sou · H6B319 · 2018-03-06 00:00:00 — Förutom att bidra till utveckling av undervisningen i skola och förskola ska plattformen verka för att blir en attraktiv och kreativ forskningsmiljö, där praktiknära och verksamhetsrelevant forskning knuten till lärarutbildningarna byggs upp, stärks och upprätthålls. I linje med forskningsplattformens vision har ett antal mål formulerats –2018. Man ska bilda en styrgrupp för plattformen som ska bestå av ledamöter från och externa representanter. Högskolan ska representeras av vicerektor för samverkan, sektionschef för för Lärande och miljö samt samverkans- och forskningsledare för plattformen. Man ska initiera forskningsprojekt som tar sin utgångspunkt i plattformens vision om samverkan, utveckling av undervisning samt hög vetenskaplig kvalitet. För att upprätthålla ett kontinuerligt flöde av studier krävs en struktur för att (a) utlysa forskningsmedel, (b) fånga upp idéer från både forskare och verksamma i skola och förskola, (c) granska och prioritera idéer och ansökningar med avseende på både relevans och vetenskaplig kvalitet samt (d) förmedla kontakter mellan forskare från och personal (som lektorer och pedagoger) verksamma i skola och förskola. Man ska också bilda ett vetenskapligt råd för att granska projektens vetenskapliga kvalitet. Delaktighet är prioriterat och skapas genom att hitta former för att personal från förskola och skola kan ingå som medarbetare och medforskare i de forskningsprojekt som initieras av plattformen. Genom att publicera en webbsida med relevant och uppdaterad information om plattformens verksamhet och där göra alla dokument och protokoll tillgängliga vill man skapa öppenhet. Avsikten är att skapa en hållbar modell för forskningsfinansiering via plattformen. Högskolans långsiktiga medfinansiering ska tydliggöras och samverkande skolhuvudmän inbjuds att ingå som medfinansiärer i de projekt som initieras inom ramen för plattformen. Kartläggning av befintlig samverkan kring praktiknära forskning Samverkansforskning inom den barn- och ungdomsvetenskapliga forskningsmiljön (BUV) vid Den barn- och ungdomsvetenskapliga forskningsmiljön (BUV) vid samlar forskning om barns och ungdomars lärande, utveckling, hälsa och livsvillkor såväl i institutionella miljöer som i hemmet och . BUV arbetar med en samverkansmodell vars syfte är att främja forskning som sker i nära samverkan med externa aktörer. Forskaren och den externa verksamheten formulerar tillsammans den frågeställning som ska studeras så att såväl verksamheten som BUV-miljön kan dra nytta av det genererade resultatet. Frågeställningarna ska formuleras så att de är av högt vetenskapligt intresse och av hög prioritet i den aktuella verksamheten. Projektet ska avrapporteras och spridas till den externa verksamheten. Forskaren och verksamheten kommer tillsammans överens om i vilken form slutrapporteringen ska ske. Det ska vara enkelt för verksamheten att ta till sig resultatet och omsätta det i praktiken. Högskolan kräver att resultatet också publiceras i vetenskapliga tidskrifter. Modellen är konstruerad så att varje projekt sammanlagt utgör av en heltidstjänst. Finansieringsansvaret delas av och verksamheten på så sätt att verksamheten finansierar , BUV-miljön och forskaren genom sin kompetensutvecklingstid (KUT). Ett mentorstöd är kopplat till samverkansmodellen. Det betyder att BUV-miljöns verksamhetsledare träffar forskargruppen (dvs. forskarna i samtliga projekt) vid ett antal tillfällen för att vara ett stöd i forskningsprocessen. Ett exempel är forskningsprojektet drivet – studiemotivation och genusmönster i , som pågår 2017–2018 och är ett samverkansprojekt mellan , kommun och kommun. I sitt systematiska kvalitetsarbete identifierade kommun pojkars låga skolresultat och efterfrågade om någon annan kommun i nätverket hade samma problematik.5 5 V8 är ett nätverk mellan åtta kommuner inom Barn- och utbildningsområdet: , , , , , , och . Man samverkar bl.a. kring kompetensutveckling, jämförelser och