sou · H6B323 · 2018-03-28 00:00:00 — PSFU föreslår en införandekommission som ska övervaka införandet av EGI och e-inkomster samt rapportera till regeringen under arbetets gång. Utredningen vill framhålla att det är angeläget att denna kommission också beaktar konstnärernas särskilda för- hållanden och följer utfallet för dem av den nya ordningen. 68E-inkomst är en omskrivning för att inrapportering av månadsuppgifter ska ske elektroniskt. 69Annika Creutzer (2017/2018). Socialförsäkringssystemens konsekvenser för konstnärernas villkor. Utredningens bedömningar och förslag Förslaget om förändringen av SGI/EGI omfattar inte dem med enskild näringsverksamhet, varav många är konstnärer. För dessa ska fortfarande göra en bedömning av tidigare inkomster utifrån överskottet . För att öka rättssäkerheten bör det enligt utredningen formuleras tydligare regler för hur SGI för enskilda näringsidkare ska beräknas. Frågan bör med fördel kunna hanteras inom ramen för den pågående be- redningen gällande förslaget om EGI i PSFU. Vilande SGI och a-kassa under stipendietid De konstnärspolitiska bidrag och stipendier som är längre än beskattas och är pensionsgrundande. De är däremot inte grund för SGI. Det är en rimlig ordning eftersom stipendiet inte är en ersätt- ning för arbete och det ges oavsett hur mycket eller lite mottagaren jobbar under de år som stipendiet gäller. finns restriktioner i stipendievillkoren att mottagaren inte får arbeta mot ersättning av en normal arbetstid. Om stipendiemottagaren blir sjuk i slutet av stipendietiden och fortsätter att vara sjuk därefter har denne inte rätt till en SGI, utom möjligen utifrån mindre inkomster från stipendietiden. För att ge konstnärer större trygghet föreslår utredningen att SGI ska vara skyddad då stipendiet löper. Det skulle innebära att SGI kan aktiveras när stipendietiden avslutas. Ingen sjukpenning skulle alltså ges . Förslaget bygger på att konstnärer med långa stipendier är i en särskilt skyddsvärd situation, i likhet med många andra situationer som omfattas av SGI- skydd. Förslaget kan behandlas inom ramen för den pågående beredningen av förslagen i PSFU. På samma sätt bör tiden vid långa stipendier vara överhoppningsbar för a-kassa. Det är en fråga som med fördel kan prövas av utredningen ny arbetslöshetsförsäkring för fler, grundad på inkomster (dir. 2018:8). Bättre information och service till konstnärerna Utredningens kartläggning och den konsultrapport om trygghets- systemen som utredningen beställt visar att det finns brister när det gäller det stöd konstnärerna får för att kunna utnyttja de rättig- Utredningens bedömningar och förslag heter som trygghetssystemen ger samt för att kunna göra medvetna val när det gäller deras yrkesutövande. Det behövs enligt utred- ningen bättre information, service och undanröjande av vissa admi- nistrativa hinder för underlätta konstnärernas yrkesutövning. är det allt fler konstnärer som väljer att ta stöd av fakturer- ingsföretag för att underlätta sitt företagande och få mer tid över för sitt konstnärskap. Många ser ett värde i en sådan tjänst och är beredda att ta den extra kostnad det innebär. Utredningen vill dock framhålla att det ligger ett stort ansvar på myndigheterna att ge konstnärerna bättre information, stöd och service i olika avseenden. De olika konstnärspolitiska bidragen, stipendierna och ersätt- ningarna är utformade på många olika sätt. När det gäller kopp- lingen till socialförsäkringssystemen, arbetslöshetsförsäkringen och skatteområdet visar sammanställningen i kapitel 8 att det är olika regler som gäller för olika bidrag och stipendier. Enligt utredningen är det angeläget att det tydliggörs hur olika konstnärspolitiska in- satser påverkar exempelvis den sjukpenningsgrundande inkomsten, a-kassan och pensionsrätten. De instanser som fördelar bidrag, stipendier och ersättningar till konstnärer bör informera om vilka rättigheter och skyldigheter det ger, så att konstnärerna kan göra ett informerat val. Utredningen