sou · H6B328 · 2018-04-03 00:00:00 — Här kan också tilläggas att enligt regeringens tillståndsbeslut (bilaga 9) som regeringen fattade gällande SOS:s möjligheter att spela in, avlyssna och avbryta telefonsamtal får SOS Alarm även vidarekoppla samtal till jourhavande medmänniska och jourhavande kurator. Dessa jourtjänster finns dock inte med i nu gällande alarmeringsavtal. 7.Flygräddningstjänst (Luftfartsstyrelsen14) 9.Miljöräddningstjänst till sjöss () 10.Räddningstjänst vid utsläpp av radioaktiva ämnen () 12.Tullverket (narkotikatips15) I övrigt gäller enligt alarmeringsavtalet att även följande hjälp- organ/hjälpbehov ska kunna nås via nödnumret 112, men i dessa fall kan SOS Alarm ta ut skälig avgift från berörd organisation för att sköta vidarekopplingen: Bland de totalt 15 resurser som ska kunna nås via nödnummer 112 enligt alarmeringsavtalet finns alltså några som inte omfattas av be- skrivningen i utredningens direktiv nämligen: •Flygambulans, en tjänst som inte kopplas via nödnumret 112. •Tullverket när det gäller narkotikatips, en tjänst som vidarekopplas av SOS Alarm. •Jourhavande läkare, en tjänst som inga landsting eller regioner erbjuder via nödnumret 112. •Jourhavande tandläkare, en tjänst som enbart läns lands- ting erbjuder via nödnumret 112.16 14I dag , . 15Enligt alarmeringsavtalet beskrivs tjänsten som Narkotikatips men benämner det numera som ”tips om smuggling”, /sv/omoss/tipsatullverketomsmugg- ling.4.792224361590183a4d322d3.html. 16Kalmar kommer troligen att upphöra med jour via 112 . 12.6Kommunernas socialjourer, Giftinformations- centralen och jourhavande präst I direktiven till utredningen pekar regeringen särskilt ut de tre hän- visningstjänsterna socialjour, Giftinformation och jourhavande präst. I detta avsnitt beskriver utredningen hur dessa tjänster fungerar . Kommunernas socialjourer finns för att stödja enskildas akuta behov , nätter och , i frågor om exempelvis våld, missbruk, boende eller om det finns en misstanke om att någon far illa. Det handlar således om olika situationer som kan betecknas vara av nödkaraktär. Enligt socialtjänstlagen (2001:453) bör en kommuns social- nämnd tillhandahålla sociala tjänster genom bland annat socialjour (3 kap. 6 §). En kommun har alltså ingen författningsenlig skyldighet att upprätthålla socialjour.17 Däremot har socialnämnden i en kommun en skyldighet att i frågor som kan föranleda en åtgärd från nämndens sida utan dröjsmål inleda utredning, dvs. ett allmänt krav på skyndsamhet (11 kap. 1 §).18 Det finns vidare specifik reglering som medför att socialnämnderna behöver ha viss beredskap för att utreda eller fatta brådskande beslut enligt exempelvis lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga och lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall.19 har kommunerna löst frågan om stöd till enskild i akuta situationer på olika sätt20, bland annat beroende på storlek och 17Se även JO 1998/99 s. 243 Fråga om en socialnämnds ansvar för att tillhandahålla social service genom socialjour eller annan därmed jämförlig verksamhet. 18Se även , Thunved , , Nya sociallagarna Med kommentarer, kommentaren till 11 kap. 1 § (Zeteo ). 19Se exempelvis lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall 13 och 15 §§ angående beslut om omhändertagande och socialnämndens skyldighet att underställa ett sådant beslut för rättslig prövning och lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga 6 och 7 §§. 20234 kommuner hade 2017 enligt SKL ständig tillgång till socialtjänst via jour och/eller beredskap. 