utvecklingsarbete. Man har också utvecklat en modell för kollegial utvärdering, KU8, som innebär att pedagoger från en kommun besöker Kartläggning av befintlig samverkan kring praktiknära forskning Genom denna process anslöt sig kommun till projektet. rekryterade forskare och tillsammans med de båda kommunerna utformades ett följeforskningsprojekt. Erfarenheterna ska systematiseras för att kunna användas dels i ett fortsatt utvecklingsarbete inom skolorna, dels i en vetenskaplig kunskapsutveckling kring studiemotivation och genusmönster i . BUV-miljön samarbetar också med externa aktörer när det gäller finansiering av doktorandtjänster. Även här utformas projekt och frågeställningar i samråd med verksamheten. Doktoranden samfinansieras enligt en modell som innebär att verksamhetens bekostar av doktorandens lön. Resterande lön, samt omkostnader i form av handledare och forskarutbildning, bekostas av . I de pågående doktorandsamarbetena har doktoranden även en arbetsplats vid verksamheten. Samarbete för utveckling och tillväxt – samverkansavtal mellan och och Mittuniversitet har ett samarbetsavtal för gemensam utveckling och tillväxt. Syftet är att stimulera forskning som gör nytta för samhället, näringslivet och människorna i och i regionen. Man vill stärka regionen tillsammans och göra den mer attraktiv för forskare, studenter och näringsliv. Avtalets förväntade effekter har också bäring på måluppfyllelsen för kommuns hållbara tillväxtstrategi som sträcker sig . Det första avtalet tecknades 2014 och omfattade då –2017. och kommunen finansierade det med lika stora delar, vardera, fördelat på de tre åren. Avtalet förnyades av rektor och kommunalrådet. Det nya avtalet omfattar –2021. Parterna finansierar det med lika stora delar, vardera, fördelat . kollegor i en grannkommun för att spegla, uppmuntra och utmana pedagogerna i deras utvecklingsarbete. KU8 har ett verksamhetsperspektiv och utgår från pedagogernas egna frågeställningar och behov. Arbetet leds av två samordnare som utbildar och stödjer observatörerna att planera och genomföra lärandebesöken och återkoppling. KU8 har en egen webbplats, . Kartläggning av befintlig samverkan kring praktiknära forskning Halvtidsutvärderingen, som genomfördes , visade på framgångsrik samverkan med många och tillitsfulla relationer mellan kommunens olika förvaltningar och bolag samt forskare från olika delar av . har ett trettiotal förstudier och forskningsprojekt genomförts inom ramen för avtalet. De omfattar studier inom bl.a. skolområdet och lärmiljöer, miljöområdet med olika typer av miljöövervakning och vårdområdet. Varje förstudie har projektmedlemmar från både kommunorganisationen och . Ambitionen är att förstudier och mindre avgränsade projekt ska kunna växlas upp och bli större forskningsinsatser där både näringsliv och externa finansiärer kan medverka. Det finns goda exempel på sådana projekt inom miljöområdet som beviljats stöd från bl.a. EU och . Exempel på ett forskningsprojekt som har finansierats genom samverkansavtalet mellan och är Ljustadalens vetenskapare. har satsat på ett Science center i Ljustadalens skola som ett sätt att öka studiemotivationen. Projektet syftar till att följa det arbete som sker på skolan och dra lärdomar som sedan kan utvecklas, spridas och inspirera andra skolor till liknande projekt. Studien genomfördes /17 och berörde 320 elever från förskoleklass 6 och 80 medarbetare på skolan. Teaching & Learning Studies (STLS) Teaching & Learning Studies (STLS) har utvecklats för att initiera, stödja och sprida lärarledda forskningsprojekt som handlar om ämnesdidaktiska frågor och problem som uppstår i klassrummet. STLS ska fungera som en mötesplats för forskande lärare i olika ämnen. STLS har sin hemvist vid utbildningsförvaltningens FoU-enhet i . Plattformen är ett samarbete mellan skolhuvudmän och kommuner i och . Det finns en styrgrupp som består av medverkande skolhuvudmän och den vetenskapliga ledningen samt ett vetenskapligt råd med forskare från olika