sou · H6B368 · 2018-08-22 00:00:00 — Lagändringarna : De kommande lagändringarna innebär ett utökande av de fall där kvinnlig partner till den som föder barn kan få föräldraskap fastställt via bekräftelse eller dom. När detta genomförs kan det trygga den rättsliga relationen mellan barn och social förälder i fler fall än . Föräldraskapspresumtion: En föräldraskapspresumtion kan medföra att ytterligare fler barn med två mammor får en överenstämmelse mel- lan rättsligt och socialt föräldraskap. Eftersom en närståendeadoption ofta upplevs som en omständlig, tidsödande och otrygg process (, 2015b), kan man anta att kvinnliga sambor i många fall skulle gifta sig inför barnets födsel, för att omfattas av föräldraskaps- presumtionen. Lagen bör vara lika för alla Flera av de vuxna deltagarna menar att det är principiellt viktigt att lagar kring föräldraskap utformas lika för alla familjekonstellationer. Att lagen gör åtskillnad mellan familjeformer upplevs som diskrimi- nerande, och sänder enligt deltagarna signaler om vems föräldraskap som är mer önskvärt av samhället. Nuvarande lag: gör lagen skillnad vid fastställande av för- äldraskap mellan sam- och olikkönade par, gifta par och sambor, samt samkönade par som använt olika konceptionsvägar. Lagen kan sägas vara heteronormativt utformad, då det är det gifta olikkönade paret med biologiskt gemensamma barn som omfattas av huvud- regeln i fastställande av föräldraskap, faderskapspresumtion (, 2015). Andra familjekonstellationer omfattas av undan- tagsregler och tillägg, vilket också kan anses signalera att dessa famil- jer är mindre självklara eller önskvärda. Lagändringarna : De lagändringar som genomförs ökar likheten mellan lesbiska och olikkönade par, vilket är gott ur den här aspekten. Skillnaden mellan att, som lesbiskt par, få barn via svensk eller utländsk klinik upphävs. I stället införs en skillnad mellan dem som fått barn via behörig inrättning och med identifierbar donator å ena sidan, och dem som fått barn genom heminsemination eller med anonym donator å den andra. Skillnaden i fastställande av föräldraskap mellan konceptionsmetoder finns där- med också i den nya lagen, men skillnaden dras annorlunda än . Regeln att föräldraskap/faderskap endast ska fastställas för part- nern i de fall spermagivaren är identifierbar, innebär också en åt- skillnad i synen på rätten till kännedom om ursprung vid donerad sperma och donerade ägg – det finns inget motsvarande förslag om att moderskap inte skulle fastställas för den som fött barn, i de fall en anonym äggdonator använts. Föräldraskapspresumtion: Även en föräldraskapspresumtion för lesbiska par skulle öka likheten i lagen mellan sam- och olikkönade par, då den motsvarar faderskapspresumtionen. Huruvida en föräldra- skapspresumtion skulle göra skillnad mellan konceptionsmetoder beror på om presumtionen behäftas med hävanderegler för vissa konceptionsmetoder eller inte. Föräldraskap bör fastställas snabbt och enkelt Flera av de vuxna deltagarna lyfter fram vikten av att föräldraskapet fastställs snabbt och enkelt. De ser nuvarande lagstiftning som allt- för invecklad. Även en av de intervjuade tonåringarna ifrågasätter förfarandet med närståendeadoptioner. Nuvarande lag: Nuvarande lag innebär för många lesbiska par att en närståendeadoption krävs för att båda ska bli rättsliga föräldrar. Som nämnts ovan upplever föräldrarna ofta närståendeadoptioner som omständliga, otrygga och tidsödande (, 2015b). Adoptionsförfarandet medför att föräldra-barn-relationen inte är rättsligt tryggad under barnets första tid i livet. Då en skilsmässa eller ett dödsfall infallit tidigt har detta i enskilda fall medfört all- varliga konsekvenser för barnet eller relationen mellan barn och förälder. Barn till lesbiska par är då adop- tionen är klar. Det finns exempel på lesbiska par som fått föräldraskapet fast- ställt genom bekräftelse – trots att de inte blivit gravida inom svensk sjukvård. Att lagen gör skillnad mellan barn tillkomna inom och utanför svensk