har upphandlat tjänsten turnésamordning och att SVT uppbär intäkter vid licensieringen av varumärket och till- hörande rättigheter som hör samman med produktionen. Med hän- visning till affärsetik menar SVT att bolaget inte kan redovisa enskilda uppgörelser eller avtal (SVT 2018a s. 64 ff.). Det är skillnad på att redovisa vilka avtal man har tecknat och vilken typ av kommersiella samarbeten som man typiskt sett har ingått. Kommittén bedömer att det finns utrymme för SVT att tillmötesgå utan att röja någon affärssekretess. SVT har public service-redovisning tagit steg i denna riktning genom att i större utsträckning ge exempel på vilka typer av samarbeten som ingåtts. Kommittén bedömer att det finns ytterligare utrymme att exemplifiera vilka kommersiella samarbeten som SVT har ingått och med vilka grupper av aktörer. Exempelvis skulle SVT kunna redo- göra för vilka typer av aktörer som bolaget licensierar sitt varumärke till. En sådan fortfarande övergripande redovisning skulle ytterligare bidra till att öka insynen i verksamheten och för- troendet för bolaget. Det torde inte heller skapa något större mer- arbete för SVT. SVT har tjänat som exempel i detta avsnitt eftersom problem- bilden har varit tydligast hos SVT. Samma redovisningskrav bör dock gälla även för och UR. Kommittén menar att det bör övervägas om denna punkt i SR:s, SVT:s och UR:s anslagsvillkor kan struktureras på ett tydligare sätt, för att undvika eventuella oklarheter kring vad bolagen ska redovisa. 7.4.5Redovisning av hur oberoendet säkerställs vid kommersiella samarbeten Förslag: SR, SVT och UR ska redovisa hur oberoendet säkerställs vid kommersiella samarbeten. Inför den nuvarande tillståndsperioden infördes krav i anslagsvill- koren på att public service-bolagen ska redovisa hur oberoendet säkerställs vid indirekt sponsring. Med indirekt sponsring avses program som framställs i samarbete med någon annan som fått bidrag från utomstående för sin andel av produktionen. För att ytterligare öka öppenheten kring hur bolagen bedriver sin verksamhet och därmed stärka legitimiteten för public service, före- slår kommittén att kravet på att redovisa vilka kommersiella sam- arbeten som bolagen har deltagit i kompletteras med ett krav på att företagen även ska redovisa hur de säkerställer sitt oberoende vid kommersiella samarbeten. Eftersom det finns ett antal olika typer av kommersiella samarbeten som bolagen kan ingå finns det också olika sätt att säkerställa sitt oberoende i det enskilda fallet. Oberoendet är ett grundläggande public service-krav och något som bolagen dagli- gen förhåller sig till i sin verksamhet. Att bolagen agerar för att säkerställa sitt oberoende just vid ingåendet av kommersiella sam- arbeten är särskilt centralt eftersom kommersiella samarbeten är ett avsteg från principen att public service-verksamheten ska bedrivas icke-kommersiellt. Det torde därmed inte vara svårt för bolagen att redovisa hur oberoendet säkerställs även i dessa fall. 7.4.6Kravet på att redovisa extern radioproduktion tas bort Förslag: Kravet på och UR att i samband med budgetunder- laget ange i vilken utsträckning bolagen avser att satsa på extern radioproduktion tas bort. SR och UR har krav på sig att i förväg redovisa hur mycket bolagen avser att satsa på extern radioproduktion (punkterna 17 respektive 18 i bolagens anslagsvillkor ). Den förra public service-utred- ningen föreslog att det kravet skulle tas bort, men regeringen menade att kravet fyllde en viktig funktion för de externa radioproducenterna och att det därför skulle vara kvar för att stimulera bolagen till att lägga ut mer radioproduktion (prop. 2012/13:164 s. 90). Kommittén föreslår i delbetänkandet att de årliga budgetunder- lagen ska avskaffas och att dessa ska ersättas med ett fördjupat underlag om verksamheten inför kommande tillståndsperiod (SOU 2017:79 s. 144). I propositionen om finansiering av public service delar regeringen kommitténs bedömning om att de årliga underlagen ska avskaffas, men