50 kommuner hade tillgång till socialtjänst via jour och/eller beredskap under delar av tiden (i varierande grad), 6 kommuner hade ingen (organiserad) tillgång till social- tjänst utanför kontorstid. Vissa kommuner har egna socialjourer medan andra har gemensamma i ett län eller en region. Flera av de mindre kommunerna arbetar för att förbättra beredskapen att hantera socialtjänstärenden även och . Två strategier är vanligast i detta arbete: –en kommun hanterar socialjouren även åt en annan kommun, eller –flera kommuner bildar gemensam nämnd. Ett fåtal kommuner saknar beredskap och . De flesta kommuner har en bakjour som kan kontaktas via eget telefonnummer eller via SOS Alarm. har SOS Alarm gjort mellan 24 000–25 000 vidarekopplingar till kom- munernas socialjourer. Fram /2018 var det flera kommuner som, i samarbete med Polisen, hänvisade till Polisens informations- nummer 114 14 som en väg för att komma i kontakt med social- jour. Detta arbetssätt är inte längre i bruk och Polisen vidare- kopplar därmed inte längre till kommunernas socialjourer. Som en följd av detta har en ordning tagits fram i samarbete mellan Polisen, Kommuner och Landsting (SKL) och SOS Alarm till överenskommen kontaktväg som då antingen leder till kommunens socialjour eller till SOS Alarms säkerhets- och jourtjänster som i sin tur söker aktuell socialjour. Denna tjänst innebär enligt uppgift från SOS Alarm ingen större belastning. Den enda fråga 112-mot- tagaren ställer när den hjälpsökande uppger att man söker social- jour är vilken kommun det gäller. I de fall kommunen önskar ha möjligheten att koppla till fler nummer i kommunen så får kom- munen betala för det. De kommuner som inte har ingått avtal med SOS Alarm har inte någon kontakt som SOS Alarm kan koppla eller hänvisa till. Giftinformationscentralen tillhör myndigheten medelsverket och finansieras och styrs således av staten. Giftinformationscentralen ansvarar för tjänsten Giftinformation som har kompetens i klinisk toxikologi, och som arbetar utifrån underlag om innehållet i kemiska produkter samt utifrån behand- lingsdokument med bland annat uppgifter om ämnens toxicitet och vilka symptom som förväntas vid olika doser m.m. Vid en större kemisk olycka finns på Giftinformationscentralen en beredskap att förstärka organisationen och driftsätta ett dedike- rat katastrofnummer som lämnas ut till räddningstjänst, larmcen- tral och sjukvård, så att dessa snabbt kan få information om risker med aktuella kemikalier och hur exponerade personer ska omhän- dertas.21 Utöver detta har Giftinformationscentralen en roll i att ibland bistå hjälporganen direkt i samband med t.ex. beslut om och ledning av hjälpinsats. På detta sätt kan Giftinformationscentralen i sin roll betraktas både som ett stöd till hjälporganen i larmbehandlingen och en hänvisningstjänst. Vid samtal till nödnumret 112 som gäller t.ex. en överdosering av läkemedel eller olyckor/förgiftningar med kemikalier så upp- rättas ett vårdärende för att kunna bedöma om det finns ett behov av ambulans. Om så inte bedöms vara fallet så kopplas tjänsten Giftinformation in i samtalet. 112-operatören/sjuksköterskan ligger kvar på medlyssning. Giftinformation intervjuar den hjälpsökande, gör en bedömning av händelsen, ger råd om initiala behandlings- åtgärder och vid behov tar operatören/sjuksköterskan tillbaka sam- talet och larmar ambulans. Om händelsen inte kräver någon åtgärd eller enbart kräver en enkel åtgärd i hemmet, lämnar 112-operatö- ren/sjuksköterskan samtalet. Om det är uppenbart att den hjälp- sökandes fråga är av mer allmän art och inte av akut karaktär så hänvisas denne att själv ringa till Giftinformationscentralens icke- akuta nummer. Giftinformationscentralen får omkring 90 000 samtal varav cirka 27 000 från verksamheterna inom hälso- och sjukvården och cirka 12 000 via nödnummer 112. Samtalen är avgiftsfria. Akut- vårds- och intensivvårdsavdelningar har egen linje in till Gift- information. Nödnumret 112 har dessutom en ”prioriterad linje” till Giftinformation vilket innebär att centralen släpper andra samtal när samtal kommer via nödnummer 112. 