sou · H6B323 · 2018-03-28 00:00:00 — Från ansvariga högskolor och vissa intresseorganisationer konstate- ras att studenterna får relevant utbildning för sina professioner och att de också förbereds för att hitta rätt bland de olika försörj- ningsmöjligheter som i praktiken erbjuds. Här spelar olikheter i arbetsmarknaden en stor roll. För vissa grupper finns möjligheter till anställning och för andra är egenföretagande det vanliga. Från andra intressenter, som t.ex. , påtalas att åt- minstone bildkonststudenter har svårt att etablera sig på mark- naden, som i deras fall inte erbjuder anställningar på institutioner. Enligt en rapport från () var andelen etablerade lägst för dem som slutfört konstnärliga utbild- ningar samt generella program och kurser inom området huma- niora och konst.36 UKÄ konstaterar dock att det är mindre lämpligt att använda etableringsmåttet inom det konstnärliga området ef- tersom det där förekommer bland annat stipendier, vilka inte räk- nas som förvärvsinkomst.37 Bland dem som tog ut en konstnärlig examen /13 hade etablerat sig på arbetsmarknaden 35Krönika: En dansares resa genom livet. 36UKÄ (2015). Etableringen på arbetsmarknaden för högskoleutbildade . 37Med etablering avses enligt UKÄ att individen hade ett förvärvsarbete , en arbetsinkomst som översteg en viss nivå samt inte hade varit arbetslös under uppföljningsåret. Detta kan jämföras med att hade av de 16 000 som tog ut en generell examen /13 etablerat sig.38 De flesta konstnärliga högskolor erbjuder yrkesförberedande kurser. Som ett exempel kan nämnas preneurship (SSES) som är ett samarbete mellan fem skolor i : i , , , Kungl. Tekniska högskolan och . Konstfackstudenter har här möjlighet att delta tillsammans med studenter och lärare från andra medlemsinstitutioner i utbildningar i entreprenörskap. SSES erbjuder också doktorandprogram. En kommentar från dialogen med de konstnärliga högskolorna är att flertalet studenter redan är etablerade under utbildningen genom att de t.ex. har medverkat i stora utställningar eller deltar i internationella nätverk eller projekt. Den kritiska fasen i ett konst- närskap inträder därför senare, cirka tio till efter examen då konstnärerna kanske behöver lära sig nya tekniker eller fortbilda sig på andra sätt och det finns ett behov av att delta i nya nätverk och samtal. Enligt de konstnärliga högskolorna skulle det behövas insatser för konstnärerna i denna fas i ett konstnärskap för att möta behovet av ett livslångt lärande.39 Andra aktörer menar också att klimatet har hårdnat inom bildkonsten för medelålders och äldre konstnärer, speciellt kvinnliga äldre konstnärer som har allt svårare att försörja sig på sitt konstnärskap. Det ställs allt hårdare krav på genomgången högre konstutbildning för att ta kunna söka bidrag, vilket har medfört att många äldre konstnärer som varit verksamma länge och tidigare fått ta del av bidragen inte längre uppfyller kraven.40 39Minnesanteckningar efter utredningens möte med fyra konstnärliga högskolor . 40Underlag från Sveriges konstföreningar . Bakom varje författare med tid och plats att utöva sin konst finns ma- teriella förutsättningar. Det är ärvda pengar, det är brödjobb, det är pe- rioder av stipendier. När konstnären har utbildat sig till en profession, eller på annat sätt förberett sig för ett professionellt konstnärskap, handlar tillvaron om att uppnå livsvillkor där det är möjligt att helt eller delvis leva på sitt konstnärskap. I den meningen skiljer sig inte konstnärernas ambitioner från vad som gäller för andra nyutexaminerade akade- miker färdiga att ta sina första steg på sin yrkesbana och med en önskan om att hitta en försörjning. Dock ser förutsättningarna för att gå i land med uppgiften åtminstone delvis annorlunda ut för konstnärerna än för andra yrkesgrupper. Det kan handla om att hitta en anställning eller projekt som kan ge inkomster eller starta ett eget företag. Andra frågor som inställer sig är var det finns tillgång till bostad, ateljéer, studios