har redan i avsnitt 9.4.8 behandlat myndigheternas stöd till konstnärerna. När det gäller socialförsäkringsområdet vill utredningen i det här sammanhanget betona att det är angeläget att förbättrar sina rutiner för att hantera konst- närernas återkommande frågor och önskemål. Det är viktigt att beslutsprocessen är transparent och kontaktvägarna till myndig- heten tydliga. bör utveckla dialogen med konst- närsorganisationer för att öka tilltron till hand- läggning. Utredningens bedömningar och förslag Bedömning: Vissa skattemässiga hinder för konstnärernas yrkes- utövande när det gäller avregistrering av företag, definition av inkomstslag och spridning av inkomst bör undanröjas. Skatte- verket bör ges i uppdrag att göra en översyn av dessa skatteregler. Det är vidare angeläget att mervärdesskatten är teknikneutral för likvärdiga konstnärliga uttryck inom hela kulturområdet. I den konsultrapport om trygghetsfrågor som utredningen beställt lyfts vissa skattefrågor fram som försvårar konstnärernas yrkes- verksamhet. En första fråga gäller reglerna för när ett företag måste avregi- streras, vilket krävs om en företagare ska kunna få a-kassa. Dagens regler kan hindra konstnärer att långsiktigt upprätthålla verksam- heten. En förbättring skulle vara att även om företaget avregistreras ge konstnären rätt att marknadsföra sig, sköta sin hemsida och vara aktiv i sökandet efter uppdrag. Den dag konstnären får in ett upp- drag upphör a-kassan . En annan central fråga för många konstnärer är hur ett uppdrag ska räknas när det gäller inkomstslag, vilket får konsekvenser för tillämpning av socialförsäkringsreglerna. Frå- gan är om konstnären är anställd eller företagare. tolkning av begreppet uppdragstagare är centralt i sammanhanget och bör förtydligas när det gäller konstnärsgrupperna. En tredje fråga gäller möjligheten att sprida inkomster över olika inkomstår. Utgångspunkten är att många konstnärer har oregelbundna inkomster. finns möjligheter för en del att an- vända upphovsmannakonto, men det kan uppfattas som krångligt. Det går också för den som har enskild näringsverksamhet att an- vända exempelvis periodiseringsfond, men det kan leda till skuld- problem. En bättre spridning av inkomster över åren ger en jäm- nare nivå på stöd från socialförsäkringssystemen och minskar t.ex. risken för återbetalning av bostadsbidrag. Med utgångspunkt i be- skattnings- och socialförsäkringsfrågor bör en analys göras av hur inkomster på enklast och tryggast sätt kan spridas ut över olika inkomstår utifrån de problem som gäller för konstnärer. Utredningen bedömer det lämpligt att ser över de tre nämnda problemen som konstnärerna möter enligt ovan. Utredningens bedömningar och förslag Större delen av kulturområdet omfattas av den lägre mervärdes- skattesatsen på , vilket är ett uttryck för att kulturell mångfald är eftersträvansvärt både på europeisk och nationell nivå. Under utredningens arbete har det dock påtalats att inte alla delar av kulturområdet har den lägre skattesatsen. Köp av biobiljetter är belagda med 25 procents mervärdeskatt. På bild- och form- området finns samtliga tillåtna skattesatser representerade, inklu- sive en del som är helt befriad från mervärdesskatt. Vidare har det i många sammanhang påtalats att den lägre skattenivån inte är till- låten för digitala produkter enligt EU:s mervärdesskattedirektiv. Blir förslag verklighet avser den svenska reger- ingen att därefter så snart det är möjligt lägga fram förslag om en sänkning av momsen för digitala publikationer som är journa- listiska eller litterära produkter (digitala tidningar och tidskrifter, tidningssajter och e-böcker) till 6 procent.70 Enligt utredningens bedömning är det angeläget att mervärde- skatten är teknikneutral för likvärdiga konstnärliga uttryck inom hela kulturområdet. Det bör vara utgångspunkten vid den plane- rade sänkningen av skattesatsen för digitala produkter till den lägre mervärdesskattesatsen på . 