21 Se också remissvar på SOU 2013:33 s. 3. Det är också vanligt med interaktiva samtal med ambulanspersonal, som exempelvis kan ringa till Giftinformation på väg ut till en hjälpsökande. Om det finns utrymme besvarar Giftinformation även frågor om djur. Giftinformation är bemannad dygnet runt. Omkring hälften av arbetstiden ägnas åt att uppdatera behandlingsdokument, råd, riktlinjer och att delta i kurser och kompetensutveckling. De som besvarar samtalen är apotekare som har utbildats på plats i klinisk toxikologi. Därutöver finns läkare som bakre stöd, oftast akut- eller intensivvårdsläkare, som också är utbildade i klinisk toxiko- logi. Giftinformationscentralen har inte vårdgivaransvar, det kvar- står på den behandlande läkare som ansvarar för vårdärendet. Det innebär att den som frågar om råd kan välja att acceptera Giftinformationens rekommendation. Tjänsten jourhavande präst startades som ett eget nummer , och har kunnat nås via nödnummer 112 (90 000 ) , då det blev tillåtet att mot avgift anslutas till SOS-tjänsten. SOS Alarm tillhandahåller en teknisk tjänst som innebär att prästerna kan logga in i den tekniska tjänsten och besvara samtal oavsett från var i landet de kommer. vidarekopplade SOS Alarm cirka 107 000 samtal till jourhavande präst. Inledningsvis drevs tjänsten genom lokala jourer, som seder- mera utvecklades till stiftsjourer. drivs tjänsten som en nationell organisation. Tjänsten drivs enbart , mellan och 06 (vid tsunamikatastrofen i drevs dock tjänsten dygnet runt , efter begäran från SOS Alarm). har tjänsten utökats med en chattfunktion fyra kvällar , mellan och 24. Tjänsten innehåller även tjänsten Digitalt brev, en tjänst som är öppen dygnet runt och som innebär att inkomna brev ska besvaras . , som inte är en del av staten utan ska betraktas som ett privaträttsligt organ,22 driver, samordnar och finansierar tjänsten (den årliga kostnaden för uppges vara ), medan stiften står för personal, genom enskilda avtal med den nationella nivån. SOS Alarm erhåller (exklusive moms) från för den tekniska tjänsten med samtals- kostnader, kundsupport och en viss del i operatörsberedskapen. SOS Alarm har inte kunnat uppge om ersättningen ger full kost- nadstäckning eller om vissa kostnader kan sägas bli täckta av alarmeringsavtalet. besvarades i snitt 203 samtal/dygn. Väntetiden är i snitt och svarsfrekvensen . har antalet samtal till jourhavande präst ökat med . Chatten besöks i snitt av cirka 40 personer/dygn och antalet brev är i snitt fyra/dygn. De som svarar har absolut tystnadsplikt och kan inte ringa vidare. De kan inte erbjuda tolk, men däremot engelskspråkigt samtal. Sammanlagt omkring 700 präster finns i den ”pool” som kan arbeta med samtal. De har genomgått utbildning i själavård, liksom introduktionsutbildning och handledning i rollen som jourhavande präst. Handledningen svarar stiften för. 12.7Vissa hänvisningstjänster ska även fortsättningsvis kunna ansluta sig till den nationella alarmeringsfunktionen och därmed kunna nås via nödnummer 112 Förslag: Kommunala socialjourer, Giftinformationscentralen eller ett trossamfund som erbjuder tjänsten jourhavande präst eller motsvarande tjänst ska genom avtal kunna ansluta sig till den nationella alarmeringsfunktionen som en hänvisningstjänst. 22 i sin helhet utgör inte ett offentligt styrt organ som måste följa . Om en församling, samfällighet eller annan enhet uppfyller förutsättningarna för att utgöra ett offentligt styrt organ (2 kap. 12 § ) kan den vara skyldig att iaktta bestämmelserna i lagen, men detta beror på omständigheterna i det enskilda fallet. 2006/07:128 s. 148–149. Giftinformationscentralen ska kunna ansluta sin tjänst Gift- information utan avgift. Detsamma gäller kommunala social- jourer. Den nationella alarmeringsfunktionen får ta ut en avgift från de trossamfund som ansluter sig till funktionen. Förslaget genomförs genom 16 § alarmeringslagen och 7 § alarmeringsförordningen. