sou · H6B323 · 2018-03-28 00:00:00 — Utredningen konsta- terar att kulturinstitutioner och andra aktörer som engagerar konst- närer i sin verksamhet har stor betydelse för konstnärerna. Genom dessa aktörers efterfrågan på konstnärliga tjänster skapas en stor del av konstnärernas arbetsmarknad. Det handlar om de centrala och regionala institutionerna inom teater, dans och musik, Skapande skola, public serviceföretagen, förlag, fria grupper, utställare på bild- och formområdet, främjandeorganisationer, musikarrangörer, beställ- lare och inköpare av konst till den offentliga miljön, m.m. En del av den befintliga konstnärspolitiken är det statliga stödet till de specialiserade centrumbildningarna och de tre scenkonst- allianserna. Arbetsförmedlingen Kultur Media, som finansieras över arbetsmarknadspolitiken, har beröringspunkter med centrum- bildningarnas och alliansernas verksamhet. Centrumbildningarna, scenkonstallianserna och erbjuder också kompe- tensutveckling av konstnärerna. Konstbildning och konstförmedling ger viktiga förutsättningar för konstnärers möjligheter att försörja sig på sitt skapande. Till stor del pågår detta arbete inom folkbildningens organisationer och civilsamhällets föreningar med kurser, studiecirklar, utställningar m.m. Förutom att erbjuda konstnärer direkta arbetsmöjligheter ger det människor verktyg att tillägna sig en djupare förståelse av sammanhang kring verk och konstnärskap. Utredningen konstaterar att deltagandet minskar hos flera av aktörerna på bildningsområdet, vilket också kan få till följd att efterfrågan på konstnärligt arbete minskar. Det finns en risk för att det också leder till en minskad förståelse i samhället för konstnärlig verksamhet. Andra förhållanden som kan leda till begränsningar av konst- närernas arbetsmarknad är ändrade förutsättningar för gallerier, kri- tiker m.fl. som kan betraktas som både grindvakter och förmedlare. Hot och hat mot konstnärer har blivit allt vanligare och digitali- seringen har också gjort att hot och hat är lättare att uttrycka. En arbetsmiljö med informella nätverk och otrygga anställningar har också gett utrymme för förtryck och allvarliga kränkningar inom just konstområdet, vilket det har vittnats om i #metoo-rörelsen. Utredningens bedömningar och förslag Utifrån den redovisade kartläggningen och analysen lämnar utred- ningen en rad bedömningar och förslag om åtgärder för en ny konst- närspolitik som ska stärka konstnärernas möjligheter att försörja sig på sitt konstnärliga arbete. Grunden för konstnärspolitiken är erkännandet av den betydelse konsten har för enskilda och för hela samhällets utveckling och vita- litet. Förändringar i omvärlden har lett till att konstnärernas bety- delse för samhällsutvecklingen har blivit tydligare. En ny konstnärs- politik ska kännetecknas av följande: –Konstnärspolitiken ska bidra till att konstens frihet, egenvärde och kvalitet värnas. Den ska bedrivas enligt principen om arm- längds avstånd. Den ska vara öppen för nya konstnärliga ut- tryck, tolkningar och avgränsningar. –Konstnärernas kunskaper och erfarenheter ska tas tillvara bättre vid förändring, utveckling och förnyelse i samhället. Det moti- verar att ansvar för konstnärernas villkor tas inom flera poli- tikområden. –Konstnärspolitiken ska medverka till att snedrekryteringen till konstnärliga högskoleutbildningar minskar. –Konstnärspolitiken ska bidra till att möjligheterna att verka professionellt i hela landet som konstnär förbättras. –De kulturinstitutioner med offentligt stöd som erbjuder publik- möten och arbetstillfällen för konstnärer ska ses som en integre- rad del av konstnärspolitiken. Minskad snedrekrytering och mer fortbildning De konstnärliga högskoleutbildningarna hör till de utbildningar inom högskolor som har mest omfattande snedrekrytering. För att komma till rätta med problemet krävs strategiska och långsiktiga insatser. Lärosätena har redan ett stort ansvar för att bredda rekryteringen. Utredningen föreslår