9.8.3Friskvård, arbetsskador och rehabilitering Förslag: Frågan om konstnärers friskvård, arbetsskador och re- habilitering bör belysas närmare. ges i upp- drag att göra en sådan utredning. Den bör inledas med en under- sökning av konstnärers upplevda hälsa för att få en bättre bild av hur stora problemen är för konstnärsgruppen. läggs allt större ansvar på arbetsgivarna för arbetsmiljö och friskvård. Ansvaret för rehabilitering och anpassning följer av både arbetsmiljölagen (1977:1160), lagen om anställningsskydd (1982:80), socialförsäkringsbalken och i förekommande fall av kollektivavtal. Till det kommer att kollektivavtalen ger ett utökat försäkrings- skydd vid sjukdom. Det är värdefullt för alla anställda. 70 Digitalmomsen behöver sänkas , artikel på av finansminister och kultur- och demokratiminister . Utredningens bedömningar och förslag att arbetsmarknaden förändras mot fler korta tidsbegränsande anställningar och mer egenföretagande kommer dock fler att stå utan dessa förmåner. Det är redan fallet för stora konstnärsgrupper. Konstnärer har länge visat på svårigheten att få rätt behandling för den som saknar anställning och får skador. Det kan gälla före- byggande behandling så väl som rehabilitering efter skador. De som saknar anställning har inte heller tillgång till det förebyggande arbete som företagshälsovård och skyddsombud kan bidra med. Arbetsmiljön inom många konstområden är på olika sätt både fysiskt och psykiskt krävande. Brist på förebyggande arbete och rehabilitering kan innebära att konstnärer får sämre inkomster och att de t.o.m. kan behöva lämna sitt yrke . Utredningen anser att frågan om konstnärers friskvård, arbets- skador och rehabilitering bör belysas närmare. Utredningen föreslår att ges i uppdrag att göra en sådan utredning, som bör inledas med en undersökning av konstnärers upplevda hälsa för att få en bättre bild av hur stora problemen är för gruppen. Konstnärernas pensioner är överlag lägre än för motsvarande ålders- grupp i hela befolkningen. I ATP-systemet byggde beräkningen av ålderspensionen på de 15 bästa inkomståren , vilket var fördelaktigt för konstnärliga frilansare och egenföreta- gare med långa utbildningar, korta karriärer och ojämna inkomster. I det nuvarande pensionssystemet utgår man från livsinkomst- principen. En förutsättning för en tryggad ålderdom är därmed att det finns långvariga arbetsinkomster som kan ligga till grund för avsättningar till pensionen. Inriktningen är att man ska kunna arbeta högre upp i åldrarna. För konstnärerna som befinner sig i allt större utsträckning på en frilansmarknad avtar för många arbetserbjudan- dena när man blir äldre. I detta avsnitt redovisar utredningen sina förslag om vad som kan göras för att förbättra konstnärernas situation när det gäller pensioner.71 71 Analysen i detta avsnitt baseras delvis på det anförande höll vid SPRF:s pen- sionsseminarium , delvis på den rapport som tagit fram på utredningens uppdrag. Utredningens bedömningar och förslag 9.9.1Förbättrade pensioner för konstnärer Förslag: Konstnärernas pensioner är överlag låga. Ett problem som kommer att förvärras för de aktiva konstnärerna eftersom många av dem kommer att sakna tjänstepension. En utredning får i uppdrag att fördjupa kunskaperna om konstnä- rernas pensioner och pensionssystemets effekter för dem. Ut- redningen ska utreda hur en modell kan utformas som ger samma fördelar som de kollektivavtalade tjänstepensionerna för konstnärer som är verksamma som egenföretagare och/eller har anställningar utan tjänstepension. Insatser för ett livslångt lärande ska också ingå i uppdraget. Dagens pensionssystem bygger på att den enskilde tar ett större ansvar och gör medvetna val. Ett uppdrag att förbättra konstnä- rernas kunskap om pensionssystemet läggs på . Övergången från ATP till det nya pensionssystemet innebar flera förändringar. Det var ingen abrupt övergång utan det gamla syste- met fasas ut successivt och finns fortfarande till del kvar. De som är födda –1953 omfattas av den kortare intjänandeperioden