sou · H6B316 · 2018-03-07 00:00:00 — Det japanska transportministeriet (, Infrastruc- ture, Transport and Tourism) har aviserat införandet av säkerhets- regler för automatiserade fordon i (), inklu- sive ett krav på varning till föraren i fall att han/hon tar bort händerna från ratten i under motorvägskörning. För att säkerställa att förarna får tid att växla från automatisk till körning kommer reglerna också att reglera hastighetsgränser beroende på vägutformningen (ex. beroende på vägens kurvatur). Dessa säkerhetsregler kommer enligt ministeriet att ligga i linje med en överenskommelse som uppnåtts inom FN:s arbetsgrupp WP.29 (for Harmonization of Vehicle Regulations) med uppgift att skapa ett enhetligt regelsystem för for- donsutveckling i syfte att underlätta den internationella handeln. Det japanska Ministeriet för mark, infrastruktur, transport och turism (MLIT) betonar vikten av kommunikation mellan fordon och infra- struktur för införande av automatiserade fordon och introduktion av den så kallade ”ITS spot”-tekniken som möjliggör kommunikation med högbandsbredd. 1 600 ”ITS spot”-platser har installerats i och mer än 100 000 fordon kommunicerar med dem. De till- handahåller redan information och varningar på trafik och kommer att kombineras med körfälthållande assistans och adaptiv farthållare. meddelade japanska Autopilotsystemrådet i en delårsrapport färdplaner för högautomatiserad körning på japanska vägar . offentliggjordes ett forskningspro- gram för automatiserade körsystem, som en del av det strategiska innovationsprogrammet för sektorsövergripande strategier (SIP). Programmet har utvecklats och omfattar nu ett stort antal forskningsprojekt för bland annat utveckling och verifiering av AD- system, teknik som bidrar till att minska trafikolyckor och trafik- stockningar, internationellt samarbete och utplacering för nästa gene- rations stadstransporter. Ett exempel är inrättandet av digitala kartor för området Waterfront i samt motorväg till och från staden. Programmen förväntas bidra till en betydande minskning av trafik- olyckorna . Symboliskt är olympiska och paralympiska sommarspel i utvalda som den centrala milstolpen när det gäller att demonstrera automatiserad körning i . genomför också just nu försök med en förarfri, automa- tiserade buss, , utvecklad av den japanska internet- handel- och mobilspelleverantören I de första försöken med de förarfria sexsitsiga robotbussarna, kördes de äldre mellan ett serviceområde och ett kommunalt komplex som levererade vård- tjänster. Försöken utförs i samhället , norr om huvudstaden , där äldre boende kämpar med färre buss- och taxitjänster på grund av att befolkningen både åldras och minskar. I samhällen där befolkningen både krymper och åldras har det upp- stått en brist på förare kombinerat med vikande kundunderlag, vilket lett till indragna linjer och glesare trafik. Bristen en på chaufförer och därmed sämre transportservice är tydligast på landsbygden men även i städerna pågår en liknande utveckling. En tredjedel av inne- vånare är , jämfört med en fjärdedel , medan befolkningen har minskat . Tjänster med automatiserade förarfria fordon kan därför få stor betydelse. planerar att starta självkörningstjänster för avlägsna samhällen , om de försök som påbörjades visar sig vara framgångsrika. Regeringen planerar att göra om rast- platser till nav för trafiktjänster för att erbjuda äldre transporter till sjukvård, detaljhandel och banktjänster. publicerade regeringen och ingenjörssammanslut- ningen Society of Engineers of en detaljerad färd- plan för automatiserade och uppkopplade fordon (Technology Road- map for Energy-Saving and New Energy Vehicles). I den definieras bland annat följande milstolpar när det gäller fordonsfunktioner. •2016–2017: Förarstödsfunktioner inklusive adaptiv farthållare (ACC), automatisk nödbroms (AEB), körfältshållare () och parkeringsstöd. •2018–2019: Delvis automatiserad körning inklusive automatisk körning inom ett givet körfält (dvs. ej filbyte) på motorväg, helt automatiserad parkering. •2020–2025: Det automatiserade systemet, inklusive automati- serad motorvägskörning, automatiserad körning i förorter, kooperativ kolonnkörning och korsningshjälp. •2025 och senare: Högt och helt automatiserad körning, inklu- sive fordon- och