ämnesområden. Plattformens syfte är att • underlätta kontakter mellan forskare och skolor Kartläggning av befintlig samverkan kring praktiknära forskning •initiera och genomföra FoU-projekt •skapa former för involvering av forskare i kommunernas FoU- arbete •utveckla skolanpassade modeller för FoU-arbete som involverar lärare •utveckla former för rapportering och spridning av forskningsresultat. Inom ramen för STLS finns det möjlighet för lärare att bedriva ämnesdidaktiska forsknings- och utvecklingsprojekt (FoU-projekt) med vetenskapligt stöd på den egna skolan. Skolor vars huvudman ingår i STLS kan ansöka om medel för att på respektive skola bedriva ämnesdidaktiska projekt. FoU-projekten koordineras och bedrivs av sju ämnesdidaktiska nätverk. Nätverken koordineras av lektorer och doktorander under handledning av vetenskapliga ledare från . Projekten planeras och genomförs på skolorna, men möjlighet till diskussion och handledning erbjuds genom gemensamma nätverksseminarier. Projekten ska inte ses som fortbildningskurser utan som lärarledd forskning med vetenskapligt stöd som syftar till att utveckla undervisningen. Projekten utgör en del av de deltagande lärarnas arbetstid och lärarna ska ha möjlighet att ägna av sin arbetstid åt detta arbete. Delning och spridning av resultaten kan ske genom olika kanaler: didaktiska och vetenskapliga tidskrifter, pedagogiska webbplatser som Pedagog , lärarsymposier där lärare diskuterar planerade, pågående och avslutade forskningsprojekt och deltagande i Lärarnas forskningskonferens som organiseras av STLS i samverkan med några Stockholmskommuner. Malmöungdomars väg till arbete genom högre utbildning (MUVAH) Syftet med MUVAH är att och fördjupar sin samverkan för att synliggöra och stödja Malmös ungas vägar att söka sig till och genomföra högre utbildning för att förbättra sina möjligheter på arbetsmarknaden. Kartläggning av befintlig samverkan kring praktiknära forskning och fördjupad forskningsbaserad samverkan mellan berörda aktörer avser och att prioritera insatser som leder till långsiktiga strukturella förändringar som främjar Malmöungdomars väg till högre utbildning och arbete. En viktig målsättning är att i samverkan genomföra följeforskning för att identifiera vilka insatser i förskolor och skolor som bidrar till avsedd effekt. En överenskommelse –2020 har skrivits under. Samverkansplattformen är gemensam för staden och . Båda parter bidrar till en gemensam projektledare och en forskningskoordinator. Lärosätet finansierar därutöver forskare som delar sin anställning mellan förskollärar- och lärarutbildningarna och Pedagogisk Inspiration, , med uppgift att koordinera forskningsprojekt i skolor och förskolor. har följande funktioner: en styrgrupp (strategisk ledning med bl.a. vice rektor för , dekan för lärarutbildningen, gästprofessor från , skoldirektörer etc.), samordning (operationell ledning), utvecklingsgrupper (arbetsgrupper) och stödgrupper (stödfunktioner). I alla funktioner finns deltagare från både och . Digitalt laborativt centrum (DLC) Digitalt laborativt centrum (DLC) invigdes vid och syftar till att bli en regional mötesplats. DLC vänder sig både till målgrupper inom högskolan – forskare, lärare och studenter – och till externa samarbetspartner. Det kan t.ex. vara yrkesverksamma lärare, elevgrupper inom skolan, kulturinstitutioner, företag och andra intresseorganisationer. Företag, kommuner och andra organisationer ska ha en aktiv del i DLC, som ska vara en arena för praktiknära forskningssamverkan och användas i utbildning, forskning och utvecklingsprojekt. Kartläggning av befintlig samverkan kring praktiknära forskning Samhällskontraktet och för Lärande (MKL) Samhällskontraktet är ett avtal om fördjupad samverkan mellan kommun, stad, , Region och . Under den första avtalsperioden –2013 ingick , kommun och stad i avtalet, och Region anslöt sig under den andra avtalsperioden –2017. Samhällskontraktet är sedan starten inrättat som en centrumbildning på vid Sektionen för