sou · H5B3115 · 2018-01-10 00:00:00 — GBP saknar detaljerade kriterier för vad som är hållbart och här spelar CBS och tillhörande taxonomi med kriterier för godkända miljö- och klimatmässigt hållbara investeringar en kompletterande roll. Kriterierna finns offentligt tillgängliga på CBI:s hemsida och troligtvis finns det emittenter som tagit del av dem även om de väljer att inte få sina obligationer certifierade enligt dem. CBI har även lyfts fram som en viktig opinionsbildare och de bedriver ett aktivt policyarbete gällande utvecklandet av marknaden för gröna obligationer. Vidare har utredningen fått uppfattning att CBI:s process för certifiering är robust och seriös. En certifiering borde därför minska osäkerheten på marknaden genom att säkerställa att obli- Standard, bedömning och validering gationen följer globala standarder och att emissionslikviden går till hållbara ändamål. som CBI:s arbete anses vara viktigt anser majoriteten av de aktörer utredningen haft kontakt med att GBP är tillräckligt för att ge marknaden legitimitet. Vissa menar att kraven i CBS är komplexa och mindre flexibla. Konsensus i stort är att problem med GBP samt avsaknaden av hållbarhetskriterier är små eller i vart fall går att åtgärda via t.ex. andrahandsutlåtanden. CBI är registrerad som en välgörenhetsorganisation i och . Styrelsen () består av fem ledarmöten inklusive . Till sin hjälp har styrelsen två utskott: () och Climate Bonds Advisory Panel (CBAP) samt diverse tekniska kommittéer. Det finns även ett sekretariat som hjälper till med research och administration. CBSAB har ansvar för utvecklingen av CBS och certifierings- processen. Det är även CBSAB som tar slutgiltigt beslut vid certifi- ering av obligationer. Utskottet består av sju ledarmöten från icke vinstdrivande organisationer.9 Utskottets medlemmar representerar totalt i förvaltat kapital. CBSAB ansvarar för en referensgrupp om klimatforskning, tekniska arbetsgrupper för utveckling av CBS och industriarbetsgrupper. Dessa gruppers funktioner beskrivs närmare i avsnittet om taxonomin. CBAP bestod av 39 medlemmar . Dessa agerar rådgivare och hjälper styrelsen i sitt arbete. Bland rådgivarna återfinns bl.a. chef för området klimatför- ändringar och miljö på EIB. Medlemmarna i CBAP sitter emeller- tid i egenskap av egen person och representerar inte sina respektive organisationer. 9 representerade ledamötena (CalSTRS), State Treasurer, on Climate Change (IIGCC), The International Cooperative and (), on Climate Change, on Climate Risk och . Standard, bedömning och validering I skrivande stund kallas den senaste versionen av CBS för version 2.1 och är ett dokument på 16 sidor (hädanefter kallad CBS). CBS är kompatibelt med GBP 2016 men eftersom dokumentet ligger till grund för certifiering ställs det mer detaljerade krav till skillnad mot för de frivilliga rekommendationerna i GBP. De övergripande principerna (de fyra pelarna i GBP) är dock desamma. Emissionslikviden kan användas både för finansiering av nya projekt och för återfinansiering av befintliga. CBS innehåller krav på godkända hållbara investeringar enligt tillhörande taxonomi, emittenten ska upprätta rutiner och en process för att välja ut lämp- liga hållbara investeringar, emissionslikviden ska på lämpligt sätt spåras med krav på öronmärkning10 samt investeras i avsett ändamål och efter emission ska emittenten rap- portera om användningen av emissionskapitalet. Värdepapper som kan certifieras I CBS listas de obligationstyper som även återfinns i GBP: standard- obligation med grön användning av emissionslikviden, obligation för gröna intäkter, grön projektobligation och värdepapperiserad grön obligation.11 Dessutom finns det hänvisning till en komplett lista på CBI:s hemsida. Enligt listan på hemsidan kan även följande typer av skuldinstrument certifieras: värdepapper emitterat av gröna obliga- tionsfonder, konvertibla obligationer, Schuldshein-lån (tyska skulde- brev), syndikerade lån, lånefaciliteter, certifikat, bilaterala lån och sukuk (islamiska skuldebrev). Per har skuldebrev från de fyra typerna som återfinns i GBP samt Schuldschein-lån certifierats. 