infrastruktursamverkan och automatiserad stadskörning. Utöver detta påpekas det i färdplanen att kinesiska företag förvän- tas kontrollera av den inhemska marknaden för underhållningssystem i fordonsbranschen och av den kinesiska marknaden för satellitnavigation . För att uppnå målen har regeringen reserverat ett frekvensspektrum mellan 5,905 GHz och 5,925 GHz för tester av cellulär kommunikation (5G/LTE) för fordon. För att stärka inhemsk industri kommer regeringen också att införa det som anser vara nödvändiga barriärer för utländska företag. Vid ett möte mellan företrädare för under och utredningen framgick att de nu arbetar för att ta fram ett regelverk för testning av fullt eller högt automa- tiserade fordon. Ett regelverk förväntas vara på plats . Nu- varande bestämmelser tillåter testning endast på avstängda vägar. För att undersöka möjligheterna och utmaningarna för automatiserad körning har i (LTA) 2015 un- dertecknat ett femårigt överenskommelsememorandum med byrån för vetenskap, teknik och forskning (A * ) för att starta ett gemensamt partnerskap ”The Autonomous Vehicle Initia- tive” (). kommer att tillhandahålla en teknikplattform för hantering av forskning och utveckling av autonoma fordon, auto- noma mobilitetssystem och ett automatiserat vägsystem, samt diverse försök för automatisk körning för offentliga och industriella intres- senter. LTA kommer att ha en reglerande roll för att genomföra automatiserad körning i transportnät, medan A * ska använda sin expertis för utveckling av teknik och färdplaner. Bland annat är ett nytt lagförslag för testning av automatiserade for- don under utarbetning när detta skrivs (). pågår tester på allmänna vägar i norra pore med automatiserade fordon. Förutom finns det redan flera pågående försök för automatiserad körning på vägar, ex- empelvis MIT och (). har också tagit fram planer för en ny stadskärna i många nivåer, där transporter av människor och gods ska kunna ske med små, långsamt- gående, elektriska, automatiska fordon, samt planerar automatiska och delvis förarlösa kolonntransporter till och från hamn. Den nya zeeländska regeringen uppmuntrar testning av delvis och helt automatiserade fordon, liksom andra intelligenta transportsystem i . Regeringens handlingsplan för intelligenta transport- system för tidsperioden –18 (Action Plan 2014–18) belyser fördelar av sådan teknik i termer av säkerhet och effektivitet. Viktigt att notera är att den nuva- rande lagstiftningen i inte ställer några särskilda krav för testning av automatiserade fordon (har inte heller ratificerat om vägtrafik). Till skillnad från lagstiftningen i många andra länder kräver inte uttryckligen att en förare ska finnas i fordonet när det färdas på en allmän väg. För att underlätta testverksamheter med automatiserade fordon har det nya zeeländska transportministeriet utfärdat riktlinjer med titeln in . Av riktlinjerna framgår bland annat att testning kan genomföras på alla allmänna vägar, att fordonet bör kunna följa trafikreglerna och genomföras på ett säkert sätt, det bör finnas lämplig försäkring, för fordon som körs automatiserat utan förare bör kontrollen kunna övertas och fordonet kunna stannas, datasäkerheten bör upprätthållas m.m. En handlingsplan ska vidare lämnas in till med bland annat en beskrivning av de tester som gjorts, metoder för dessa, riskplan, planerad utbild- ning av personal och incidenthantering. lanserade en omfattande plan för att möjliggöra testning och implementation av automatiserade fordon. Planen specificerar ett antal milstolpar, inklusive en revision av alla relevanta federala och statliga lagar och förordningar för att identi- fiera potentiella hinder för testning och implementation av automati- serade fordon, rekommendera korrigerande åtgärder, och inleda några preliminära reformer. har satt en aggressiv tidsplan för att uppnå dessa mil- stolpar och som ett första resultat av detta arbete publicerade Aus- tralian National Transport Commission (NTC) en rapport med titeln barriers to more automated road and rail vehicles. Den ger en översikt av nuvarande regula- toriska landskap och identifierar nyckelfrågor som skulle kunna hindra testning och implementation av automatiserade fordon. publicerade NTC en uppföljningsrapport med titeln options for automated vehicles där de