kommunikation och externa relationer. Kommunerna, och regionen finansierar Samhällskontraktet (2009–2013 med , 2014–2017 med och 2018–2021 med ). De övergripande målen för Samhällskontraktet är att •höja kompetensnivån i regionen •stärka forskning och utbildning vid •utveckla verksamheter och medarbetare inom offentlig sektor •skapa goda relationer i samverkan mellan högskolan och aktörer i offentlig sektor. Samhällskontraktet består av sex prioriterade områden: två , två samverkansområden och två utvecklingsområden. De två kompetenscentrumen är för Lärande (MKL) och för Hälsa och Välfärd (MKHV). De två samverkansområdena är Hållbar samhällsutveckling (HSU) och Framtidens arbetsliv och de två utvecklingsområdena är Hälsoteknik och Innovationer i offentlig sektor. Samhällskontraktet leds av en styrelse med åtta ledamöter från kommun (bl.a. kommundirektören), stad (bl.a. stadsdirektören), (bl.a. landstingsdirektören), Region (bl.a. regiondirektören) och (bl.a. rektor). Styrelsen utser själv sin ordförande. Styrelsen har i uppdrag att upprätta övergripande visioner och mål, förankra Kartläggning av befintlig samverkan kring praktiknära forskning dessa i respektive organisation, samt se till att Samhällskontraktets mål uppfylls. Den beslutar om prioriterade områden och sätter upp ramarna för de olika verksamhetsområdena. Den ansvarar för att verksamhetsplanen följs och att budgetramarna hålls. Den ska aktivt arbeta för att rekrytera nya samverkansparter till Samhällskontraktet. Samhällskontraktets verksamhet 2009–2016 har utvärderats av . Utvärderingen redovisades och innehöll bl.a. följande rekommendationer: behöver en tydligare strategisk idé om vilken utveckling av utbildningar man vill bidra till genom Samhällskontraktet. •Man bör nyttja möjligheten att ta fram mer relevanta utbildningar baserade på forskning, t.ex. chefsutbildningar, i högskolans regi. •Man bör tydliggöra vem som är mottagare av samverkansprojektens resultat i de offentliga verksamheterna. •Man bör tydligare fånga upp och dokumentera projektens resultat. •Man bör mer systematiskt koppla beviljandet av projekt till parternas behov. •Man bör arbeta systematiskt med att utveckla och dokumentera modeller för samverkan. för Lärande (MKL) som en del av Samhällskontraktet för Lärande (MKL) är regionens plattform för samverkan kring skolutveckling, lärarutbildning och forskning inom utbildningsvetenskap. MKL ersatte tidigare RUC. MKL får merparten av sin finansiering genom Samhällskontraktet och centrumets verksamhetsplan och budget beslutas av . MKL är en verksamhet på Akademin för utbildning, kultur och kommunikation (UKK) vid med koppling till t.ex. försöksverksamheten med övningsskolor. MKL samordnar kontakter kring uppdragsutbildning med bl.a. och regionens huvudmän. Kartläggning av befintlig samverkan kring praktiknära forskning också en kontakt för förskolor och skolor i regionen i stort, dvs. Det finns också samverkansprojekt mellan och stad som inte är kopplade till MKL. Verksamheten har två inriktningar. För det första att genomföra samproducerade forsknings- och utvecklingsprojekt som stärker forskningsbasen till lärarutbildningen och förbättrar undervisningen i förskola och skola. För det andra att stärka lärarutbildningen och säkra kompetensförsörjning till regionens förskolor och skolor. Verksamheten har fyra delar: forskning och forskarutbildning, skolutveckling, kompetensförsörjning och kompetensutveckling. består av akademichefen, som också är ordförande, forskningsledaren, båda från , förvaltningscheferna från kommun respektive stad och en strateg från respektive Region . MKL har kontakt med kommunerna i via Region och med kommunerna i via . MKL ingår i det nationella tillsammans med andra lärosäten med lärar- och förskollärarutbildning och kan på så vis ha en dialog med , , , m.fl. nationella aktörer. Pedagogiskt utvecklingscentrum (PUD) och regionens skolhuvudmän har aktivt arbetat för att tillsammans utveckla verksamheterna inom förskola, skola och högskola. Navet i denna samverkan är Pedagogiskt utvecklingscentrum (PUD) som finns på och är organisatoriskt placerad inom Akademin Utbildning, Hälsa och Samhälle.6 Inom PUD är tio personer anställda. Chefen för ingår även i ledningsgruppen för lärarprogrammen. 