10Kravet på öronmärkning har tagits bort i GBP 2017 för att underlätta emissionen av gröna stats- obligationer. Förmodligen kommer kravet tonas ner eller omdefinieras i nästa version av CBS. 11Se ovan för närmare beskrivning av värdepappren i GBP. Standard, bedömning och validering CBS ligger till grund för den certifiering som CBI tillhandahåller. Syftet med certifieringen är att kvalitetssäkra och ge godkända gröna obligationer en stämpel som ska underlätta för investerare att hitta och investera i hållbara gröna obligationer. Detta uppnås genom ett certifieringsprogram kopplat till tydliga hållbarhets- kriterier för användningen av emissionslikviden från gröna obliga- tioner. Transaktionskostnaderna i form av analys minskar om inve- sterarna litar på att CBI:s process för certifiering är robust och att deras hållbarhetskriterier är hållbara. Gällande andrahandsutlåtanden som rekommenderas av GBP finns det fortfarande ett moment kvar för investeraren om att analysera utlåtandet samt utvärdera leveran- törens kvalifikationer. Att det finns ett andrahandsutlåtande och att obligationen kommer göra nytta är inte heller någon garanti för att den är hållbar i t.ex. ett 2 gradersscenario. Just detta problem löses av en certifiering och märkning som garanterar att emittenten uppfyller alla krav och att obligationslikviden investeras i hållbara ändamål. Certifieringen är uppdelad i en process inför emissionen och en process efter emissionen. Certifierade obligationer märks som Ansökan inför en emission En certifieringsprocess börjar med att emittenten skickar in ett ansökningsformulär med information om sig själv och emissionen. Informationen som efterfrågas om emissionen är den som det ställs krav om i CBS, dvs. vad emissionslikviden ska investeras i, proces- sen för val av godkända investeringar, avsedd rapportering etc. Efter inskickad ansökan ska emittenten anlita en tredjeparts- granskare (eng. verifier). För ändamålet har CBI på sin hemsida en lista med godkända granskare. En granskare måste ha tillräcklig kunskap och erfarenhet i följande tre nyckelområden för att bli godkänd: Standard, bedömning och validering 1.Emission av skuldinstrument och förvaltning av medlen hos emittenten. 2.Tekniska egenskaper och nyttan av hållbara och koldioxidsnåla projekt och tillgångar. 3.Uppfylla kraven om förfaranden och försäkran enligt internatio- nellt accepterade standarder som ISAE3000 eller motsvarande. Vid en ansökan måste aktören även tillhandahålla information om bl.a. företagets struktur, organisation, ledning, affärsmodell, finansi- ella status och om de är indragna i tvister som bedöms vara av särskild vikt. En aktör måste även ha en försäkring som täcker deras verksamhet som granskare. Ansökan utvärderas och godkänns av om aktören uppfyller alla krav. Det fanns 24 stycken granskare listade per . Bland granskarna återfinns bl.a. de fyra stora revisionsfirmorna EY, KPMG, PWC och Deloitte samt mer nischade aktörer som t.ex. Sustainalytics och Vigeo . Det finns även mer lokala aktörer som endast är aktiva i t.ex. , eller . Granskarnas uppgift innan emission är att kontrollera att emit- tenten har på plats de interna riktlinjer och processer som krävs och att avsedda investeringar är i linje med hållbarhetskraven i CBS. Resultatet av kontrollen redovisas i en rapport till emittenten. Emittenten har efter granskarens rapport möjlighet att redigera och komplettera sin ansökan så att den är i linje med de krav som ställs för certifiering. Därefter skickar emittenten in sin slutgiltiga ansökan innan emis- sion bestående av (i) formulär för ansökan om certifiering, (ii) granskningsrapporten och (iii) underskrivna juridiska dokument för ansökan och certifiering tillhandahållna av CBI. Ansökan granskas av och om godkänd får emittenten ett formellt brev med intyg om certifiering. kan emit- tenten använda