granskar hinder för testning och implementation av automatiserade fordon i relevanta lagar och förordningar och identifierat 716 bestämmelser som var potentiella hinder. Rapporten ger vissa rekommendationer för att ta itu med dessa hinder. Förslaget går ut på att åtgärderna samordnas på federal och delstatsnivå. De föreslagna åtgärderna var tänkta att ge- nomföras i tre faser: Fas 1 skulle bland annat underlätta testning och implementation genom nationella riktlinjer för en en- hetlig testmetod. I fas 2 ska implementation av automatiserade for- don möjliggöras genom en ny lagstiftning där definitionen av förare utvidgas till att inkludera datorsystem i fordon. I fas 3 ska en regel- reform påbörjas för att avlägsna direkta hänvisningar till mänskliga förare och kontroller i standarder för fordon, och utfärda nya standarder för datasäkerhet, dataskydd och liknande frågor. publicerade NTC slutliga rekommendationer för federala och statliga transportministerier för testning av högt och helt automatiserade fordon på allmänna vägar under titeln guide- lines for automated vehicle trials. Dessa rekommendationer har sedan använts som grund för de riktlinjerna för testning av automatiserade fordon på allmänna vägar som presenterades . I dessa adres- seras bland annat testplats, försäkringsskydd, dataöverföring och tra- fiksäkerhet. Varje testorganisation behöver lämna in en ansökan till transportmyndigheterna där det framgår hur organisationen arbetat med de kriterier som definieras i riktlinjerna. Varje testorganisation ska också förse transportmyndigheterna med information om exem- pelvis eventuella olyckor, incidenter och klagomål från allmänheten som inträffat under testningen (vilket har stora likheter med riktlin- jerna för automatiserad körning i ). I en ny rapport som publicerats med titeln driving laws to support automated vehicles (ändrade lagar om körning för att stödja automatiserade fordon) föreslår NTC bland annat att de som åker i helt automatiserade fordon (och alltså inte ses som förare) borde kunna få dispens från att vara nyktra. Detta eftersom ett krav på att passagerare ska vara nyktra skulle reducera nyttan med automatiserade fordon. One potential barrier to receiving the full benefits of automated vehicles would be to require occupants of automated vehicles, who are not driving, to comply with drink-driving laws. När det gäller praktiska erfarenheter märks de gigantiska självgående lastbilar, ””, som används för gruvdrift i i västra . Maski- nerna är programmerade att driva och navigera sig med hjälp av sen- sorer, GPS och radarstyrningsteknik och övervakas från en kontroll- station i , från Pilbara. Även andra järnmalms- producenter i Pilbara inför automatiserade lastbilar, främst på grund av att kostnaderna sänks och säkerheten ökar. Hela gruvprocessen, och inte bara gruvindustrin, drar därmed nytta av fordonsautomatio- nen. Förberedelser av vägar för automatiserade bilar och tillkomsten av kooperativa ITS-fordon (C-ITS) pågår. Föreningen vägtransporter och trafikmyndigheter, Austro-ads, har godkänt en strategisk plan för C-ITS. Planen ses som en fram- växande plattform som säkerställer en dubbelriktad kommunikation mellan motorfordon och väginfrastruktur. Dessutom kommer en av de första storskaliga testerna med tunga fordon att utföras i det CITI-projekt som initierats av den australiensiska regeringen, Government och (). Testerna sker med hjälp av C-ITS och upp till 60 fordon i trafik i en korridor i Syd- . 4.4Internationella finansieringsmekanismer för uppkopplad och automatiserad körning GEAR 2030 har i sin bakgrundsanalys från arbetsgrupp 2 Highly Automated and connected vehicles (högt automatiserade och upp- kopplade fordon) analyserat existerande finansierings- mekanismer för att stödja införande av uppkopplad och automati- serad körning. GEAR 2030 konstaterar att har en mycket stark indust- riell grund för bilteknik och -system. Bilindustrin är den största FoU-investeraren i EU av alla industrisektorer. investerade de 45 största fordonsindustrierna i EU i FoU. Mer än var fjärde Euro som investerades i FoU investeras i bilindu- strin. För att komplettera och stödja dessa investeringar finns en rad initiativ från EU och medlemsstaterna. Horisont 2020 är det största EU-finansierade programmet för