sjukvård är således en komplexitet som inte alla handläggare (eller föräldrar) har kännedom om, vilket gör att man ibland gått felaktigt till väga i handläggningen. Detta har i enskilda fall fått allvarliga följder för barnet, då föräldraskapet fastställts på fel sätt och den biologiska föräldern efter en skilsmässa fått till stånd en hävning av den andras rättsliga föräldraskap (se Ejdeholt, 2016). Lagändringarna : Att fastställa föräldraskap genom bekräftelse går snabbare än en adoption, barnet får då sin andra rättsliga förälder kort efter födseln. Lagändringarna enligt proposi- tionen innebär att fler lesbiska par kommer omfattas av möjligheten att få föräldraskap fastställt genom bekräftelse. kommer dock fler heterosexuella par än behöva genomföra närstående- adoptioner, då vissa konceptionsmetoder inte längre skulle omfattas av reglerna för bekräftelse eller presumtion av faderskap. Att man inför ytterligare komplexitet i lagen – genom att göra skillnad mellan par som fått barn vid behörig inrättning med identi- fierbar donator, och dem som fått barn i med anonym donator eller utanför behörig inrättning – medför sannolikt en ökad risk att för- äldraskap fastställs felaktigt, då handläggare och föräldrar saknar kännedom om lagens detaljer. Till detta kommer risken att ett tidi- gare felaktigt fastställda föräldraskap hävs i en konfliktfylld skils- mässa eller arvstvist. Föräldraskapspresumtion: Om föräldraskapet fastställs genom pre- sumtion blir båda makarna rättsliga föräldrar från födseln. Detta torde vara det snabbaste och enklaste sättet att trygga barnets relation till båda föräldrarna. Att båda är vårdnadshavare från början är särskilt viktigt om barnet blir sjukt i neonatalperioden (, 2016). Om en föräldraskapspresumtion behäftas med hävandegrunder för olika konceptionsmetoder – i likhet med dem som införs för faderskapspresumtion – tillkommer dock den ovan nämnda risken att barnet senare förlorar sitt rättsliga band till den icke-biologiska föräldern. Det är mycket vanligt att lesbiska par får barn med hjälp av anonym donator, eller genomför heminsemina- tioner (, 2016). Om paret är gifta skulle en föräldraskaps- presumtion – med dessa konceptionsmetoder som grund för hävande –innebära att presumerade föräldraskap skulle kunna hävas för en stor andel av de lesbiska mammorna. Om en föräldraskapspresumtion innebär att föräldraskapet å ena sidan fastställs automatiskt, men å andra sidan inte ska omfatta vissa konceptionsmetoder, torde risken för felaktigt fastställda föräldraskap öka, jämfört med om det fastställs med bekräftelse. Om konstruk- tionen innebär att föräldern själv måste göra myndigheterna uppmärk- sam på att hen inte ska omfattas av presumtionen, kan man tänka sig att detta i många fall inte skulle ske – antingen för att föräldern inte känner till detaljerna i lagen, eller för att det upplevs som otryggt att först häva sitt föräldraskap för att sedan ansökan om adoption och genomgå en utredning innan adoptionen beslutas. Mer troligt är att den icke-biologiska föräldern har kvar sitt presumerade föräldra- skap, även om barnet tillkommit genom heminsemination eller med anonym donator. Med detta följer den – för barnet – mycket allvar- liga risken att det med presumtion fastställda föräldraskapet hävs i en konfliktfylld skilsmässa eller arvstvist. Baserat på deltagarna i studiens uppfattning om att föräldraskap ska fastställas snabbt och enkelt, och utifrån tidigare forskning som visar hur besvärade många lesbiska par är av närståendeadoptioner (, 2015b), bör man allvarligt överväga om en presumtion med omfattande hävandegrunder verkligen är till gagn för barnet. Lagen bör underlätta barnets möjlighet att få kännedom om biologiskt ursprung Individens möjlighet att få kännedom om sitt biologiska ursprung uppfattas som en grundläggande rättighet av de vuxna deltagarna i studien. De intervjuade barnen och tonåringarna presenterar inte den åsikten, men flera uttrycker en viss nyfikenhet kring donatorn. Även internationell