att deras insatser förstärks. En åtgärd som bör prövas är att de konstnärliga högskoleutbildningarna i samarbete med lokala aktörer flyttar delar av sina aktiviteter till socioekonomiskt svaga bostadsområden. Lärosätena bör även kunna utveckla distans- utbildning i större utsträckning för att öka tillgängligheten till utbildningarna. Förutom lärosätenas ansvar bör Universitetskanslers- ämbetet få i uppdrag att i samråd med Universitets- och högskole- rådet utvärdera berörda universitets och högskolors arbete för att bredda rekryteringen till konstnärlig högskoleutbildning. Utred- ningen lyfter också fram vikten av att satsa på . För att förbättra förutsättningarna för konstnärernas professio- nella arbete och försörjning krävs att de konstnärliga utbildning- arna kompletteras med fortbildning. Fristående kurser bör erbjudas för att möta behov av och efterfrågan på ett livslångt lärande hos yrkesverksamma konstnärer. Syftet med utbildningarna bör vara att stärka en yrkesmässig utveckling och konstnärernas förutsättningar att leva på sitt konstnärliga arbete. Nytt statsbidrag till konstnärliga produktionshus för ungdomar Utredningen föreslår ett nytt statsbidrag för konstnärliga produk- tionshus för ungdomar, företrädesvis med placering i kommundelar med socioekonomiska utmaningar. Syftet med produktionshusen är att sänka trösklarna till konstnärligt arbete för ungdomar, att ge fler röster plats inom det konstnärliga fältet och att minska snedrekry- teringen till de konstnärliga högskolorna. Yrkesverksamma konst- närer bör knytas som mentorer till verksamheten. En ekonomisk ram på föreslås för det nya statsbidraget . Digitaliseringen kräver insatser för konstnärerna Digitaliseringen är den enskilt största omvärldsförändring som på- verkar konstnärernas villkor. Digitaliseringen kräver ett antal åtgärder för att stärka konstnärernas ställning och för att samhälle och individer fullt ut ska kunna ta del av och dra nytta av att konstnärernas skapande. Utredningen föreslår att regeringen tar fram en samlad strategi för digitaliseringen av den offentligt finansierade kulturen och att ett samordningssekretariat inrättas vid . ges i uppdrag att analysera konstnärernas förutsättningar att verka i det nya digitala landskapet och utveckla sin rådgivningsverksamhet avseende det digitala området. ges i uppdrag att främja konstnärernas utnyttjande av verkets tjänster som rör digitaliseringen samt att fortsatt utveckla analyser och strategier för att stärka de kulturella och kreativa näringarna. En ekonomisk ram på föreslås för genomförandet av den nationella strategin och för det digitaliseringsarbete som initieras av myndigheterna. Stärkt arbetsmarknad genom residensprogram Utredningen ser möjligheter att inrätta ytterligare residensprogram. Utredningen föreslår att konstnärliga residens inrättas på statliga arbetsplatser. Verksamheten byggs upp successivt med början 2020. För att vara förmedlande länk mellan myndigheterna och konst- närerna föreslås att bolaget tillförs . De internationella residensprogrammen inom föreslås utvecklas vidare på ytterligare områden. ska också tillsammans med Sida utveckla nya konstnärliga residens för att stärka en konstnärlig utveckling i och i biståndsländer. För dessa program förslår utredningen att tillförs ytterligare . Satsningar på den offentliga konsten När det offentliga bygger bör motsvarande en procent av byggkost- naderna avsättas för satsningar på offentlig konst. En enprocentregel bör vara flexibel och kunna anpassas till de förutsättningar som råder i enskilda projekt. Utredningen föreslår vidare att det ska framgå av de statliga fastighetsbolagens ägardirektiv att de har ansvar för att avsätta motsvarande en procent av byggkostnaderna till konstnärlig gestaltning. För att ska kunna hävda enprocentsnivån på konst- närliga satsningar i den offentliga miljön föreslår utredningen att omfördelas inom anslag för ända- målet 2019 och 2020. Ny allians för upphovsmän och