certifieringen i sin marknadsföring av obligationen. När obligationer är emitterad och likviden börjat fördelas till av- sedda projekt och tillgångar behöver tredjepartsgranskaren åter kopplas in. Emittenten bör anlita samma granskare som användes Standard, bedömning och validering Granskaren ska i detta skede säkerställa att emit- tenten uppfyller de krav som ställs i CBS för perioden efter emis- sion. Det handlar om att kontrollera så emissionslikviden fördelats som förväntat och att emittenten uppfyller kraven om förvaltning av emissionslikviden. Det finns ingen tidsram för när validering av emissionslikvidens användning ska utföras. Det finns däremot krav i CBS om att emissionslikviden ska ha fördelats till de hållbara in- vesteringarna från emissionsdatum. Granskningen resulterar i en rapport som emittenten skickar in till CBI tillsam- mans med ett uppdaterat formulär för ansökan om certifiering. Materialet granskas av och om god- känt bekräftas certifieringen som gäller under hela obligationens löptid. Granskningen efter emission behöver bara ske en gång om emit- tenten inte önskar att upprepa proceduren. Processen ovan beskriver certifiering av enskilda obligationer men det går också att certifiera obligationsprogram med flera emis- sioner. Ett obligationsprogram kan certifieras om emittenten kan identifiera en stor portfölj med godkända projekt och tillgångar som kan finansiering via flera gröna obligationer eller har planerat ett obligationsprogram om minst två emissioner . Den första emissionen i ett program behöver genomgå ovan beskrivna process för enskilda emissioner. För efterföljande emis- sioner behöver emittenten innan emission skicka in uppdaterat ansökningsformulär samt juridiskt godkännande av certifiering och efter emissionen endast skicka in uppdaterat ansökningsformulär. Vid ett program ska emittenten anlita en tredjeparts- granskare för att säkerställa att programmet är i linje med de krav som finns i CBS för perioden efter emission. Det rör sig om kon- troll av fördelning av kapital, förvaltning av emissionslikvid och rapportering. Granskarens rapport och ett uppdaterat ansöknings- formulär ska skickas in till CBI. Standard, bedömning och validering Kostnaderna för certifiering kan delas upp interna och externa kost- nader. De interna kostnaderna består i arbetet med att ta fram pro- cesser och rutiner för utvärdering och val av godkända investeringar, förvaltning av emissionslikviden och rapportering. De externa kost- naderna består av dels kostnaden för att anlita en tredjeparts- granskare, dels av en certifieringsavgift till CBI. Certifieringsavgiften är av obligationens nominella belopp, dvs. för en obliga- tion på blir avgiften . Certifierings- avgiften är en engångskostnad och betalas direkt efter att obliga- tionen har emitterats. Enligt uppgift från CBI är kostnaden att anlita en tredjeparts- granskare en förhandlingsfråga mellan emittent och granskare, dock ligger kostnaden som oftast på mellan 5 000 till . Kostnaden inkluderar både granskningen inför emission och efter emission. Eftersom certifieringsprocessen till stora delar är standard- iserad är denna kostnad oftast lägre än kostnaden för ett andrahands- utlåtande, dock utgår certifieringskostnaden för varje enskild obligation om inte emittenten får ett obligationsprogram certifierat. Ett andrahandsutlåtande är i regel för ett ramverk efter vilket emittenten kan emittera flera obligationer utan extra kostnad. En liknelse skulle kunna vara certifiering av ett obligationsprogram, men då tillkommer kostnaden för den årliga granskningen som ska utföras av en tredjepartsgranskare. Den årliga granskningen består av de kontroller som ska göras efter en emission och är inte lika omfattande som en komplett granskning av en enskild emission. Även det faktum att den årliga granskningen sker för en emittent som granskaren troligtvis redan granskat tidigare talar för att denna kostnad är lägre. Vidare menar CBI att den interna kostnaden till viss del