6 Akademin är värd för flera av högskolans stora grundutbildningar, bl.a. fyra lärarutbildningar och sjuksköterskeprogrammet, och för två av högskolans prioriterade forskningsområden, Utbildning och lärande samt Hälsa och välfärd. Kartläggning av befintlig samverkan kring praktiknära forskning Rådet för (PUD- rådet) är och skolhuvudmännens gemensamma organ för skolutveckling och lärarutbildning. Till är samtliga kommuner i anslutna samt ett antal kommuner i , , och . har 24 medlemmar (huvudmän) som utses av medlemsorganisationerna. Rådet utser inom sig ett () som har 14 ledamöter. uppgick medlemsavgifterna till . PUD:s verksamhet står på två ben, Samverkan och Uppdragsutbildning. När det gäller samverkan är VFU basen, övriga aktiviteter är bl.a. olika nätverk, kollegialt lärande genom t.ex. forskningscirklar, magisterutbildningar, verksamhetsnära forskning genom Skolforskningsfonden (se nedan) och forskarutbildning för verksamma lärare och förskollärare genom forskarskolan Skolnära (se nedan). När det gäller uppdragsutbildning ansvarar PUD för all uppdragsutbildning som berör förskola och skola. 2009 inrättade en fond för samfinansierad forskning och utveckling inom förskola, skola och lärarutbildning, den s.k. Skolforskningsfonden. Fonden innebär att skola och högskola tar ett gemensamt ansvar för att samskapa ny kunskap som bidrar till att utveckla förskolans, skolans och lärarutbildningens vetenskapliga grund. Den syftar till att utveckla såväl det kollektiva som det lokala lärandet om lärarprofessionen och förskolans/skolans verksamhet. Fonden inrättades till följd av och övergripande mål 2010–2015. Visionen byggde vidare på den partnerskapstanke som präglar lärarutbildningen vid högskolan och som legat till grund för de samverkansavtal som högskolan tecknat med kommunerna i . I högskolans senast formulerade vision – Vi skapar öppna vägar till kunskap för ett gott samhälle – stärks ambitionen om samverkan genom att begreppet samskapande ges en central roll: ”Vi ska driva utbildning och forskning i nära samverkan med vår omvärld. Relationen mellan studenter och personal och samverkan med företag och Kartläggning av befintlig samverkan kring praktiknära forskning organisationer bygger på att vi är medaktörer, inte bara producent och konsument eller uppdragsgivare och uppdragstagare. Vi syns i samhället och skapar aktivt möten för att gemensamt identifiera och formulera behov och lösningar. Vi gör mer än samverkar, vi samskapar.” I högskolans forskningsstrategi –2015 betonades dessutom att forskningen i anslutning till lärarutbildningen ska stärkas och ges en tydligare plats och ska spänna från förskolan till gymnasieskolan och att samverkan med skolor och förskolor i regionen är en viktig del. Satsningen på forskarskolan Skolnära stöds också av PUD. Den startade med sju doktorander som bedriver sina forskarstudier på halvtid och har licentiatexamen som mål. Samtliga doktorander är antagna till utbildning på forskarnivå i ämnet pedagogiskt arbete vid och arbetar med forskningsfrågor som har en förankring i skolans praktik. Doktoranderna har en handledare från och i de flesta fall också en handledare från . En andra omgång startade med fem doktorander, i samverkan med . har rätt att examinera på forskarnivå i pedagogiskt arbete. Forum för samverkan (FoSam) vid Forum för samverkan (FoSam) finns på universitet.7 FoSam är en arena för regional samverkan mellan och åtta kommuner (, , , , , , och ). Verksamheten initierar, stödjer och driver samverkansprojekt primärt runt forskning som syftar till professionsutveckling och verksamhetsutveckling inom förskola och 7 I bildades ReGu som kom att följas av Regionalt Pedagogiskt (RegPed) med start . bytte verksamheten namn från