eller öv- ningslokaler? Vilken marknadsmässig efterfrågan och konstnärligt erkännande har det egna konstnärskapet? Är det nödvändigt med ett extra arbete vid sidan av? Vilka stipendier och bidrag kan sökas? Vilka konstnärliga organisationer är lämpliga att bli medlem i och hur ska det personliga kontaktnätet utvecklas? Är det möjligt att få en rimlig ersättning vid sjukdom eller arbetslöshet och hur blir det med pensionen? Inom den statliga konstnärspolitiken har det länge funnits en vilja att skapa sådana villkor för de professionella konstnärerna att de kan basera sin försörjning på ersättning för utfört konstnärligt arbete. Det har handlat om att förstärka ersättningarna för utfört arbete och om att stimulera konstnärernas arbetsmarknad så att en ökad efterfrågan uppstår. Tanken har varit att en ökad efterfrågan leder till ökade arbetsmöjligheter och därmed till ökade inkoms- ter.42 Det är på detta sätt också tydligt att det från statens perspek- 41Krönika: Framtiden som författare handlar inte om mig, utan om oss. 42Beskrivningen av konstnärspolitikens inriktning är hämtad från prop. 1997/98:87 Konst- närernas villkor. Formuleringen om konstnärernas möjligheter att försörja sig på sin konst- närliga verksamhet återfinns också i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1, utg. omr. tiv gäller att den huvudsakliga inkomsten för professionella konst- närer bör komma från marknaden. En bedömning av i vilken mån konstnärerna kan försörja sig på sin konstnärliga verksamhet väcker emellertid flera frågor. Upple- velsen av att vara tillräckligt försörjd är t.ex. i hög grad subjektiv och för att bedöma nivån på inkomsterna från den konstnärliga verksamheten, jämfört med andra eventuella inkomster, behöver det bl.a. klargöras om de stöd och stipendier som är en del av konstnärspolitiken ska räknas in. Vid utredningens dialoger med olika intressenter på området har det genomgående hänvisats till inkomstundersökning som den till- gängliga källan för en aktuell beskrivning konstnärernas villkor. För att beskriva konstnärernas inkomster använder inkomst- undersökningen begreppet sammanräknad förvärvsinkomst på års- basis. Där ingår deklarerade uppgifter om inkomst av tjänst och inkomst av näringsverksamhet. I inkomst av tjänst ingår lönein- komst, ersättningar från och A-kassa samt pen- sion. Inkomst av näringsverksamhet omfattar överskottet efter schablonavdrag för egenavgifter för dem som har enskild firma och handelsbolag. Dessutom ingår skattepliktiga stipendier samt skat- tefria stipendier och bidrag från och Författar- fonden. Det är med andra ord ett brett spektrum av förvärvade inkomst- er som ingår i inkomstundersökning. Det går därmed inte att skilja ut vilka inkomster som kommer från just en konstnärlig verksamhet och vad som eventuellt kommer från andra källor. Vidare blandas arbetsinkomster med intäkter från socialför- säkringar och A-kassa liksom bidrag och stipendier från och Författarfonden.43 En sådan total bild av inkoms- terna är på ett sätt både relevant och sann, inte minst utifrån konstnärernas situation. Det är ytterst den samlade inkomsten som avgör om man kan försörja sig eller inte. 43 Däremot kan underlaget användas för att skilja på löneinkomster resp. inkomst av närings- verksamhet. Från ett konstnärspolitiskt utredningsperspektiv kan det dock behövas en något mer uppdaterad och finfördelad bild. Utredning- en har därför kompletterat Inkomstundersökningen på två sätt. Dels har på utredningens uppdrag gjort en ny körning av centrala delar av inkomstundersökningen baserat på inkomstuppgifter , för att därigenom få färskare uppgifter att bygga utredningens slutsatser på. Frågan har varit om nya in- komstuppgifter ändrar resultatet på något avgörande sätt eller inte. Dels har organisationerna Svensk Scenkonst och och film ställt uppgifter från sin lönestatistik till utred- ningens förfogande, vilket alltså är inkomster enbart från en konst- närlig verksamhet. 