forskning visar att många ungdomar och unga vuxna som tillkommit genom könscellsdonation har en nyfikenhet kring donatorns identitet och ibland även vill söka kontakt med dona- torn (Beeson, , 2011; Jadva, , , 2010; Scheib, Riordan & , 2005; Vanfraussen, , Brewaeys, 2003). Nuvarande lag: I svensk lag infördes en rättighet för barnet att i mogen ålder få kännedom om donatorns identitet, vilket om- fattar alla tillkomna via könscellsdonation inom svensk sjukvård. Samma rätt kan dock inte garanteras i de fall barn blir till utanför svensk sjukvård. Bland de vuxna deltagarna i studien finns beskriv- ningar av hur föräldrarna dolt privata identitet för myndigheterna. Incitamentet att hemlighålla donatorns identitet har dock för lesbiska par minskat kraftigt i och med att möjligheten till närståendeadoption infördes . För ensamstående kvinnor kan det däremot finnas ett intresse att dölja donatorns identitet, vid privat donation, då man inte önskar få donatorn fastställd som far. Att donatorns identitet döljs för myndigheter innebär dock inte nödvändigtvis att den hemlighålls för barnet. Lagändringarna : De aktuella lagändringarna inne- bär enklare regler kring fastställande av föräldraskap för par som blivit gravida vid behörig inrättning med identifierbar donator, än dem som valt heminsemination eller anonym donator. Detta kan förmodas styra fler till att välja identifierbar donator vid klinik, om de känner till de rättsliga skillnaderna redan innan barnets tillbli- velse. visar forskning om lesbiska föräldrar att dessa har en rad olika bevekelsegrunder kring sitt val av konceptionsmetod (, 2016). Många uppskattar den svenska vårdens utform- ning med identifierbara och enkelt fastställande av rättsligt föräldraskap. Svenska kliniker kan dock väljas bort på grund av exempelvis lång kötid. Vissa par nekas behandling på grund av ålder eller av medicinska skäl. Andra söker alternativa vägar då man önskar fler barn än vad svensk sjukvård hjälper till med, eller då man inte lyckats bli gravid på de försök som skattesubventioneras. Många utländska kliniker erbjuder identifierbar donator , men inte alla. De som väljer heminsemination lyfter ofta fram önskan att barnet ska kunna ha en relation till donatorn under uppväxten som skäl till att de valt privat donation. Detta nämns också av några av de inter- vjuade unga vuxna, som menar att deras funderingar kring ursprung kom än den ålder som svenska myndigheter betraktar som ”mogen”. Heminsemination är också det främsta alternativet för många med svag ekonomi; assisterad befruktning vid privata kliniker blir ofta mycket kostsamt (se Storkkliniken, n.d.). Även om ändringarna enligt propositionen kan styra vissa par i riktning mot identifierbar donator vid klinik, kan andra bevekelsegrunder med- föra att andra fortsatt gör andra val. Föräldraskapspresumtion: Flera vuxna deltagare i studien uttrycker en farhåga att en föräldraskapspresumtion skulle försvåra för barnet att få kännedom om sitt biologiska ursprung, eftersom en faderskaps- utredning söker fastställa vem som är biologisk far. Vid nyttjande av en anonym spermadonator läggs dock faderskapsutredningen ner, och barnet får inte kännedom om donatorns identitet trots allt. Vid hem- insemination är det däremot vanligt att donatorn bekräftar faderskapet och samtycker till adoption (, 2016). En föräldra- skapspresumtion skulle kunna innebära att barn tillkomna genom heminsemination inte får kännedom om sitt ursprung, då faderskap inte utreds. Som nämns ovan är dock önskan att barnet ska ha kon- takt med donatorn ett vanligt skäl till att man väljer heminsemina- tion framför klinik. I de fall föräldrarna inte önskar att donatorns identitet ska bli känd kan de också välja att hemlighålla den, oavsett om en faderskapsutredning görs eller inte. Därmed kanske skillna- den mellan nuvarande lag och en föräldraskapspresumtion inte blir så stor avseende barnets möjlighet att få kännedom om sitt ursprung. Att införa en presumtion med hävande för dem som