RegPed till Regionalt utvecklingscentrum vid , RUC . Med utgången av 2013 avvecklades RUC och ersattes med Forum för samverkan som inledde sin verksamhet . Kartläggning av befintlig samverkan kring praktiknära forskning Målet är att bidra till ökad måluppfyllelse i förskola och skola samt ökad kvalitet och relevans i forskning och lärarutbildning vid . FoSam finansieras gemensamt av genom Fakulteten för Utbildningsvetenskaper och medlemskommunerna. Fakulteten står för hälften av finansieringen och de medverkande kommunerna för hälften. Kommunerna bidrar med per kommuninvånare och år. FoSam leds av samordnaren (enhetschef) och har en styrelse sammansatt av representanter från kommunerna och . Bland FoSam:s insatsformer finns ämnesdidaktiska nätverk (regionala utvecklingsgrupper), praktiknära forsknings- och utvecklingsprojekt (bl.a. forskningscirklar) och s.k. samverkanscheckar till medlemskommunerna (se nedan). genomförs AIMday Livslångt Lärande för att initiera samverkansprojekt i frågeställningar som prioriterats av skolhuvudmän. En viktig del av FoSam:s arbete är kommunikation och spridning av resultat från samverkansprojekt. Man håller på att utveckla digitala samverkansarenor, bl.a. en universitetsövergripande webbplats för skolsamverkan. FoSam:s medlemskommuner erbjuds samverkanscheckar som –2019 kan användas till ett eller flera samverkansprojekt.8 Syftet är att skapa eller fördjupa samverkan mellan och förskolor, skolor och huvudmän. Samverkansprojekten utgår från respektive huvudmans behov, önskemål och tidsplaner. Projekten ska bidra till verksamhets- och professionsutveckling inom området förskola och skola för skolhuvudmännen och till ökad kvalitet och relevans i forskning och utbildning för . FoSam erbjuder stöd och hjälp med att formulera ansökan och matcha kommunens behov med lämplig forskningskompetens vid . 8 Det belopp som varje kommun förfogar över i sin check står i proportion till vad respektive kommun betalt in till FoSam:s budget (dvs. i proportion till antal invånare). Kartläggning av befintlig samverkan kring praktiknära forskning Kartläggningen har identifierat ett par exempel på konceptgrundade regionala och lokala skolutvecklingsprojekt där praktiknära forskning integreras i skolutveckling för att öka elevers måluppfyllelse. Räkna med (RäV) var ett forskningsbaserat skolutvecklingsprojekt i stads kommunala skolor – 2017. Projektet genomfördes i samverkan mellan stad och för lärande (MKL) vid . Det övergripande målet var att forskningsbasera stads utvecklingsarbete kring matematikundervisning och syftet var att elever i skulle utveckla kunskaper i matematik kopplat till alla de förmågor som anges i kursplanen i matematik för . Detta förutsatte att stad utvecklade både sin organisation och de enskilda skolornas verksamhet. Projektet innebar ett fokus på kollegialt lärande och en långsiktig etablering av strukturer, positioner och rutiner på skolorna. Modellskolan bygger på en pedagogisk idé: om lärare integrerar vetenskaplig kompetens i sin didaktiska skicklighet ökar kvaliteten i elevens lärande. Grunden är det kollektiva och kollegiala lärandet på arbetsplatsen. Modellskolan är namnet på en bestämd skolenhet (eller flera) i en kommun där man arbetar med detta systematiskt och medvetet. startade Ribbaskolan i som den första modellskolan. Projektet genomfördes i samverkan mellan och () vid . Syftet var att utveckla skolan i , att öka lärarnas kompetens och att förbättra måluppfyllelsen hos eleverna. Bland andra Modellskolor finns Strövelstorpskolan i . En del av det systematiska kvalitetsarbetet i är att kartlägga undervisningen på grund- och gymnasieskolorna genom en särskild metod, Kärnan. Kartläggningen med efterföljande analys utgör grunden för vidare insatser med mål att alla elever ska nå bättre resultat. i stad samarbetade 2014–2015 med bl.a. Specialpedagogiska skolmyndigheten (SPSM), och m.fl. för att ta ett helhetsgrepp om verk- Kartläggning av befintlig samverkan kring praktiknära forskning