anför att frågan om vilka underlag som kommer att krävas och vad dessa bör innehålla ska hanteras vidare i beredningen inför kommande sändningstillstånd (prop. 2017/18:261 s. 46). Om kommitténs förslag med fördjupade underlag genomförs ska SR och UR med nuvarande krav redogöra för den planerade gra- den av extern radioproduktion under en hel tillståndsperiod i sina verksamhetsunderlag. En sådan redovisning kommer knappast bli användbar för radioproduktionsbolagen. Om kravet behålls finns en risk att SR och UR anger en kvot som är för låg för att motivera bolagen till ökad extern utläggning, varför kommittén föreslår att det kravet tas bort. Kommittén menar att det är ytterst viktigt att bolagen arbetar för att öka den externa utläggningen men föreslår i stället att det införs ett övergripande krav för , SVT och UR att stärka en livskraftig produktionsmarknad, se avsnitt 5.6.5. 8Förvaltningsstiftelsens styrelse, ägarroll och finansiering SR, SVT och UR ägs av en stiftelse, för , och (). Stiftelseformen har valts för ägandet efter- som den bäst ansetts kunna tillgodose kraven på självständighet och integritet för programföretagen i förhållande till staten som den yttersta ägaren (prop. 1992/93:236 s. 12). Kommittén ska enligt direktiven utvärdera hur Förvaltningsstif- telsens organisation, långsiktiga finansiering och styrelse bidrar till programföretagens integritet och oberoende, och om så anses moti- verat föreslå förändringar. Regeringen föreslår i propositionen Lång- siktig finansiering och stärkt oberoende för public service (prop. 2017/18:261), mot bakgrund av förslag från kommittén i del- betänkandet, att den som är verksam som riksdagsledamot inte får vara styrelseledamot i . gäller denna begränsning bl.a. för ledamöter i regeringen och anställda i . Regeringen delar också kommitténs bedömning att det bör slås fast i programföretagens bolagsordningar att verk- samma riksdagsledamöter inte får vara ledamöter i programföretagens styrelser (s. 50 f.). Kommittén övervägde även i delbetänkandet om mandatperio- derna för styrelseledamöter borde förlängas från åtta till , och om endast en tredjedel av ledamöterna bör utses året efter ordinarie riksdagsval. En sådan förändring skulle i och för sig minska regeringens inflytande över styrelsen, men sam- tidigt vara problematisk eftersom är en mycket för ett styrelseförordnande (SOU 2017:79 s. 160). , ägarroll och finansiering Kommittén har mot bakgrund av direktiven fortsatt att analysera olika frågor som rör och lämnar nedan förslag och bedömningar om stiftelsens styrelse, ägarroll och finansiering. Förslag: Stiftelseförordnandet ändras så att det framgår att sty- relseledamöterna ska utses utifrån krav på kompetens, integritet och lämplighet. Stiftelseförordnandet ska också ändras så att de krav på kompetens, integritet och lämplighet som gäller för ord- föranden uttryckligen framgår. Styrelseledamöternas kompetens, integritet och lämplighet syfte är enligt stiftelseförordnandet att ”främja självständigheten hos företag i den omfattning och på det sätt som och regeringen bestämt, här i landet bedriver sändningar av ljudradio- och televisionsprogram i allmänhetens tjänst”. Det anges också att stiftelsen ska tillgodose sitt syfte genom att äga och för- valta aktier i programföretagen samt utöva de befogenheter som är förknippade med detta. Dessa befogenheter inkluderar framför allt att utse styrelserna i programföretagen, med undantag av vd och arbetstagarrepresentanter. Stiftelsen fyller en central funktion som garant för public service-bolagens oberoende från staten och olika intressen och maktsfärer i samhället vilket ställer höga krav på de personer som ingår i stiftelsestyrelsen. Stiftelsens verksamhet leds av en styrelse som består av en ord- förande och tolv andra ledamöter. Ordföranden utses av regeringen utifrån kompetens, integritet och lämplighet på samma sätt som gäller för andra regeringsutnämningar (prop. 2008/09:195 s. 62). slog 1993 fast att de