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer bemyndigas att närmare föreskriva om vilka hänvisningstjänster som ska kunna anslutas. Förslaget genomförs genom 16 § alarmeringslagen och 8 § alarmeringsförordningen. Bedömning: Giftinformationscentralen bör även via sin tjänst Giftinformation fortsatt kunna bistå med stöd till hjälporganen i larmbehandlingen i de fall det behövs. Detta får anses ligga inom ramen för regleringen i 2 § förordningen med instruktionen för . Hänvisningstjänsten jourhavande präst köps av ett privat- rättsligt organ vilket innebär att tjänsten inte omfattas av upp- handlingsrätten. Hänvisningstjänsten Giftinformation är finansierad av staten och kostnadsfri för den som nyttjar tjänsten vilket innebär att den inte omfattas upphandlingsrätten. Hänvisningstjänsten Socialjour är kostnadsfri för kom- munerna såvitt avser en kontaktpunkt och i den delen omfattas den inte av upphandlingsrätten. När det gäller avtal om flera kontaktpunkter kan det inte uteslutas att det avtalet omfattas av upphandlingsrätten eftersom avtalet innehåller kostnadsersätt- ning till SOS Alarm för tjänsten. Dock torde undantaget i 3 kap. 10 § lagen om offentlig upphandling kunna åberopas så att tjänsten att tjänsten inte behöver upphandlas av kommunerna. Andra tjänster kan komma att ges möjligheten att anslutas till den nationella alarmeringsfunktionen. Skälen för utredningens förslag och bedömningar 12.7.1Många kan och vill hjälpa Det är viktigt att en nationell alarmeringsfunktion kan ta ett samlat ansvar för de larm som inkommer på nödnummer 112, även de larm där enskilda begär att bli kopplade till en hänvisningstjänst som är ansluten till funktionen. Detta eftersom det i dessa fall kan visa sig att det ibland finns skäl att även koppla in något av hjälp- organen. Många organisationer och tjänster, utöver de som direktivet tar upp, lämnar viktiga bidrag vid hjälpinsatser av olika slag, varav flera finns utanför myndighetsorganisationen. Det finns också exempel på tillfällen när den nationella alarmeringsfunktionen inför och/ eller under en hjälpinsats kommer att behöva samverka och rådgöra med expertis, t.ex. vid förgiftningsärenden med Giftinformations- centralen och dess tjänst Giftinformation. En hänvisningstjänst kan ibland även ha en roll som stöd till ett hjälporgan både inför och under en hjälpinsats och på olika sätt bistå hjälporganen eller en nationell alarmeringsfunktion i det praktiska undsättandet av nöd- ställda. De som arbetar vid hänvisningstjänsterna kommer näm- ligen ofta i direkt kontakt med enskilda som kan vara i utsatta och akuta situationer. Dessa möjligheter till samspel mellan en nationell alarmeringsfunktion, hänvisningstjänsterna och hjälporganen i olika situationer är därför viktiga att ta till vara. Det förutsätter en flexibilitet i regleringen av den nationella alarmeringsfunktionen för att fortsatt möjliggöra detta. I detta avsnitt beskriver utredningen i vilken mån det är ända- målsenligt och lämpligt att dessa tjänster även fortsättningsvis ska kunna nås via nödnummer 112. Som redogjorts för i avsnitt 12.6.2 så föreskriver socialtjänstlagen ingen absolut skyldighet för en kommun att tillhandahålla en socialtjänst, även om de bör göra det. Kommunernas socialnämnder har oaktat detta ett allmänt krav på att vara skyndsamma och att ha viss beredskap för att utreda och/eller fatta brådskande beslut i vissa De ärenden som socialjourerna hanterar är ofta kritiska och akuta, inte minst ur ett barnperspektiv. Enskildas möjligheter till stöd från samhället i sårbara och svåra situationer skulle försvåras om de hänvisningsmöjligheter som finns till socialjouren via en nationell alarmeringsfunktion skulle försvinna. En sådan förändring skulle enligt utredningen inte ligga i linje med regeringens önskemål i direktivet till utredningen att hänsynen till enskildas möjligheter till snabb hjälp ska vara i centrum. Det ska således finnas en fortsatt möjlighet för de kommuner som så önskar att ansluta sin socialjour till den nationella alarmerings- funktionen så att enskilda hjälpsökande snabbt ska kunna komma i kontakt med socialjouren via nödnummer 112. Eftersom en kommun inte har någon laglig skyldighet att ha en socialjour kan det inte bli tal om att i en reglering ställa krav på en obligatorisk anslutning av socialjourerna till