satsningar på centrumbildningarna Behovet av mellanhänder mellan konstnärerna och arbetsmarknaden har ökat, inte minst på grund av digitaliseringen. Utredningen före- slår en försöksverksamhet med en allians för upphovsmän efter den modell som finns på teater-, dans- och musikområdena. Ett stats- bidrag på föreslås för perioden –2022. ges i uppdrag att ta fram förslag på den närmare utform- ningen av alliansen. De konstnärliga centrumbildningarna bedriver ett viktigt arbete med arbetsförmedling och med kompetensutveckling av sina med- lemmar. Genom detta arbete och ett ökat samarbete med landsting och regioner skapas möjligheter för fler konstnärer att bo och verka i hela landet. Centrumbildningarnas arbete bör förstärkas och det statliga anslaget öka med . Bättre möjligheter för konstnärerna att verka i hela landet Konsten bidrar till lokal och regional utveckling och har en central roll för sammanhållningen av landet. Att konstnärer bor och verkar på en plats gör att fler perspektiv tillförs lokalsamhället. För att ta vara på de möjligheter konsten ger behöver förutsättningarna för konstnärer att etablera sig och verka i landets regioner förbättras. Kultursamverkansmodellen har lett till en positiv utveckling av regionernas kulturverksamhet och konstnärsperspektivet har börjat utvecklas i kulturplanerna. Utredningen föreslår att den styrande förordningen för modellen ska vara tillitsbaserad, mindre detalj- reglerande och ge utrymme för nya konstnärliga uttryck. Resurserna till det professionella kulturlivet och konstnärerna i regionerna ska enligt utredningen förstärkas med . Konstbildning och konstförmedling är viktiga delar av konst- närspolitiken. En utvecklad konstbildning inom civilsamhället stärker långsiktigt förståelsen för och efterfrågan på konstnärers arbete. Det statliga stödet till organisationer och föreningar som verkar på området föreslås öka med . Ersättningar för konstnärligt arbete De offentligrättsliga ersättningsystemen, som syftar till att ge konst- närer betalt för utfört konstnärligt arbete, är viktiga för många konst- närers möjligheter att leva på sitt konstnärskap. Visningsersättningen, inkl. den individuella visningsersättningen (IV), biblioteksersätt- ningen och talboksersättningen, bör finnas kvar i sina grundläggande former. Utlåningen av fonogram har dock minskat kraftigt och där- för bör behovet av fonogramersättningen prövas i särskild ordning. uppfattas som viktigt för att stärka bild- och form- konstnärers ersättning för utfört arbete i samband med utställningar. För att understryka avtalets betydelse föreslås fler myndigheter inom museisektorn få i uppdrag att redovisa utbetalda ersättningar enligt avtalet. För att förbättra utställningsarrangörers och främjandeorga- nisationers möjligheter att följa ska det befintliga anslaget förstärkas med . Med digitaliseringen följer nya förutsättningar som innebär att upphovsrättsliga bestämmelser behöver ses över för att stärka konst- närernas ställning och minska risken för obalans mellan förhandlings- parterna. Inom ramen för den pågående översynen av upphovsrätts- området i EU bör de frågor upphovsmannaorganisationerna lyfter prioriteras. På nationell nivå gäller det bl.a. att möjliggöra privat- personers delning av skyddade bilder genom de digitala platt- formarna. Ny bidragsmodell och ny fond De statliga regleringarna av statsbidragen till konstnärerna ska möjlig- göra en bred, genreöverskridande och flexibel hantering av bidragen och vara öppna för nya konstnärliga uttryck. Tre bidragstyper ska finnas, nämligen arbetsstipendier, projektbidrag och långtidssti- pendier. Inom dessa ramar ska det finnas utrymme för regeringen och för bidragsbeslutande instans att ange mer preciserade ändamål. Begreppet konstnär ska användas i styrdokument och författningar. Även i fortsättningen ska beslut om bidrag och stipendier till konstnärer grundas på bedömning av konstnärlig kvalitet, men även kunna ta hänsyn mottagarens behov