övriga ledamöterna utses av reger- ingen efter förslag från riksdagspartierna (prop. 1992/93:236, bet. 1992/93:KrU28, rskr. 1992/93:377). I styrelsen bör det enligt stiftelseförordnandet ingå personer med erfarenhet från olika verk- samheter i samhället och olika delar av landet. En jämn könsfördel- ning ska eftersträvas. I övrigt omfattas ledamöterna inte av någon uttalad kravprofil avseende personliga egenskaper. , ägarroll och finansiering bedömer att avsaknaden av sådana krav medför en risk att ledamöter inte har tillräcklig erfarenhet av styrelsearbete, eller det engagemang för frågorna som fordras, för att bidra till stiftelsens centrala roll som garant för public service-verksamhetens oberoende. Det finns därför skäl att förtydliga att riksdagspartierna bör nominera ledamöter till styrelsen utifrån krav på kompetens, integritet och lämplighet, i likhet med vad regeringen gör vid förordnandet av ordföranden. Kravet bör lämpligen föras in i stiftelseförordnandet, t.ex. i punkt 7. Då de kriterier som regeringen tillämpar vid utnämning av ordföranden inte framgår av stiftelseförordnandet bör även dessa slås fast här på motsvarande sätt. Stiftelseförordnandet får endast ändras om ett riksdagsbeslut föranleder det och om styrelsen har beretts tillfälle att yttra sig. Kommittén bedömer att endast de övergripande kriterierna kom- petens, integritet och lämplighet bör formuleras i stiftelseförord- nandet. Vad de innebär i detta sammanhang bör utvecklas av reger- ingen vid nästa tillfälle som nya ledamöter ska förordnas, dvs. inför , med utgångspunkt i de krav som regeringen stäl- ler på ordföranden och hur styrelsens kompetensbehov ser ut vid det aktuella tillfället. Nationella minoriteters representation i stiftelsens styrelse Utredningen för en stärkt minoritetspolitik har föreslagit att ska utöka sitt åtagande enligt den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk (språkstadgan) på så sätt att intressena hos personer som använder samiska, finska och meänkieli företräds eller beaktas i sådana organ som har ansvar för att garantera frihet och mångfald inom massmedierna (SOU 2017:88 s. 107). Utredningen föreslår att detta genomförs genom att regeringen säkerställer att åtminstone någon i och gransknings- och tv kan representera de nationella minori- teternas och minoritetsspråkens perspektiv. I det sammanhanget bör även perspektiven hos den judiska och romska minoriteten samt jiddisch och chib beaktas. Den övergripande frågan om ska utöka sitt åtagande en- ligt språkstadgan, liksom om sammansättning , ägarroll och finansiering ska ändras, ligger utanför kommitténs uppdrag. Frågan om repre- sentation i kan däremot ses som en del av diskussionen om hur stiftelsen bidrar till programföretagens integritet och oberoende. En möjlighet hade kunnat vara att de poli- tiska partierna vid nomineringen av ledamöter beaktar hur de natio- nella minoriteternas och minoritetsspråkens perspektiv kan till- varatas i styrelsen. Syftet skulle då vara att säkerställa att dessa per- spektiv får ett bättre genomslag i verksamheten än . Även om detta är ett gott syfte är det viktigt att framhålla att Förvaltnings- stiftelsens uppgift är att som aktieägare främja public service-bola- gens självständighet, och att stiftelsen inte har någon möjlighet att påverka vilka program som bolagen ska producera och sända. Att vissa perspektiv representerades i stiftelsestyrelsen skulle därför inte få något genomslag i public service-bolagens utbud. Kommittén anser därför inte att förslaget från utredningen för en stärkt minoritets- politik bör genomföras. Bedömning: uppgifter som ägare bör inte utökas till att omfatta uppföljning av om programföretagen har uppfyllt sina public service-uppdrag. äger samtliga aktier i , SVT och UR. I upp- giften att äga och förvalta dessa ingår, enligt bestämmelserna i aktiebolagslagen (2005:551), att vid bolagsstämma i respektive bolag besluta om ansvarsfrihet gentemot bolaget för styrelseledamöterna och vd. Detta