använt anonym donator kan, som tidigare nämnts, styra föräldrar att välja Det förutsätter dock att de blivande föräld- rarna känner till lagens detaljer – utländska kliniker kan inte förvän- tas ha kännedom om svenska regler och kan inte antas informera de blivande föräldrarna om rättsliga skillnader mellan anonym och känd donator. Den som genomför en insemination hemma kan inte heller förväntas ha kännedom om dessa skillnader. En möjlig konstruktion skulle kunna vara att utreda och registrera genetiskt föräldraskap för barn tillkomna genom könscellsdonation, utan att detta kopplas till fastställande av rättsligt föräldraskap – då det rättsliga föräldraskapet skulle fastställas för den som samtyckt till befruktningen. Om en privat spermadonator inte kan bli fast- ställd som förälder mot de inblandades önskan, torde incitament att dölja det genetiska föräldraskapet också minska. Med utgångspunkt i de intressen som uttrycks av deltagarna i stu- dien kan sägas att lagändringarna kan möjliggöra att socialt och rättsligt föräldraskap överensstämmer för fler barn till lesbiska par, men för färre barn till heterosexuella par. En föräldra- skapspresumtion skulle också troligtvis öka överensstämmelsen mellan socialt och rättsligt föräldraskap i lesbiska familjer. Både lagändringarna 2019 och en föräldraskapspresumtion skulle öka likheten i lagen mel- lan sam- och olikkönade par, men ändringarna 2019 innebär nya skillnader mellan konceptionsmetoder. Ändringarna 2019 innebär att fler lesbiska par kan få föräldraskapet fastställt snabbt. Skillnaden mellan konceptionsmetoder medför dock att lagen blir svårare att förstå. En föräldraskapspresumtion möjliggör ett ännu enklare och snabbare sätt att fastställa föräldraskap på för gifta lesbiska par, men om presumtionen behäftas med omfattande hävanderegler innebär det en komplexitet som kan vara svår för föräldrar att förstå, och som innebär risk för hävande i samband med skilsmässor eller arvs- tvister, där barnet kan fråntas rättigheter till sin ena förälder. Slut- ligen innebär ändringarna 2019 en styrning i riktning mot att fler väljer konceptionsmetoder där barnet får kännedom om sitt biolo- giska ursprung, även om det fortsatt kan finnas skäl att välja andra konceptionsmetoder där barnets biologiska ursprung inte är känt. En föräldraskapspresumtion kan eventuellt försvåra för vissa barn att få kännedom om sitt biologiska ursprung, men i de flesta fall torde möjligheten till detta inte påverkas, då de par som får barn genom heminsemination vanligen ser kontakten med donatorn som önsk- värd. , S., & , J. (2018). Ungas perspektiv på föräldraskap och ursprung: Reflektioner från unga vuxna till- komna genom könscellsdonation och/eller uppvuxna i regnbågs- familjer. (Psykologexamensuppsats, ). Beeson, D., , P., & , W. (2011). Offspring searching for their sperm donors: How family type shapes the process. Human Reproduction, 26(9), 2415–2424. Bergcrona, L., & , M. (2014). En familj är två eller en vuxna och sen barn: En tematisk analys av hur barn till frivilligt ensam- stående mammor och barn till olikkönade föräldrapar pratar om familj. (Psykologexamensuppsats, ). Borneskog, C. (2013). Same, same but different: Lesbian couples undergoing sperm donation (Doktorsavhandling, ). , V., & , V. (2006). Using thematic analysis in psychology. in Psychology, 3(2), 77–101. Ejdeholt, E. (2016, ). Mamma förlorar sitt föräldraskap –erkänner att de gjort fel. Tillgänglig via: forlorar-sitt-foraldraskap-socialtjansten-erkanner-att-de-har- gjort-fel , K., & Grönbäck, M. (2018). ”Kärlek är tjockare än blod”: Regnbågs- och donatorbarn reflekterar kring föräldra- skap, biologiskt ursprung och familjejuridik. (Psykolog- examensuppsats, ). , M., & , I. (2011) Culturally queer, silenced in school? Children with LGBTQ parents and the everyday politics of/in community and school. Nordica, 16(2–3), 159–187. Jadva, V., , , , W., & , S. (2010). Experiences of offspring searching for and contacting their donor siblings and donor. Reproductive BioMedicine Online, 20(4), 523–532. , A-K., & Dykes, A-K. (2009). Care during pregnancy and childbirth in : Perspectives of lesbian women. Midwifery, 25(6), 682–690. (2015a). and prejudice: Lesbian families in contemporary . (Doktorsavhandling, ). (2015b). A crucial but strenuous process: Female same-sex couples’ reflections on second-parent adoption. 