täcks av den externa kostnaden. Det beror på att många leverantörer av externa granskningstjänster som andrahandsutlåtanden och certifi- eringskontroller hjälper emittenten att få på plats de processer och rutiner som krävs för att följa GBP eller CBS. Standard, bedömning och validering Årlig rapportering om emissionslikvidens användning är obliga- torisk. Rapporteringen kan ske i samband med emittentens regel- bundna rapportering och behöver inte infalla på exakt årsdagen för emissionen. Den ska innehålla en lista på vad emissionslikviden har använts till med en kort beskrivning av varje punkt samt förväntad nytta. Emittenten ska använda kvalitativa indikatorer, och om möj- ligt kvantitativa, för att beskriva emissionslikvidens nytta. Kvanti- tativa indikatorer kan t.ex. vara producerad energi, producerad el, energiförbrukning från byggnader, antalet passagerare i kollektiv- trafik, antalet producerade elbilar eller mängden hanterat avlopps- vatten. Taxonomi med kriterier för hållbara investeringar Den stora skillnaden mellan CBS och GBP är att CBI har utfört ett omfattande arbete med att ta fram detaljerade kriterier för vad som är hållbart. Det är () som övervakar arbetet med att ta fram kriterier vilket sker i följande tre instanser. En överblick av de sektorer som ingår i taxonomin finns i 7 kap. om projekttyper. Arbetet med att ta fram kriterier för vad som är hållbart utgår ifrån ramverk med vetenskapligt belagda prognoser och utsläppsbanor som måste följas för att uppnå en hållbar ekonomi. baserat på forskning gemensamt framtaget av Climate Analytics12 och ()13. Till sin hjälp att implementera ramverket har CBI haft Climate Wedge14 och ett nätverk av klimatforskningsinstitut som granskats 12Icke vinstdrivande institut baserat i och med verksamhet inom klimatforskning och policyfrågor. 13Baserat i och är enligt dem själva ett oberoende forskningsinstitut med fokus på viktiga problemområden som klimat, ekonomi, teknologi och sociala förändringar som vi står inför 2000-talet. 14Climate Wedge är enligt dem själva ett oberoende företag med förvaltnings- och investerings- rådgivningsverksamhet gällande koldioxidhandel och hållbara investeringar. Standard, bedömning och validering av ()15. Det övergripande målet enligt CBI är att gröna obligationer ska finansi- era investeringar som är i linje med att snabbt ställa om till en ekonomi som begränsar den globala uppvärmningen till under två grader. När kriterier för ett investeringsområde ska tas fram tillsätts en s.k. teknisk arbetsgrupp. Gruppens syfte är att utifrån det vetenskapliga ramverket arbeta fram förslag till kriterier för hållbara investering- ar. Arbetsgrupperna består av experter från akademin, interna- organ, industrin och icke-statliga organisationer (NGOs). finns det arbetsgrupper för investeringsom- rådena sol, vind, lågutsläppstransporter, bioenergi, vatten och sek- torn jordbruk, skogsbruk och annan markanvändning (eng. agricul- ture, forestry & other land use – AFOLU). Arbete pågår för att till- sätta arbetsgrupper även för områdena hållbar infrastruktur, energi- effektivisering inom industrin, avfallshantering, energilagring och energidistribution. De tekniska arbetsgrupperna har industriarbetsgruppen till sin hjälp att ta fram kriterier. Den granskar förslag på kriterier för att se om de är relevant utformade och genomförbara. Denna grupp granskar även standardens struktur och innehåll samt verifierings- och certifieringsprocessen. Medlemmar i industrigruppen är bl.a. IFC, ISO, Bloomberg, KPMG och Standard & Poor’s.16 På sin hemsida tillhandahåller CBI kompletta deltagarlistor för de tekniska 15PIK är ett tyskt statsfinansierat forskningsinstitut vars forskning är fokuserad på klimat- förändringar och hållbar utveckling. 