i den allmänna pensionen och av en tilläggspension. Personer födda eller har enbart ATP. I tabell 9.3 redovisas storleken på olika åldersgrupper för konst- närer totalt sett, uppdelat på kvinnliga och manliga konstnärer samt på befolkningen i helhet. Källa: , s. 20–21. Utredningens bedömningar och förslag En person född fyllde 2014. Alla som är yngre än så är alltså födda efter den brytpunkt som gäller i pensionssystemet. Det betyder att alla ålderskategorier från 20 till i tabell 9.3 omfat- tas av det nya pensionssystemet där inte bara de 15 bästa inkomst- åren utan hela livsinkomsten blir avgörande för den inkomstgrun- dade allmänna pensionen. Bland det totala antalet konstnärer på 28 979 är det som tillhör kategorin 20–59 åringar. Bland kvinnliga konstnärer är motsvarande andel och bland manliga konstnärer hand- lar det om . Det är en betydligt större andel än den som gäller i befolkningen som helhet, där ålderskategorin 20–59-åringar står för av totalen. I ålderskategorin omfattas alla helt eller delvis av det gamla pensionssystemet. har studerat vad det betyder i praktiken. I tabell 9.4 redovisas vilka typer av pen- sioner som olika konstnärsgrupper i den berörda kategorin får ta del av. Det handlar om allmän pension, tjänstepension och privat pensionssparande. I den allmänna pensionen ingår även garanti- pension, som är till för dem med låg inkomstgrundad pension. I det närmaste samtliga får del av den allmänna pensionen. Närmare hälften har en så låg eller ingen inkomstgrundad pension att den behöver drygas ut med garantipension. Bland bild- och formkonstnärer är den andelen , medan det är Utredningens bedömningar och förslag på teaterområdet som har garantipension. En klar majoritet har också tjänstepension, medan cirka en tredjedel också har privata pensions- lösningar. Ser man till vad konstnärer får i pension i kronor och ören fram- träder den bild som redovisas i tabell 9.5. Tabellen innehåller upp- gifter om pensionsbeloppen för konstnärer inom olika konstfor- mer. Eftersom variationen inom respektive grupp är stor redovisas intäkterna för dem med lägst pension (P10, tionde percentilen), dem med högst pension (P90) samt medianpensionen.72 I tabellen görs även en jämförelse med motsvarande åldersgrupp i hela be- folkningen. Antalet individer i respektive grupp är 2 453 (Bild och form), 34 (), 73 (Film), 530 (Ord), 424 (Musik) och 528 (Teater). Konstnärsgruppen har sammantaget lägre pension än befolkningen som helhet. Bild- och formområdets konstnärer har den lägsta pen- sionen, medan teaterområdet jämfört med andra konstnärsgrupper har relativt goda pensionsintäkter. Det finns även en skillnad mellan kvinnliga och manliga konst- närer. I tabell 9.6 redovisas medianpensionen i respektive konst- form för samtliga konstnärer och uppdelat på kvinnor och män. I vissa kategorier handlar det om relativt få individer. Därför är det i det här fallet inte i första hand skillnaderna mellan konstformerna 72 En percentil är det värde på en variabel nedanför vilken en viss procent av observationerna av variabeln hamnar. Så är till exempel den tionde percentilen det värde som delar observa- tionsvärden så att av dem är mindre och är större. Utredningens bedömningar och förslag som ska uppmärksammas, utan den allmänna bilden av kvinnliga och manliga konstnärers pensionsvillkor. Tabellen visar att kvinnor, både i befolkningen i stort och bland konstnärer, har en lägre pension än män i motsvarande grupper. är skillnaden mindre mellan kvinnliga konstnärer och kvinnor i allmänhet, medan den är större mellan manliga konstnä- rer och män i allmänhet. En förklaring är att väldigt många kvinnor i befolkningen har garantipension och därmed är pensionsinkoms- ten bland kvinnor mer lika än den är för män. uppmärksammandes att pensionerna i det allmänna pensionssystemet i jämförelse med ATP-systemet skulle bli lägre för flertalet konstnärligt yrkesverksamma. Man be- dömde att för flertalet frilansande och egenföretagande konstnärer skulle det bli betydande försämringar på grund av att de saknade kollektivavtalade avtalspensioner. Det framhölls också att för konst- närliga egenföretagare var pensionsvillkoren oftast ytterst knappa och att de därför hög grad skulle komma att omfattas av garanti- pension.73 Även om konstnärskollektivet kan anses ha gynnats av ATP- systemet så kan man konstatera att deras pensioner över lag är låga. De pensioner som redovisas i tabell 9.5 speglar främst ATP-syste- mets regler. Motsvarande livsinkomster i det nuvarande pensions- systemet skulle ge ännu lägre pensioner. 