av ekonomiska bidrag. Bidrag och stipendier till konstnärer ska kunna lämnas till både individer och grupper samt fysiska och juridiska personer. Utredningen föreslår att en ny fond inrättas till förmån för bild- och formkonstnärer. Fonden ska finansieras med en konstavgift om högst vid andrahandsförsäljning av den bildkonst som inte omfattas av följerätten. Fondens medel ska administreras av . Ökad social trygghet för konstnärerna Socialförsäkringssystemen är i många avseenden uppbyggda för fast anställda arbetstagare med regelbunden inkomst. Det är förhållanden som sällan gäller för konstnärer. Den parlamentariska socialförsäkringsutredningen har lämnat vissa förslag som gynnar konstnärerna men det behövs ytterligare åtgärder för att öka konstnärernas sociala trygghet. Det gäller regler för hur sjukpenningsgrundande inkomst (SGI) tillämpas för enskilda näringsidkare, ekonomisk trygghet vid sjukdom för konstnärer som har stipendier samt hur perioden för långa stipen- dier kan vara överhoppningsbar för a-kassa. Vidare bör vissa skattemässiga hinder för konstnärerna undan- röjas när det gäller avregistrering av företag, definition av inkomst- slag och spridning av inkomst. Det är angeläget att mervärdes- skatten är teknikneutral för likvärdiga konstnärliga uttryck inom hela kulturområdet. Konstnärernas pensioner är överlag låga. Detta är ett problem som kommer att förvärras för de aktiva konstnärerna, efter- som många av dem kommer att sakna tjänstepension. En särskild utredning föreslås få i uppdrag att utreda hur en modell kan utfor- mas som ger samma fördelar som de kollektivavtalade tjänste- pensionerna för konstnärer som är verksamma som egenföretagare och/eller har anställningar utan tjänstepension. Ökade inkomster är dock viktigast för den framtida pensionen. Insatser för ett livslångt lärande ska också ingå i utredningsuppdraget. får i uppdrag att förbättra konstnärernas kunskap om pensions- systemet samt att också göra en utredning om konstnärers frisk- vård, arbetsskador och rehabilitering. Statens styrning mer tillitsbaserad Styrningen av den statliga konstnärspolitiken ska vara på armlängds avstånd och mer tillitsbaserad. Det innebär t.ex. att detaljeringsgraden i regeringens styrning genom de årliga regleringsbreven ska minska. Den nuvarande myndighetsstrukturen har vuxit fram successivt och i praktiken finns det överlappningar och omotiverade skillnader i villkoren för bidragsgivningen hos berörda instanser. Utredningen föreslår därför att samverkan mellan de bidrags- givande instanserna ska förstärkas. uppdrag att bevaka och informera om konstnärernas ekonomiska villkor ska utvecklas. De kvantitativa kartläggningarna ska kompletteras så att inkomster från konstnärliga verksamheter särredovisas. Med utredningens förslag till utveckling av konstnärspolitiken bör dess budgetram öka med . De ökade utgifterna finansieras genom omprioriteringar inom utgiftsområde 17. För att säkra att ersättningar och bidrag till konstnärer inte löpande urholkas ska samtliga konstnärspolitiskt relaterade anslag inom ut- giftsområde 17 omfattas av statens pris- och löneomräkning. Utred- ningens förslag till reformram sammanfattas i tabellen nedan. 1.1Förslag till förordning om statsbidrag till konstnärliga produktionshus för ungdomar Härigenom föreskrivs följande. 1 § Denna förordning innehåller bestämmelser om statsbidrag till konstnärliga produktionshus för ungdomar. Statsbidrag lämnas i mån av tillgång på medel. 2 § Ändamålet med statsbidraget är att –förbättra förutsättningarna för ungdomar företrädesvis i om- råden med socioekonomiska utmaningar att utveckla sina konst- närliga förmågor, –fler röster ges plats inom det konstnärliga fältet, –ge förutsättningar för en breddad rekrytering till utbildningar på högskolenivå med inriktning mot konstnärlig examen. 3 § Bidrag får lämnas i form av verksamhetsbidrag och projekt- bidrag. 