den nationella alarm- eringsfunktionen. Det måste handla om en möjlighet att sluta avtal om anslutningen. Det är mot denna bakgrund både ändamålsenligt och lämpligt att kommunernas socialjourer genom avtal ska kunna ansluta sig till den nationella alarmeringsfunktionen. När det gäller frågan om denna anslutning ska kunna göras med eller utan avgift för kommunerna så anser utredningen att det är rimligt att nuvarande ordning med avgiftsfrihet för den vidare- koppling som ligger i hänvisningstjänsten finns kvar. Detta innebär att det är avgiftsfritt för ”en kontaktväg” in till kommunen i enlighet med de avtal som SOS Alarm nu har med i stort sett alla kommuner (se avsnitt 12.6.2). Socialjourerna är viktiga samhälls- funktioner vars tillgänglighet inte ska riskeras på grund av ekono- miska avvägningar och av kostnadsskäl. När det gäller tjänsten ”en kontaktväg” så är den avgiftsfri och innefattar således inget ekono- miskt flöde mellan aktuell kommun och SOS Alarm. Det innebär att upphandlingsreglerna inte är tillämpliga (jämför avsnitt 6.3.4). I de fall en kommun däremot önskar ytterligare stöd eller kon- taktvägar gäller att kommunerna får betala en avgift till SOS Alarm för detta. Utredningen har i denna del funnit anledning att uppmärksamma frågan om denna ordnings förenlighet med upp- handlingsreglerna och då särskilt när det gäller lagen (2016:1145) om offentlig upphandling (). Eftersom samhandelskriteriet inom inte lär vara aktuellt här är upp- handlingsregler inte tillämpliga i detta fall. När det gäller de kon- taktvägar som kommunerna får betala för så kan det inte uteslutas att dessa omfattas av de nationella reglerna i eftersom kom- munen då får betala en avgift för dem. För att upphandling inte ska behöva genomföras i denna del så krävs att undantaget i 3 kap. 10 § är uppfyllt (jämför avsnitt 6.3.4). I annat fall ska en formell upphandling genomföras. Denna fråga bör uppmärksammas av SKL och SOS Alarm så att en framtida hantering är förenlig med upp- handlingsreglerna. Om kommunerna väljer att ansluta sig till tjänsten ska de också vara skyldiga att förse den nationella alarmeringsfunktionen med nödvändiga kontaktuppgifter och andra uppgifter som funktionen behöver för att kunna koppla vidare till rätt socialjour. De nuvarande rollerna för Giftinformationscentralens tjänst Gift- information (hänvisningstjänst och kompetensstöd) i förhållande till hjälporganen och en framtida nationell alarmeringsfunktion behöver säkerställas. Utredningen anser att Giftinformation har en viktig funktion både som en aktör som bidrar med viktig sakkunskap inom ramen för en larmbehandling men också som hänvisnings- tjänst. Om Giftinformationscentralen ansluts till den nationella alarmeringsfunktionen underlättas också medlyssning i samband med larmbehandling. De samtal som kopplas över från SOS Alarm till Giftinformation bidrar till att stötta och i vissa fall av- lasta övriga hjälporgan. Det är mot denna bakgrund därför både ändamålsenligt och lämpligt att ge Giftinformationscentralen fortsatta möjligheter att genom avtal ansluta sin tjänst Giftinformation till den nationella alarmeringsfunktionen. När det gäller frågan om ersättning så anser utredningen att anslutningen även fortsättningsvis ska vara avgiftsfri då Giftinfor- mationscentralen drivs och finansieras via det statliga anslaget till . I och med detta kommer inte heller upphand- lingsreglerna att bli tillämpliga (jämför avsnitt 6.3.4). 