73 Konstnärerna och trygghetssystemen (SOU 2003:21). Utredningens bedömningar och förslag När besluten om det nya pensionssystemet fattades för ställde man i utsikt att den nya ordningen för fler- talet skulle motsvara pensionsnivåerna i det tidigare ATP-systemet, givet en oförändrad medellivslängd. Pensionsnivån som andel av slutlönen eller livsinkomsten är dock nu lägre för dem som går i pension och en förklaring till detta är att medellivslängden ökat med som arbetslivets längd inte anpassats i motsvarande utsträckning. I praktiken innebär det att i stället för pensionsnivåer på av slutlönen, ligger nivåerna snarare . För konstnärerna måste förvänt- ningarna sättas ännu lägre. Deras framtida pension bestäms i första hand av den taxerade inkomst som ligger till grund för den all- männa pensionen, en taxerad inkomst som av olika skäl ofta är rätt låg och intjänande tiden kort på grund av begränsade möjligheter att vara länge i yrket. Frågan är vad som kan göras för att förbättra konstnärernas pensioner. En väg är förändringar och förstärkningar av den allmänna pen- sionen. Det är en fråga som hanteras av den parlamentariska pen- sionsgruppen med företrädare för de partier som står bakom pen- sionssystemet. Inriktningen är att man ska arbeta högre upp i åld- rarna för att öka intjänandet till pensionen. enades gruppen om att höja gränsen för hur länge en arbetstagare har rätt att arbeta från till . Det finns en pågående diskussion om förändringar i systemet. Bl.a. LO har i en pensionsrapport som pre- senterades argumenterat både för omedelbara åtgärder, som en höjning av pensionsavgiften och andra åtgärder som har att göra med hur man gör pensionsavsättningar vid sjuk- dom och arbetslöshet.74 har en grupp i arbetat med en utredning om grundskyddet i pensionssystemet. Arbetet är bl.a. inriktat på att det ska löna sig bättre för lågavlönade att arbeta efter samt frågan om högre garantipension och taket för bostadstillägg. Dagens pensionssystem bygger på att den enskilde tar ett större ansvar och gör medvetna val. Det gör att kunskap och information om pensioner blir allt viktigare. Kampanjer och annan information från för att öka kunskaperna om pensions- systemet och inrättandet av är exempel på åtgärder 74 LO:s pensionsrapport . Utredningens bedömningar och förslag för att underlätta för pensionsspararna. Ett stort ansvar för infor- mationen ligger på arbetsgivare och fackföreningar. Därmed riskerar många konstnärer utan fasta jobb att inte nås av informa- tionen. När det gäller utländska pensioner finns också behov av stöd och hjälp för att undvika att konstnärer går miste om framtida intäkter. Enligt utredningen ska få i uppdrag att informera och sprida kunskap om pensionsfrågor, exempelvis genom hänvisningar till webbplatsen . En väg att gå kan vara att utveckla den information som finns i Konstnärsguiden.75 Bland konstnärer har det funnits ett stort intresse för privat pensionssparande. 