1.vara ett stöd för inrättande och drift av konstnärliga pro- duktionshus, 2.riktas företrädesvis till områden med socioekonomiska utma- ningar, 3.stärka ungdomars förutsättningar att utveckla sina konst- närliga förmågor och att nå ut med sina konstnärliga uttryck till en publik, 4.vara öppet för alla nu kända och framtida konstformer. 4 § Bidrag får lämnas till verksamhetskostnader som hyra, löner, vissa investeringar m.m. för att inrätta och driva konstnärliga pro- duktionshus. 5 § Bidrag får även lämnas till tidsbegränsade projekt som bidrar till att utveckla verksamhet vid konstnärliga produktionshus. 6 § ska prioritera ansökningar som har bäst förut- sättningar att uppfylla ändamålet i 2 §. Vid fördelning av bidrag bör hänsyns tas till –verksamhetens förankring i och samverkan med andra lokala verksamheter, –verksamhetens förankring i det professionella konstlivet, –möjligheten att utveckla lokal profilering av verksamheten. Ärendenas handläggning och beslut om statsbidrag 7 § prövar frågor om bidrag enligt denna för- ordning. 8 § Ansökan om bidrag ska göras skriftligen och ges in till enligt myndighetens anvisningar. 9 § Ett krav på medfinansiering ska ställas som villkor för stats- bidrag. Ett beslut om statsbidrag får även förenas med andra vill- kor. Villkoren ska framgå av beslutet. I beslutet ska även sista dag för redovisning av bidraget enligt 11 § anges. 10 § Den som har beviljats statsbidrag enligt denna förordning ska till redovisa hur medlen använts. Redovisningen ska innehålla en redogörelse för den verksamhet som medlen an- vänts till och de resultat som uppnåtts. 11 § ska till regeringen lämna en sammanfattande redogörelse för den verksamhet som utbetalade bidrag har använts till, och om möjligt en samlad be- dömning av statsbidragets resultat i förhållande till dess syfte. 12 § Mottagaren av ett bidrag enligt denna förordning är åter- betalningsskyldig om 1.mottagaren av bidraget genom att lämna oriktiga uppgifter eller på något annat sätt har orsakat att bidraget lämnats felaktigt eller med för högt belopp, 2.bidraget av något annat skäl har lämnats felaktigt eller med för högt belopp och mottagaren borde ha insett detta, 3.bidraget helt eller delvis inte utnyttjats eller inte använts för det ändamål som det har beviljats för, 4.det projekt som bidraget har lämnats för inte slutförs eller om bidraget av någon anledning har förbrukats, 5.mottagaren inte lämnar sådan redovisning som avses i 11 §, 6.villkor i beslutet inte har följts. 13 § Om en bidragsmottagare är återbetalningsskyldig enligt 12 §, ska besluta att helt eller delvis kräva tillbaka bi- draget, inklusive ränta enligt räntelagen (1975:635). Om det finns särskilda skäl, får besluta att efterge helt eller delvis avstå från återkrav och krav på ränta. 14 § får meddela de föreskrifter som behövs för verkställigheten av denna förordning. 15 § Beslut enligt denna förordning får inte överklagas. Denna förordning träder i kraft . 1.2Förslag till förordning med ändring i förordning (2010:2012) om fördelning av vissa statsbidrag till regional kulturverksamhet Härigenom föreskrivs att 8 § ska ha följande lydelse. Med utgångspunkt i det ända- Med utgångspunkt i det ända- mål som anges i 4 § ska lands- mål som anges i 4 § ska tinget ansvara för att bidragsgiv- ningen enligt denna förordning enligt denna förordning främjar en främjar en god tillgång för länets god tillgång på olika kulturella och konstnärliga uttryck för länets in- 1. professionell teater-, dans- 2. museiverksamhet och mu- statsbidrag till sådana verksamheter som bedrivs i form av länsöver- läs- och litteraturfrämjande verk- dessa uppfyller de krav på anknyt- ning till område eller 4. professionell bild- och form- dess medlemmar som avses i 2 kap. (2017:725). 5. regional enskild arkivverk- får även lämna stats- bidrag till gränsöverskridande sam- arbeten mellan olika kulturella och 7. främjande av hemslöjd. statsbidrag till sådana verksam- heter som avses i första stycket och som bedrivs i form av läns- dessa uppfyller de krav på an- knytning till om- råde eller dess medlemmar som avses i 2 kap. 1 § kommunallagen (2017:725). lämna statsbidrag till överskri- dande samarbeten mellan olika konstområden. Denna förordning träder i kraft . 