7.4.2Lägre inkomster än andra Konstnärernas inkomstutveckling och hur den skiljer sig från övriga arbetsmarknaden kan sammanfattas i några centrala faktauppgifter: – Medianinkomsten för hela befolkningen var . Medianinkomsten för en konstnär var , vilket alltså motsvarar tre fjärdedelar av in- komsten hos befolkningen i stort. –Inkomstutvecklingen bland konstnärer har varit mycket sämre än för hela befolkningen –2014. Fyra pro- cents real ökning mot för hela populationen. In- komstskillnaderna i hela konstnärsgruppen har ökat –2014. –Bland konstnärer har en större andel högskoleutbildning. Bland dem med minst tre års eftergymnasial utbildning är den genom- snittliga årsinkomsten för befolkningen i övrigt . Men för konstnärer är snittinkomsten , vilket är av vad andra med motsvarande utbildningsnivå tjänar. Konstnärer har en medianinkomst i nivå med den del av befolkningen som enbart har grundskoleutbildning. –Många konstnärer har inkomster som är så låga att de inte kan antas försörja sig själva på sitt konstnärliga arbete. I den tiondel med lägst årsinkomster finns det flera grupper som tjänar under Bildkonstnärer i den sämst betalda tiondelen har en årsinkomst på och motsvarande grupp inom konsthantverk/form/design har en årsinkomst på . –I den tiondel med högst årsinkomster har konstnärer en snittin- komst i nivå med resten av befolkningen. De högre inkomsterna finns inom konstområden som teater, ord och musik. De lägsta inkomsterna finns inom film, bild och form. ligger mitt emellan dessa inkomstgrupper. –Konstnärernas inkomster skiljer sig åt beroende på om de endast har löneinkomster, har en kombination av lön och närings- verksamhet eller enbart har en näringsverksamhet. Högst in- komstläge har gruppen med både löneinkomst och inkomst av näringsverksamhet, medan gruppen med enbart näringsverksam- het har lägst inkomster. Inkomstuppgifterna visar att det finns betydande variationer inom gruppen konstnärer, men sammantaget gäller att konstnärer har högre utbildning men lägre inkomster än befolkningen i stort. 7.4.3Förvärvsinkomst för olika konstnärsgrupper Den nya statistiken från baseras på samma population som användes i den första redovisningen. Urvalsperso- nerna har därmed hunnit bli äldre. I tabell 7.7 redovisas den sammanräknade förvärvsinkomsten för de berörda konstnärsgrup- perna från inkomståren 2014 och 2015. Av tabellen framgår även inkomstläget i hela befolkningen 2014 och 2015. I redovisningen används medianvärden i stället för aritmetiska medelvärden, ef- tersom medianen inte påverkas av extrema värden. Tabellen visar att filmen är det konstområde som har lägst median- inkomst, medan teatern är området med den högsta inkomstnivån. Till professionerna med lägst medianinkomst hör komponist/ musiker, bildkonstnär och konsthantverkare, medan de högsta me- dianinkomsterna finns i grupperna scenograf, musiker och teater- regissör. Vid en jämförelse framgår att media- ninkomsten ökade mer för konstnärerna än för hela befolkningen i samma åldrar, mot . De yrkesgrupper som hade de största ökningarna är musikalartist, med en ökning med 17 pro- cent, och konsthantverkare, med 15 procents ökning. Även för dramatiker/dramaturg, översättare, koreograf och scenograf låg medianinkomsten 2015 högre än 2014. Clown är den enda yrkesgruppen som hade lägre medianinkomst 2015 än 2014, en minskning med en procent. Resultaten från Inkomstundersökningen visade att median- inkomsten för samtliga konstnärer motsvarade av median- inkomsten för hela befolkningen. I och med att medianinkomsten ökat mer för konstnärsgruppen än för befolkningen är motsvarande siffra . I huvudsak är det samma mönster som uppträder oavsett om inkomstuppgifterna hämtas eller 2015. Den långsiktiga trenden, baserat på en jämförelse mellan inkomst- undersökningarna 2004 och 2014, är att inkomstskillnaderna mellan konstnärerna och övriga befolkningen har ökat. motsvarade konstnärernas lönenivå av inkomstläget i hela befolkningen.44 7.4.4Förvärvsinkomst för kvinnor och män Enligt direktiven ska utredningens konsekvensbeskrivning göras utifrån bl.a. ett jämställdhetsperspektiv. Förhållanden som har samband med kön ska göras synliga och konsekvenser för respek- tive kön analyseras.45 Som framgått ovan består det totala antalet konstnärer av cirka hälften kvinnor, hälften män. Situationen ser dock annorlunda ut när man studerar inkomstnivåerna för de båda grupperna. I tabell 7.8 presenteras den sammanräknade förvärvs- inkomsten för kvinnliga respektive manliga konstnärer 2014. Av tabellen framgår även inkomsterna för motsvarande grupper i hela befolkningen. 