2008 hade av samtliga konstnärer ett privat pensionssparande.76 I avsaknaden av tjänstepensioner utgör ett privat pensionssparande ett viktigt komplement för att kunna få en rimlig pension. De förändringar som har gjorts i skatte- reglerna för privat pensionssparande beskrivs ibland på inte helt korrekt sätt som att möjligheterna till skattemässigt gynnat privat pensionssparande helt har slopats. Möjligheten till sådant sparande finns kvar för egenföretagare () och för anställda (A-skatt) i de fall arbetsgivaren inte utger tjänstepension. Okunskapen om vilka regler som gäller är utbredd bland konstnärerna, något som bör åtgärdas. Det uppdrag till när det gäller infor- mation om pensioner som utredningen föreslår ovan bör också om- fatta möjligheter till och regler för privat pensionssparande. har flertalet konstnärer ett begränsat privat pensions- sparande. Låga inkomster minskar deras möjligheter att göra sådana avsättningar. De begränsningar som införts av avdragsrätten för privat pensionssparande i kombination med höga avgifter för så- dant sparande och negativ påverkan på bostadstillägget medför att detta inte framstår som en framkomlig väg för att skapa rimliga framtida pensionsnivåer för den stora gruppen konstnärer. För många är garantipensionen den enda pension som man ser framför sig. Om inget görs är bedömningen att större konstnärsgrupper i växande omfattning blir ännu mer beroende av garantipensionen som finansieras över statsbudgeten och av andra statliga och kom- munala bidragssystem. Åtgärder för att stärka konstnärernas pen- 75Konstnärsguiden innehåller viss information ang. pensionsfrågan. 76Konstnärsnämnden (2011). Konstnärernas inkomster, arbetsmarknad och försörjnings- mönster, s. 127. Utredningens bedömningar och förslag sioner bör därför också kunna bidra till en avlastning av andra offentliga försörjningsordningar. Det absolut viktigaste för den framtida pensionen är som redan framhållits livsinkomsten. Ett huvuduppdrag för utredningen är att lämna förslag som främjar konstnärernas möjligheter att försörja sig. Förbättrade inkomster är sålunda centralt för den sociala tryggheten för konstnärerna och då också för de framtida pensionerna. I den delen handlar det också om ett långt yrkesliv. Inom ramen för det gällande systemet är det viktigt att stimulera de yrkesverksamma konstnärerna att göra medvetna val för att få så bra pensions som möjligt. Här finns ett utrymme såsom redovisats ovan att förbättra informationen som vilka möjligheter pensionssystemet ger. Även om pensionen för grupper med mycket låg inkomst för- stärks i det allmänna pensionssystemet och att det finns möjligheter till privat pensionssparande är det stora problemet för konstnärerna att allt färre inte omfattas av den trygghet som en kollektivavtalad tjänstepension innebär. Den växande gruppen av frilansare och egenföretagare, varav många finns på kultur-och medieområdet, står helt eller delvis utanför tjänstepensionerna.77 I det gamla pen- sionssystemet var de avtalade tjänstepensionerna för det stora fler- talet anställa ett slags grädde på moset. är de ett helt nödvän- digt komplement för att få en anständig pensionsnivå. Tjänstepensionsavtalen ger de anställda många fördelar. En viss procent av lönesumman avsätts månatligen till pensionen. Kollektiv- avtalsparterna har vidare utnyttjat sin ”köparmakt” för att förhandla fram ett kvalitetssäkrat utbud av försäkringsbolag och fonder och låga fondavgifter. Det är stora skillnader i förvaltningsavgifter för fonder i kollektivavtalade tjänstepensioner och fonder i privat spa- rande. Spannet på avgifterna kan i många fall ligga mellan 0,2–0,9 pro- cent av kapitalet. Det kan innebära skillnader på miljonbelopp för den enskilda pensionsspararen givet samma avkastning. En central fråga är därför hur frilansare och egenföretagare ska kunna få en motsvarighet till de kollektivavtalade tjänstepensio- nerna. ingår tjänstepensioner oavsett anställningsform i nästan alla avtal som tecknas på scenkonstområdet, vilket är ett stort 77 Enligt vissa beräkningar arbetar var fjärde sysselsatt i andra former än fast anställning. Eftersom antalet sysselsatta i befolkningen ligger runt 5 miljoner så handlar de om cirka 1,2 miljoner. Utredningens bedömningar och förslag Många konstnärer arbetar dock hos arbetsgivare som inte har kollektivavtal och en växande grupp fakturerar sina jobb. Arbeten som tidigare utfördes som anställd sker nu som egenföretagare.