1.3Förslag till förordning om statsbidrag till konstnärer Härigenom föreskrivs följande. 1 § Denna förordning innehåller bestämmelser om statsbidrag till konstnärer. Bidrag lämnas i mån av tillgång på medel. 2 § Syftet med statsbidraget är att förbättra förutsättningarna för konstnärer att verka professionellt. Allmänna förutsättningar för statsbidraget 3 § Bidrag får lämnas i form av arbetsstipendier, projektbidrag samt långtidsstipendier. 4 § Bidrag får om inte annat stadgas lämnas till individer, grupper, fysiska och juridiska personer. 5 § Bidrag får lämnas till konstnärliga samarbeten av professionell art mellan två eller flera konstnärer. 6 § Bidrag får lämnas till professionella konstnärer som har sin hu- vudsakliga konstnärliga verksamhet i eller som är stadig- varande bosatt i landet eller som vistas tillfälligt i landet inom ra- men för ett internationellt konstnärligt utbyte. 7 § Under förutsättning att bidraget lämnas till enskild konstnär av ska det anses som inkomst av tjänst enligt 2 kap. 5 § 16 lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålders- pension. 8 § Beslut om bidrag ska grundas på konstnärlig kvalitet och ska kunna ta hänsyn till mottagarens behov av ekonomiska bidrag. 9 § Bidrag får inte lämnas till den som har skulder för svenska skat- ter eller avgifter hos eller som är i likvi- dation eller försatt i konkurs. Särskilda förutsättningar för arbetsstipendier 10 § Arbetsstipendier får lämnas för att ge en aktiv professionell konstnär en sådan ekonomisk trygghet att denne kan ägna sig åt konstnärlig yrkesutövning utan avbrott eller åt ex- periment och nydanande inom konstnärlig verksamhet. 11 § Arbetsstipendium får lämnas till samma professionella konst- när utan omprövning för högst i sänder. Särskilda förutsättningar för projektbidrag 12 § Projektbidrag får lämnas till målinriktat utvecklingsarbete av mer kostnadskrävande natur som kan antas få betydelse för ut- vecklingen av konsten i vid mening. 13 § Projektbidrag får inte lämnas till permanent finansiering av konstnärlig verksamhet. Särskilda förutsättningar för långtidsstipendier 14 § Långtidsstipendier får lämnas för att ge en aktiv konstnär, som bedrivit en konstnärlig verksamhet av doku- menterat god kvalitet, arbetsmässig trygghet för att utveckla denna verksamhet. 15 § Långtidsstipendium får lämnas till samma konstnär för högst i sänder. 16 § Långtidsstipendium lämnas med ett årligt belopp motsvarande tre prisbasbelopp enligt 2 kap. 6 och 7 §§ socialförsäkringsbalken. 17 § Styrelsen för prövar frågor om bidrag enligt denna förordning till konstnärer inom ordområdet. prövar frågor om bidrag enligt denna förordning till andra konstnärer. 18 § Ansökan om bidrag ska göras skriftligen och ges in till respektive Författarfonden. 19 § Beslut om bidrag får förenas med villkor. Dessa ska framgå av beslutet. 20 § och Författarfonden ska fortlöpande och i lämpliga former samarbeta med varandra samt med Statens kultur- råd och i frågor som rör principerna för bidrag enligt denna förordning. 21 § Den som fått bidrag ska redovisa till respektive Författarfonden hur medlen har använts. 22 § Mottagaren av ett bidrag enligt denna förordning är åter- betalningsskyldig om 1.mottagaren av bidraget genom att lämna oriktiga uppgifter eller på något annat sätt har orsakat att bidraget lämnats felaktigt eller med för högt belopp, 2.bidraget av något annat skäl än vad som avses i 1 har lämnats felaktigt eller med för högt belopp och mottagaren borde ha insett detta, 3.bidraget inte används för det ändamål som det har beviljats 4.det projekt som bidraget har lämnats för inte slutförts eller om bidraget av någon anledning har förbrukats, 5.mottagaren inte lämnar sådan redovisning som avses i 21 §, 6.villkor i beslutet inte har följts.