forsk- ning och innovation någonsin med 2014–2020. Finansieringsmöjligheterna inom Horisont 2020 anges i dess arbetsprogram. Nio av kommissionens generaldirektorat har hand om olika delar av programmet, men genomförandet genomförs huvudsakligen av verkställande organ eller partnerskap mellan EU, medlemsstaterna och industrin. Finansieringsmöjligheter inom ramen för Horisont 2020 anges i fleråriga arbetsprogram, som täcker det stora flertalet tillgängliga stöd. Utmaningen ”Smart, and Integrated Transport” (smarta, gröna och integrerade transporter) har en budget på för perioden –2020 inom alla transportsätt och syftar till att öka den europeiska transportindu- strins konkurrenskraft och uppnå ett europeiskt transportsystem som är resurseffektivt, klimat- och miljövänligt, säkert och sömlöst och slutligen till gagn för alla medborgare, ekonomin och samhället. De aktiviteter som behandlas i arbetsprogrammet 2016/2017 är mo- bilitet för tillväxt, automatiserad vägtransport och europeiska gröna fordon. Initiativens huvudsakliga bidrag till automatiserad vägtrans- port är att på kort sikt stödja personbilar med en automatiserings- nivå 3, inklusive kolonnkörning med lastbilar. Därför fokuseras det på demonstrationer av automatiska körsystem för personbilar, last- bilar och stadstransporter. Demonstrationer kommer att kompletteras med ytterligare forskning och innovation om digital infrastruktur för att säkerställa den nödvändiga säkerhetsnivån, tillförlitligheten och effektiviteten hos automatiska körsystem. Det ska ske genom en omfattande analys av säkerhetsaspekter i samband med blandade trafikförhållanden och deras påverkan på slutanvändarnas acceptans. Utlysningarna innehåller också åtgärder för att bedöma väginfra- strukturens krav på högre nivåer av fordonsautomation. Det pågår också en rad andra forsknings- och innovationsprojekt inom EU som berör automatiserad körning. De avtalsbundna sam- arbeten mellan olika offentliga och privata aktörer (så kallade con- tractual public-private partnerships, PPP) som pågår ses som en fram- gångssaga eftersom man i dessa kan kombinera och prioritera vissa forsknings- och utvecklingsfrågor med relevanta aktörer och finan- siera dessa med både offentliga och privata medel, som projekten kan leverera lösningar som ger samhällsfördelar. EU-kom- missionen har startat nio cPPP-projekt, varav vissa rör uppkopplad och automatiserad körning, exempelvis via frågor om 5G-utbyggnad och cybersäkerhet. Inom ramen för en typisk cPPP skrivs ett kontrakt mellan ett industriellt forsknings- och utvecklingsinstitut eller -orga- nisation och Kommissionen för långsiktiga åtaganden från båda sidor att stödja forskning och utveckling inom vissa sektorer med en delad vision och mätbara mål och indikatorer. Industrins engage- mang är en garanti för att forskningen sker på ett sätt som uppfyller industrins behov. Kommissionen investerar i de nio programmen, men förväntar sig att varje investerad euro leder till ytterligare investeringar i ny teknologi, produkter och tjänster från industrin och andra aktörer. Inom Horisont 2020 har samarbetsinstrumentet utfor- mats för att just stärka samarbetet mellan medlemsstaterna. Detta transnationella programinstrument stöder offentlig-offentliga part- nerskap vid utarbetandet och upprättandet av nätverkskonstruktioner, utformning, genomförande och samordning av gemensamma verk- samheter samt finansiell komplettering av gemensamma samtal och åtgärder. ERA-NET:s inriktning har övergått från att ha finansierat nätverk till att bli en tilläggsfinansiering (av den natio- nella finansieringen) av gemensamma samtal för gränsöverskridande forskning och innovation på utvalda områden med högt europeiskt mervärde och relevans för Horisont 2020. Programägare är vanligtvis nationella eller regionala ministerier och myndigheter ansvariga för att definiera, finansiera eller förvalta forskningsprogram som genom- förs på nationell eller regional nivå. Några exempel är ERA-NET Transport, som är ett stort program för att koordinera och främja samarbeten mellan staterna inom EU och eMobility som arbetar med el-mobilitetssamarbeten. Några Horisont 2020-projekt och fonderingen för dessa Inom ramen för Horisont 2020 har stora medel fonderats för forsk- ning som i vart fall delvis rör automatiserad