beslut följer på föredragning vid stämman av bolagets årsredovisning och revisorernas berättelse. Som framgår av avsnitt 7.1 bedömer och tv i efterhand, utifrån bolagens redovisningar, om SR, SVT och UR har uppfyllt sina public service-uppdrag. Bedöm- ningen ska göras med utgångspunkt i de villkor som reglerar bola- gens verksamheter vilka anges i sändningstillstånden, anslagsvillko- ren och besluten avseende SVT och UR om krav på tillgänglighet till tv-sändningar för personer med funktionsnedsättning. Kommittén har inom ramen för uppdraget att stärka uppfölj- ningen av hur public service-uppdraget uppfylls analyserat om även , ägarroll och finansiering årliga yttrande bör utgöra underlag för stäm- mans beslut att bevilja ansvarsfrihet för bolagens ledningar. Detta skulle vara en utökning av ägaruppgifter som innebär ytterligare uppföljning av bolagens uppdrag, utöver den som görs av , och möjliggöra ett ansvarsutkrävande om uppdragen inte uppfylls. En tydligare uppföljning kan i sin tur stärka public service-verksamhetens legitimitet och förtroende hos allmänheten. I analysen av om en utökad ägarroll för stiftelsen är lämplig eller möjlig är det viktigt att skilja mellan uppföljningen av programrela- terade villkor och övriga villkor. I yttrandefrihetsgrundlagen (YGL) finns vissa begränsningar för vil- ken granskning det allmänna får göra av innehållet i ljudradio och i tv-program. Av 7 kap. 4 § YGL följer t.ex. att endast en nämnd får granska om ett program som har sänts på annat sätt än genom tråd står i överensstämmelse med de föreskrifter eller andra villkor som gäller för sändningen. En förutsättning för att ska kunna ges ett uppföljningsuppdrag är alltså att uppdraget inte är att betrakta som en granskning enligt 7 kap. 4 § YGL. Som framgår av avsnitt 7.2 anser kommittén att den uppföljning som gör av bolagens public service-uppdrag inte utgör en sådan granskning. Därmed kan inte heller ett motsvarande uppdrag för betraktas som grundlagsstridigt eller hindras av att stiftelsen inte är en nämnd. Detta får anses gälla med hänsyn tagen till att det kan bli fråga om sanktioner. En central fråga är dock om en uppföljning från Förvaltnings- stiftelsens sida är lämplig. Regleringen av public service har konstru- erats för att främja verksamhetens självständighet från statsmak- terna (jfr SOU 2017:79 s. 159). Den bygger på en fördelning av ansvaret för centrala beslut där en bärande princip är att ägaren inte ska kunna påverka programverksamheten. Kommittén anser att denna princip bör värnas och att stiftelsen därför inte ska ha en roll när det gäller uppföljningen av de programrelaterade villkoren. , ägarroll och finansiering När det gäller uppföljningen av övriga villkor, t.ex. anslagsvillkoren som avser resursförbrukning, kostnadseffektivitet och produktivi- tet, är de restriktioner som följer av YGL och radio- och tv-lagen (2010:696) inte tillämpliga. Det skulle kunna ses som naturligt att stiftelsen som ägare följer upp villkor som tydligt har med skötseln av bolagen att göra. Den förra public service-kommittén övervägde om stiftelsen skulle ta över roll när det gäller uppföljningen av de aktuella villkoren, men bedömde det som olämpligt, bl.a. efter- som stiftelsen inte kunde anses ha en tillräckligt fristående roll gent- emot bolagen (SOU 2012:59 s. 334 f.). Den nu aktuella frågan är dock om det utöver yttrande ska finnas en möjlighet för stiftelsen att vidta åtgärder om villkoren inte uppfylls. Kommittén bedömer emellertid att en sådan ordning skulle vara problematisk av flera skäl. För det första är det är principiellt tveksamt att följa upp public service-uppdraget inom ramen för aktiebolagsrätten. Stämmans beslut att bevilja ansvarsfrihet för bolagens ledning handlar om möj- ligheten att föra skadeståndstalan mot styrelseledamot eller vd som vid fullgörande av uppdraget uppsåtligen eller av oaktsamhet skadat bolaget, t.ex. genom överträdelse av regler i aktiebolagslagen eller bestämmelser i bolagsordningen.