12.7.4Jourhavande präst inom ett trossamfund eller den som i ett sådant samfund har motsvarande ställning Att tjänsten jourhavande präst ska kunna nås via nödnumret 112 är inte reglerat på annat sätt än i alarmeringsavtalet. Tjänsten har funnits sedan bildande. Det finns flera skillnader mellan hänvisningstjänsten jour- havande präst och de två övriga hänvisningstjänsterna socialjourer och Giftinformation. Jourhavande präst drivs för det första av ett trossamfund, , medan de övriga hänvisningstjäns- terna är tjänster som har statlig respektive huvudman. För det andra får trossamfundet till skillnad mot de andra hän- visningstjänsterna betala en avgift för den överkoppling som SOS Alarm gör. Utredningen har konstaterat att samtalen till jourhavande präst har ökat kraftigt . En hel del av de samtal som kopplas till jourhavande präst gäller fall då människor mår psykiskt mycket dåligt. Om jourhavande präst inte kan nås via nödnummer 112 i fortsättningen finns det en stor risk att dessa människor lämnas utan hjälp i en utsatt situation. För utredningen har skälen för att ansluta jourhavande präst till en nationell alarmeringsfunktion inte framstått som lika tydliga som för de övriga två hänvisningstjänsterna som regeringen pekar ut i direktivet. Tjänsten vilar inte på ett myndighetsuppdrag eller ett offentligt åtagande. Även finansieringen av anslutningen kan tolkas som att tjänstens koppling till samhällsuppdraget är svagare än för de övriga två. Trossamfunden skulle i och för sig kunna inrätta egna nummer som tar emot samtal eller andra kontakter dygnet runt. fungerar det också så att SOS Alarm hänvisar till direktkontakt med . Synpunkter har framförts att, om hänvisningstjänsten skulle upphöra, så skulle det troligen bli svårt för och andra trossamfund att själva arrangera en lika ”bred väg in” för den enskilde som är i en nöd- situation och som därmed är i behov av samtal än vad nödnummer 112 möjliggör. Utredningen kan också konstatera att tjänsten jourhavande präst fyller en allt viktigare och växande funktion som trygghetsfaktor när det gäller att bistå enskilda i sådana svåra situationer som nödnummer 112 är till för. att tjänsten har en tydligt avlastande effekt för både hjälporgan och en framtida nationell alarmeringsfunktion. Det är mot denna bakgrund därför både ändamålsenligt och lämpligt att det även fortsättningsvis ska finnas en möjlighet – ingen skyldighet – för eller annat trossamfund att genom avtal ansluta tjänsten jourhavande präst eller motsvarande tjänst till den nationella alarmeringsfunktionen. Det är viktigt att inte bara ge en möjlighet att ansluta sin tjänst jour- havande präst. Även andra trossamfund ska ges samma möjligheter och behandlas på motsvarande sätt. Det har för utredningen inte varit möjligt att bedöma hur många trossamfund som kommer att vilja ansluta sig. Det får bli en fråga att följa. När det gäller frågan om ersättning så anser utredningen att det även fortsättningsvis bör vara så att den nationella alarmerings- funktionen – precis som SOS Alarm gör – ska kunna ta ut en avgift för anslutningen. gäller att avgiften ska vara skälig. Det är utredningens bedömning att det är rimligt att avgiften för denna tjänst framöver sätts utifrån principen om full kostnadstäckning vilket också är huvudprincipen inom statlig verksamhet. Det innebär att verksamheten behöver hållas så åtskild ekonomiskt att det är möjligt att beräkna de faktiska kostnaderna för tjänsten. Eftersom trossamfunden är privaträttsliga organ så blir inte upp- handlingsreglerna tillämpliga (jämför avsnitt 6.3.4). Utredningen har föreslagit att det i en ny alarmeringslag ska införas en definition av begreppet hänvisningstjänst. Utredningen har också föreslagit att det i alarmeringslagen ska anges att hänvisnings- tjänster genom avtal med den nationella alarmeringsfunktionen ska kunna ansluta sin verksamhet till funktionen och att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer bemyndigas att närmare föreskriva om vilka hänvisningstjänster som ska kunna anslutas. I en till lagen knuten förordning kan regeringen då antingen ge bemyndigande till en myndighet eller så kan regeringen ange tjänsterna. Med en sådan ordning skapas både en tydlighet om vad som gäller för hänvisningstjänster och en flexibilitet för att framöver ansluta fler tjänster. 12.7.6Andra tjänster kan anslutas som hänvisningstjänst I direktivet till utredningen fokuserar regeringen på hänvisnings- tjänsterna jourhavande präst, socialjourerna och Giftinformation.