11(4): 351–374. (2016). Lesbiska småbarnsföräldrar: Utmaningar i av möjligheter. , A., Möllerstrand, A., , M., & , K. (2014) ‘A daddy is the same as a mummy’: Swedish children in lesbian households talk about fathers and donors. Childhood 21(1): 119–133. , E., & , L. (2015). familjelagstiftning ur ett normkritiskt perspektiv. Möllerstrand, A., & , M. (2011). En familj är att man är bra ihop: En diskursanalytisk studie av regnbågsbarns prat om familj och tillblivelse (Psykologexamensuppsats, ). (2009). Lesbian motherhood: Gender, families and sexual citizenship. Basingstoke: Palgrave . Röndahl, G., Bruhner, E., & , J. (2009). Heteronormative com- munication with lesbian families in antenatal care, childbirth and postnatal care. , 65(11), 2337–2344. Scheib, J., Riordan, M., & , S. (2005). Adolescents with open-identity sperm donors: Reports from 12–17 year olds. Human Reproduction, 20(1), 239–252. (n.d.). Information / Priser och betalning. Tillgänglig via: centrum/information/priser-och-betalning.html Vanfraussen, K., , I., & Brewaeys, A. (2003). Why do children want to know more about the donor? The experience of youngsters raised in lesbian families. , 24(1), 31–38. (2007). Mot alla odds: Regnbågsföräldrars berättelser om att bilda familj och få barn. 1.Ett reklamlandskap i förändring –konsumentskydd och tillsyn i en digitaliserad värld. för blåljusverksamhet och andra samhällsnyttiga funktioner. 5.Vissa processuella frågor på socialförsäkringsområdet. 6.Grovt upphovsrättsbrott och grovt varumärkesbrott. 7.Försvarsmaktens långsiktiga materielbehov. 8.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2018. Beslut under osäkerhet. 9.Ökad trygghet för studerande som blir sjuka. 10.Myndighetsgemensam indelning – samverkan på regional nivå. Myndighetsgemensam indelning – författningsändringar till följd av ny landstingsbeteckning. –för unga som varken arbetar eller studerar. 12.Uppdrag: Samverkan 2018. Många utmaningar återstår. 13.Finansiering av infrastruktur med skatt eller avgift? 14.Bidragsbrott och underrättelseskyl- dighet vid felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen – en utvärdering. 15.Mindre aktörer i energilandskapet –genomgång av nuläget. 16.Vägen till självkörande fordon – introduktion. Del 1 + 2. icentrum – ett ramverk för lärares och rektorers professionella utveckling. 18.Statens stöd till trossamfund i ett mångreligiöst . 19.Forska tillsammans – samverkan för lärande och förbättring. 22.Ett ordnat mottagande – gemensamt ansvar för snabb etablering eller återvändande. 23.Konstnär – oavsett villkor? 24.Tid för utveckling. 25.Juridik som stöd för förvaltningens digitalisering. 26.Några frågor i skyddslagstiftningen. 27.Ekonomiska sanktioner mot terrorism. –för snabba, säkra och effektiva hjälpinsatser. 29.Validering i högskolan – för tillgodoräknande och livslångt lärande. 30.Förenklat förfarande vid vissa beslut om hemlig avlyssning. 31.En lag om operativt militärt stöd mellan och . 32.Ju förr desto bättre – vägar till en förebyggande socialtjänst. 34.Vägar till hållbara vattentjänster. 35.Ett gemensamt bostadsförsörjningsansvar. 36.Rätt att forska. Långsiktig reglering av forskningsdatabaser. 37.Att bryta ett våldsamt beteende för män som utsätter närstående för våld. 38.Styra och leda med tillit. Forskning och praktik. 39.God och nära vård. –för elever och barn i en bättre skola. 42.Tryggad tillgång till kontanter. –mer service på fler platser. 44.Möjligt, tillåtet och tillgängligt –förslag till enklare och flexiblare upphandlingsregler och vissa regler om överprövningsmål. 45.Behandling av personuppgifter vid Myndigheten för arbetsmiljökunskap. 