45Enligt direktiven ska konsekvensbeskrivningen även göras utifrån ett mångfaldsperspektiv. Förhållanden som har samband med ålder och socioekonomi ska göras synliga och konse- kvenserna för respektive grupp analyseras. Inkomstundersökningen 2014, tabell 21 och 22. De kvinnliga konstnärernas medianinkomst uppgår till 84,6 pro- cent av de manligas. Det är något högre jämfört med motsvarande förhållande i befolkningen som helhet, där kvinnors medianlön motsvarar av männens. ligger kvinnornas lönenivå under männens. I bara fem av nitton professioner har kvinnorna högre medianinkomst än männen, t.ex. bland bildkonstnärer, författare av facklitteratur och teaterregis- sörer. Den största skillnaden till männens fördel finns bland foto- graferna. 7.4.5Förvärvsinkomst utifrån utländsk respektive svensk bakgrund På samma sätt som det finns en snedrekrytering till konstnärsyrket finns det en obalans när det gäller förvärvsinkomster, beroende av om konstnären har en utländsk eller svensk bakgrund. I tabell 7.9 redovisas inkomsterna för olika grupper som illustrerar denna obalans. Tabellen visar en tydlig skillnad i medianinkomst beroende på vilken bakgrund man har. Konstnärer födda i med två inri- kes födda föräldrar har högre medianinkomst än konstnärer med en eller två utrikesfödda föräldrar. Jämfört med hela befolkningen kommer ingen av konstnärsgrupperna upp till medianinkomsten i hela befolkningen. Vid en jämförelse visar det sig att medianvärdet ökat något mer för konstnärerna med utländsk bak- grund än för dem med svensk bakgrund. För utrikes födda och för inrikes födda med två utrikes födda föräldrar var ökningen 9 pro- cent mot för inrikes födda med två inrikes födda för- äldrar. Det medför att utrikes födda hade en inkomst på av vad inrikes födda med två inrikes födda föräldrar hade, jämfört med då den var . För konstnärer finns en särskild regel för gage.46 Ett gage kan vara en större summa som inte bara ska täcka till exempel tiden för ett framförande utan även förberedelsetiden, exempelvis repetitionstid. Gaget ska därför räknas om till ett antal timmar som räknas om till ett antal arbetsdagar. De påverkar i sin tur exempelvis a-kassan och sjukpenning. En arbetad timme räknas till ett värde på före skatt (2017). Det motsvarar en månadslön på . Konstnärer och andra kan ha inkomst av tjänst där de själva ska betala egenavgifter eller särskild löneskatt. Det kan till exempel gälla ”arvode eller royalty för utfört enstaka konstnärligt, litterärt, vetenskapligt etc. arbete om inte utbetalaren ska betala arbetsgivar- avgifter på beloppet”. Det kan också gälla om det finns flera upp- drag på per utbetalare. Utbetalarna behöver då inte betala sociala avgifter men tillsammans kommer beloppen upp i nivå och därmed ska det betalas egenavgifter. Det andra fallet där en A-inkomsttagare kan behöva betala soci- ala avgifter själv är då det rör sig om hobbyinkomster. I vad mån konstnärer har hobbyinkomster är inte känt. Troligen är det främst de som har enstaka inkomster, vid sidan om den fasta anställning- en, som få räkna dessa extra inkomster som hobbyinkomst och inte som inkomst av näringsverksamhet. Om en hobbyinkomst ger överskott ska det betalas sociala avgifter på överskottet. Ett under- skott kan kvittas ett senare år mot inkomster i samma hobby. Vad som räknas som hobbyinkomst har betydelse bland annat för be- räkning av a-kassa. 