16En längre lista med exempel på medlemmar från CBI:s hemsida : ACTIAM, , Bloomberg, , , , DNV-GL, Environmental , , Initiative for Responsible Invest- ment, , (), KPMG, 's Bank, , Shearman & , Standard & Poor’s och TruCost. Standard, bedömning och validering SOU 2017:115 arbetsgrupperna de som representerar industriarbetsgruppen för varje enskilt investeringsområde. Innan den tekniska arbetsgruppen skickar förslag om nya kriterier till skickas de även ut på offentlig remiss . Därefter hanteras remisssvaren och kriterierna revideras eventuellt. Anses det nödvändigt kan förslaget därefter gå ut på en ytterligare 30 dagars remiss. Sedan färdigställer den tek- niska arbetsgruppen det slutgiltiga förslaget som skickas till som fattar beslut om godkännande. Marknaden för certifierade Climate Bonds En certifierad obligation är kontrollerad och uppfyller CBI:s krite- rier för vad som är hållbart. Utredningen har i sitt arbete inte stött på någon direkt kritik vare sig emot CBI:s standarder, certi- fieringsprocess eller deras hållbarhetskriterier. En certifiering borde därför minska osäkerheten på marknaden om dess hållbarhet. Den första obligationen som CBI certifierade emitterades . utgjorde certifierade obligationer av natur- liga skäl mindre än en procent av totalt emitterad volym. Andelen har därefter ökat. 2015 utgjorde andelen certifierade obligationer , 2016 utgjorde de och 2017 fram till utgjorde CBI certifierade Climate Bonds av totalt emitterad volym. Utvärdering av hållbarheten på marknaden för gröna obligationer med hjälp av CBI:s hållbarhetskriterier En certifiering om den bedöms vara robust minskar osäkerheten kring om de certifierade obligationerna följer globala principer och är hållbara. Frågan är hur stort problemet är med icke hållbara gröna obligationer? CBI:s egna data för gröna obligationer går att använda för att estimera problemet storlek. Förutom att utveckla standarder och processer för certifiering ägnar sig CBI även åt Standard, bedömning och validering I sina data inkluderar CBI endast de obliga- tioner som man anser uppfylla de egna kriterierna om hållbarhet. Det ger en möjlighet att i jämförelse med andras data om gröna obligationer estimera hållbarheten på marknaden. Det blir då ett mått på hållbarheten enligt CBI:s kriterier. Jämförelsen görs under förutsättningen att CBI inte har fullständiga kriterier för alla kate- gorier av investeringar och att det är CBI:s bedömning som avgör vilka obligationer de väljer att lista. En jämförelse för data på emitterad volym 2016 från CBI och Bloomberg kan ge ett exempel på hur kriterierna kan slå. Enligt CBI:s data emitterades det gröna obligationer för medan data från Bloomberg visar på att det emitterats för 97 mil- jarder dollar.17 CBI har därmed bedömt att av emissionsvolymen inte uppfyller deras hållbarhetskriterier. Observera att även andra faktorer som olika informationskällor för emission osv. kan på- verka skillnaderna i rapporterad volym. man att CBI:s krite- rier är hållbara kan de användas som ett mått på hur stor andel av obligationsmarknaden som inte ansågs vara hållbar 2016. Emellertid har en stor andel av dessa emitterats enligt det kinesiska regelverket. Emittenterna har därmed troligtvis inte haft någon uppsåtlig avsikt att framstå som mer hållbara än vad de är eller på annat bedrägligt sätt utnyttja marknaden för gröna obligationer. Skillnaden har dock minskat och låg på för emitterad volym till den 31 juli.18 Orsaken till den större skill- naden är troligtvis de stora kinesiska emissionerna . gick från att ha emitterat gröna obligationer för några få mil- jarder dollar 2015 till att emittera för 2016. Resultatet blev att stod för av total emissions- volym globalt och blev den största marknaden 2016.19 Enligt det kinesiska regelverket för gröna obligationer tillåts investeringar som inte anses hållbara av t.ex. CBI. Det handlar bl.a. om inves- teringar i energianläggningar för s.k. rent kol (eng. clean coal) och 17Enligt data utredningen erhållit av CBI och Bloombergdata hämtad ur (2017), The , . Observera att det är Bloomberg som utfört bedömningen om att ta med de gröna obligationer som finns i deras databas. 