46.En utvecklad översiktsplanering. Del 1: Att underlätta efterföljande planering. Del 2: reglering av upplåtelseformen. 47.Med tillit växer handlingsutrymmet. –tillitsbaserad styrning och ledning av välfärdssektorn. 48.En lärande tillsyn. Statlig granskning som bidrar till verksamhetsutveckling i vård, skola och omsorg. –några särskilt utpekade frågor. 50.Ett oberoende public service för alla –nya möjligheter och ökat ansvar. 51.Resurseffektiv användning av byggmaterial. 52.Behandling av personuppgifter vid Myndigheten för vård- och omsorgsanalys. 53.Översyn av maskinell dos, extempore, prövningsläkemedel m.m. S. 54.En effektivare räddnings- tjänst. 55.Styrning och vårdkonsumtion ur ett jämlikhetsperspektiv. Kartläggning av socioekonomiska skillnader i vårdutnyttjande och utgångspunkter för bättre styrning. 56.Bättre kommunikation för fler investeringar. 57.Barns och ungas läsning –ett ansvar för hela samhället. –moderniserad lagstiftning för ökad samordning. 59.Statens gruvliga risker. 60.Tillträde till Rotterdamreglerna. 61.Rättssäkerhetsgarantier och hemliga tvångsmedel. 62.Kamerabevakning i brottsbekämp- ningen – ett enklare förfarande. 63.Behandlingen av personuppgifter vid Försvarsmakten och . 65.Informationsutbyte vid samverkan mot terrorism. 66.Ett mer konkurrenskraftigt system för stöd vid korttidsarbete. 67.Ett snabbare bostadsbyggande. 68.Nya regler om faderskap och föräldraskap. Uppdrag: Samverkan 2018. Många utmaningar återstår. [12] Flexibel rehabilitering. Ett ordnat mottagande – gemensamt ansvar för snabb etablering eller återvändande. Tid för utveckling. [24] Vissa fredspliktsfrågor. Behandling av personuppgifter vid Myndigheten för arbetsmiljökunskap. Ett reklamlandskap i förändring –konsumentskydd och tillsyn i en digitaliserad värld. Myndighetsgemensam indelning – sam- verkan på regional nivå. Myndighetsgemensam indelning – författningsändringar till följd av ny landstingsbeteckning. Finansiering av infrastruktur med skatt eller avgift? Bidragsbrott och underrättelseskyldig- het vid felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen – en utvärdering. Juridik som stöd för förvaltningens digitalisering. Styra och leda med tillit. Forskning och praktik. Tryggad tillgång till kontanter. – mer service på fler platser. [43] Möjligt, tillåtet och tillgängligt –förslag till enklare och flexiblare upphandlingsregler och vissa regler om överprövningsmål. Med tillit växer handlingsutrymmet. –tillitsbaserad styrning och ledning av välfärdssektorn. En lärande tillsyn. Statlig granskning som bidrar till verksamhetsutveckling i vård, skola och omsorg. – några särskilt utpekade frågor. Ett mer konkurrenskraftigt system för stöd vid korttidsarbete [66] Försvarsmaktens långsiktiga materielbehov. Några frågor i skyddslagstiftningen. En lag om operativt militärt stöd mellan och . Behandlingen av personuppgifter vid Försvarsmakten och . för blåljusverksamhet och andra samhällsnyttiga funktioner. Grovt upphovsrättsbrott och grovt varumärkesbrott. –för snabba, säkra och effektiva hjälpinsatser. Förenklat förfarande vid vissa beslut om hemlig avlyssning. Aggressionsbrottet och ändringar i Romstadgan. Tillträde till Rotterdamreglerna. Rättssäkerhetsgarantier och hemliga tvångsmedel. – ett enklare förfarande. Utökad tillsyn över fastighetsmäklarbranschen. Informationsutbyte vid samverkan mot terrorism. Nya regler om faderskap och föräldraskap. Statens stöd till trossamfund i ett mångreligiöst . Konstnär – oavsett villkor? [23] Ett oberoende public service för alla –nya möjligheter och ökat ansvar. Barns och ungas läsning – ett ansvar för hela samhället. Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2018. Beslut under osäkerhet. Mindre aktörer i energilandskapet –genomgång av nuläget. [15] Vägar till hållbara vattentjänster. [34] Statens gruvliga risker. Vägen till självkörande fordon – introduktion. Del 1 + 2. Ett gemensamt bostadsförsörjningsansvar. En utvecklad översiktsplanering. Del 1: Att underlätta efterföljande