46 Uppgifterna i avsnitt 7.4.6 och 7.4.7 är hämtade från rapport försäkringssystemens konsekvenser för konstnärernas villkor. av konstnärerna har antingen enskild närings- verksamhet, aktiebolag eller handelsbolag, men det är bara 34 pro- cent av konstnärerna som redovisar inkomst av verksamheten. Med inkomst avses överskott efter schablonavdrag för egenavgifter samt avdrag för andra kostnader. Konstnärer med enskild näringsverksamhet hade 2014 ett över- skott mätt som median på . Kvinnorna i gruppen hade en median på och män . Handels- bolagens medianinkomster låg på några hundralappar. Handels- bolagen är svåra att analysera eftersom inkomsten kan fördelas fritt mellan delägarna och det kan finnas delägare som inte utövar något konstnärligt yrke. Fåmansaktiebolag är inte så vanligt bland konstnärer. Bara knappt 2 600 har eget fåmansaktiebolag och av dem är 1 650 män och 923 kvinnor. Resultatet är den vinst eller förlust som företaget redovisar efter att alla kostnader, löner, sociala avgifter och skatter är betalda. Det säger alltså ingenting om vilken inkomst konstnären har från verksamheten. Men årsresultatet för konstnärernas aktie- bolag ligger på knappt hälften mot hela befolkningens fåmansaktiebolag, mot . 7.4.8Inkomster från konstnärlig verksamhet För att kunna pröva frågan om konstnärernas möjligheter att för- sörja sig på sin konstnärliga verksamhet har utredningen fått till- gång till statistik från organisationerna Svensk Scenkonst och och film över löner 2016 inom den delen av den konstnärliga arbetsmarknaden. Statistiken bygger på upp- gifter som samlas in från arbetsgivarna och de ska i första hand användas för att bedöma relationer mellan yrkesgrupper och förändringar över tid.47 Statistiken omfattar fem yrkeskategorier – skådespelare, sångso- lister, dansare, premiärdansare/solister och musikalartister – och inom varje kategori finns det flera anställningsformer. Bland de olika varianterna för visstidsanställningar finns långtidskontrakt på 47 Underlag från Svensk Scenkonst . två–, ettårs-anställningar, korttids-anställningar och pjäskontrakt från första repetitionsdag till och med sista före- ställningsdag. I tabell 7.10 redovisas antalet personer i respektive kategori tillsammans med medianlönen. Källa: Svensk Scenkonst. Ett intryck av uppgifterna i tabellen är att lönenivåerna för olika yrkesgrupper ligger inom ett smalt intervall, från knappt 27 000 till , med ett undantag, en tillsvidareanställd sång- solist tjänar mer. ingår inte ett antal vanligt förekom- mande ersättningsposter i lönestatistiken, som upphovsrättsliga ersättningar, ersättningar för obekväm arbetstid och övertid samt s.k. pjästraktamente. Det kan vara svårt att jämföra dessa uppgifter med Konstnärs- nämndens inkomstundersökning 2014. Uppgifterna i tabell 7.10 och avser en viss månad 2016, utan hänsyn till säsongsvariationer, medan undersökning avser årsinkomster . är det inte otänkbart att siffrorna visar på en reell skillnad mellan lönenivåerna för anställda på scenkonstinstitutioner och de inkomster som gäller för dem som inte har anställning på en institution. Även om lönerna inte är höga jämfört med arbetsmark- naden i övrigt så ger en anställning på en institution ändå relativt bra intäkter. Många av intressentgrupperna pekar på att intäkterna från den konstnärliga verksamheten inom den egna professionen inte räcker utan att det krävs kompletterande intäkterna genom olika typer av extrajobb. Ett exempel är att många filmarbetare tar uppdrag inom reklamproduktion, beställningsarbeten och bedriver föreläsnings- verksamhet. I de fallen handlar det alltså inte om extra jobb inom helt andra yrken, utan om närliggande näringsverksamhet. Det utesluter dock inte att mer avlägsna arbetsuppgifter i förhållande till den konstnärliga verksamheten också kan förekomma.48 I tabell 7.11 redovisas de yrken som inskrivna på arbetade med . 