18Enligt data utredningen fått ta del av från CBI. 19CBI 2017, 2016, . Standard, bedömning och validering uppgraderingar av energianläggningar som utvinner energi ur fossila bränslen.20 har troligtvis tagit med dessa typer av investeringar eftersom de har akuta föroreningsproblem som de skyndsamt vill hantera. Det kinesiska regelverket har även andra avvikelser, bl.a. tillåts en större andel av emissionslikviden gå till generella ändamål. CBI räknar bort de obligationer där av obligationslikviden går till generella ändamål snarare än till hållbara investeringar. Ungefär en tredjedel av emitterad volym i uppfyllde inte CBI:s krav.21 Det ger att de kinesiska obligationer som exklu- derats av CBI stod för av de totalt som bedömdes inte uppfylla deras kriterier. Av detta resultat framgår det att problemet med icke-hållbara gröna obligationer till största del är isolerat till den kinesiska marknaden och att det kinesiska ramverket tillåter investeringar som inte anses hållbara interna- tionellt. Den kinesiska marknaden har saktat ner och emis- sionsvolymen låg efter emissionsvolymen 2016. har emission från övriga delar av världen ökat vilket ytterligare har minskat den kine- siska marknadens andel, se 4 kap. Den relativt svagare utvecklingen på den kinesiska marknaden kan vara en delförklaring till varför andelen exkluderade obligationer minskat under 2017.22 Observera att detta är en grov uppskattning och att CBI inte har färdigutvecklade kriterier för alla områden. Resultatet baseras även på antagandet att CBI:s kriterier verkligen är hållbara. Dessutom kan avvikelser uppstå i CBI:s screeningprocess och bedömning av om obligationer uppfyller deras krav. Bortsett från dessa problem och från den kinesiska marknaden visar resultatet av denna utvär- dering att den globala marknaden för gröna obligationer är hållbar sånär som på av emitterad volym. 20Kina har problem med utsläpp. Investering i renare teknik minskar utsläppen men är inte i linje med ett hållbart tvågradersscenario. 21CBI 2017, 2016, . 22SEB 2017, The , . Standard, bedömning och validering I många fall besitter varken emittenten eller investerarna den exper- tis som krävs för att de på ett trovärdigt sätt ska kunna kommuni- cera eller utvärdera hållbarheten i gröna obligationen. På mark- naden har det därför utvecklats en viss praxis för emittenter att låta en oberoende konsult med kvalificerad expertis inom hållbarhet att ta fram ett andrahandsutlåtande (eng. second party opinion) för den gröna obligationen eller emittentens ramverk. Att som emittent få sitt ramverk granskat av en extern tredjepart är också något som rekommenderas i GBP. GBP rekommenderar också att andrahands- utlåtandet publiceras officiellt. Det finns också andra varianter av granskningstjänster så som verifiering, certifiering och betygsätt- ning. Genom ett andrahandsutlåtande och den ökade transparens det innebär kan emittenten i sin kommunikation med marknaden backa upp sina påståenden om att dess gröna obligation verkligen är hållbar. På så sätt ökar även investerarnas förtroende för att obli- gationslikviden verkligen går till hållbara investeringar. Det gäller dock att den oberoende konsulten har kredibilitet för att på ett trovärdigt sätt kunna utvärdera emittentens ramverk. Ett andrahandsutlåtande bidrar även till lägre transaktionskost- nader för investerarna. De behöver inte lägga lika mycket tid på att analysera och utvärdera emittentens ramverk ur en hållbarhets- aspekt, vilket de kanske inte ens har rätt kompetens för. I regel kontrollerar leverantören dessutom att emittenten i sitt ramverk följer befintlig standard som GBP och har processer på plats för att fullfölja sina åtaganden. GBP rekommenderar emittenten att anlita en extern part som ut- värderar och säkerställer att de gröna obligationerna är i linje med de fyra pelarna. Till hjälp finns det en enkel mall för extern gransk- ning på ICMA:s hemsida. Extern granskning gällande gröna obligationer handlar i regel om andrahandsutlåtande (eng. second party opinion) om emittenters ramverk.