48 Underlag från FilmCentrum. Källa: Arbetsförmedlingen. Av tabellen framgår att de konstnärliga och kreativa yrkena domi- nerar för både kvinnor och män. Därefter är det förhållandevis van- ligt att arbeta som lärare eller pedagog. Det som skulle kunna be- nämnas som extrajobb, inom vård och omsorg, hamnar längre ner i listorna. Digitaliseringen har medfört nya affärs- och ersättningsmodeller för konstnärerna och har därmed också förändrat fördelningen av ersättningar på ett betydande sätt. Både lägre ersättningsnivåer och en ökad inkomstkoncentration till ett fåtal artister påverkar konst- närernas inkomster. Som ett exempel delade av upp- hovspersonerna på av ersättningen från . Konsekvensen blir att musikskapare och artister får ta ett större ansvar och en större risk för att utveckla sitt skapande och artisteri.49 har de digitala kanalerna blivit ett enkelt sett för både skivbolag, arrangörer och enskilda musiker att marknads- föra konserter och arrangemang för en publik. Digitaliseringen har kommit längst inom populärmusik- branschen. Anledningen är att det är enklare än någonsin att producera och sprida musik vilket har resulterat i ett enormt utbud. Affärsmodellen för skivbolagen var tidigare att tjäna pengar på skivor (vinyl och CD) och ju mer artisten uppträdde och mötte sin publik ju mer ökade skivförsäljningen. I och med genomslaget av strömningstjänsterna av musik har lyssnandet förändrats från hela album till enskilda låtar. För artisterna gäller det att i större ut- sträckning än tidigare göra hitlåtar som kan leda till konserter som genererar intäkter. 7.4.11Inkomster från offentliga förvärv av bildkonst Konstnärernas inkomster står i direkt relation till konsumtionen av de producerade konstnärliga verken. Den direkta offentliga kon- sumtionen av konstnärliga verk förekommer i första hand på bild- konstområdet. Det är i samband med byggandet av nya bostadsom- råden, offentliga byggnader och kollektivtrafik som staten, lands- tingen och kommunerna investerar i konstnärlig gestaltning. Under utredningens dialoger har bilden av den offentliga konstens ut- veckling varierat en del. är den statliga myndighet som producerar permanenta och tillfälliga konstprojekt i offentliga miljöer och engagerar konstnärer i stadsutvecklingsprojekt. Hu- vudintrycket från är att det finns mer pengar i sam- hället för beställd konst till den offentliga miljön, jämfört med situationen sedan.50 påbörjades t.ex. byg- gandet av 60 800 lägenheter vilket är en ökning jämfört med föregående år.51 Dock meddelar att deras anslag för inköp av lös konst har minskat under en följd av år vilket Digitaliseringens konsekvenser för konstnärligt yrkesutövande – en kartlägg- ning för den konstnärspolitiska utredningen. 50Minnesanteckningar från utredningens möte med . enligt myndigheten begränsar bildkonstnärernas förutsättningar till yrkesverksamhet. Byggandet i samhället skapar mer utrymme för offentliga investeringar i konst. Foto: /Konstnärspolitiska utredningen. har inköpen av offentlig konst legat på i fasta priser, enligt inrapporte- rade uppgifter till Bildupphovsrätt. Det innefattar både lös och beställd konst. Kommuner står för av inköpen. har av de registrerade inköpen av of- fentlig konst haft en man som upphovsperson. har en kvinna varit upphovsperson till av de inköpta konstverken. Statistik kring den upphovsrättsliga intäkten för konstnärer, så kallad individuell visningsersättning, tyder på att även om fler kvinnor är upphovsperson till offentliga verk har en större andel av de dyrare inköpen gjorts från konstnärer som är män.52 Konstbranschen i siffor 2017. Regeringen presenterade en ny politik för gestaltad livsmiljö . I propositionen föreslås ett nytt nationellt mål för arkitektur-, form och designpolitiken. Arkitektur, form och design ska bidra till ett hållbart, jämlikt och mindre segregerat samhälle med omsorgsfullt gestaltade livsmiljöer, där alla ges goda förutsätt- ningar att påverka utvecklingen av den gemensamma miljön.53 Propositionen tar ett helhetsgrepp om arbetet med den gestaltade livsmiljön och utgör en samlad nationell arkitekturpolicy.