körning. •Automatiserad vägtransport (ART) 2016/17 – •Sju utlysningar, som täcker olika frågor om uppkopplad och automatiserad körning (IKT-infrastruktur, automatiserings- piloter, kolonnkörningsförsök, säkerhet och användaraccept, väginfrastruktur, fullskalig demonstration av uppkopplade och automatiserade fordon). •Mobilitet för tillväxt (MG) 2016/17 – . Här in- begrips MG-6.1-2016 (Innovativa begrepp, system och tjänster för mobilitet som tjänst), MG-6.2-2016 (Storskalig demonstra- tion av kooperativ ), MG-6,3-2016 (färdplaner, medveten- het, affärsmodeller, stöd för utrullning av ITS) och MG-8-2- 2017 (Stora datamängder inom transport). •Säkerhetstjänster (IOT) 2016 / 17 – •Informations- och kommunikationsteknik (IKT) 2016/17 – 25 mil- joner euro. (Storskaliga Pilotförsök inom de sektorer som kan dra bäst nytta av datadriven innovation.) Automatiserad körning tas också upp i andra avrop såsom Mobility for Growth om samband mellan utveckling och implementering av intelligenta transportsystem och automatiserade vägtransporter. betsprogrammet transport kommer IKT-komponenter som till exempel sensorer och mikrosystem och datafusion, som är viktiga delar av automatiserad vägtransport, att behandlas.” I ICT, liksom i det gemensamma företaget (and Systems Joint Undertaking) finns ett projekt om ”Internet of Things” med en pilotstudie om ”Autonoma fordon i en uppkopplad miljö” som fokuserar på teknikforskning i ett bredare IoT-samman- hang, inklusive övergripande aspekter som etik och integritet, för- troende och säkerhet, validering, standarder och driftskompatibilitet, användaransvar och mänsklig faktor, ansvar och hållbarhet. Det finns även projekt om navigationssystem och satelliter som har bäring på automatiserade fordon. Kommissionens totala uppskattade budget för forskning relaterad till uppkopplad och automatiserad körning är enligt GEAR2030 . EU:s finansieringsinstrument för att genomföra europeisk trans- port och infrastrukturpolitik CEF (Connecting Europe Facility) har som mål att stödja medlemsstaternas infrastrukturinvesteringar. I CEF:s fleråriga arbetsprogram – Intelligenta transportsystem för väg inkl. ITS och C-ITS, med högre nivåer av automatisering har avsatts avsattes för perioden –2020. CEF Transport fokuserar på gränsöverskridande projekt och projekt som syftar till att avlägsna flaskhalsar eller överbrygga saknade länkar i kärnnätverket för transporter samt för övergripande prioriteringar vad gäller exempelvis trafikledningssystem. CEF Transport stöder också innovation i transportsystemet för att förbättra användningen av infrastruktur, minska transportens miljöpåverkan, öka energieffektiviteten och öka säkerheten. Andra finansieringsmöjligheter inom EU Europeiska investeringsbanken (EIB) förmedlar lån och krediter till mindre riskabla projekt gällande uppkopplad och automatiserad kör- ning, främst till fordonsindustrin. Det kan gälla projekt som tar vid efter forskningsprojekt för att utveckla och marknadsintroducera produkter och tjänster. Exempel på multinationell finansiering är bildandet av EUREKA- kluster, som är ett mer flexibelt samarbete än ERA-NET och som inte använder medel från Horisont . EUREKA är ett offentligt finan- sierat mellanstatligt nätverk med över 40 medlemsländer. Syftet är att förbättra europeisk konkurrenskraft genom att främja innovations- driven entreprenörskap och höja produktiviteten och konkurrens- kraften hos europeiska företag. Automatiserad körning i ett samhällsperspektiv 5Automatiserad körning i ett samhällsperspektiv De transportpolitiska målen är en grundläggande utgångspunkt för utredningen. har beslutat (prop. 2008/09:93, bet. 2008/09:TU14, rskr 2008/09:257) att det övergripande målet för transportpolitiken är att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. Därutöver har beslutat om ett funktionsmål och ett hänsynsmål. Enligt funktionsmålet ska transportsystemets utformning, funk- tion och användning medverka till att ge alla en grundläggande till- gänglighet med god kvalitet och användbarhet samt bidra till utveck- lingskraft i hela landet. Transportsystemet ska vara jämställt, det vill säga likvärdigt svara mot kvinnors respektive mäns transportbehov. En del i det transportpolitiska tillgänglighetsmålet är att barns möjlig- heter, att själva på ett säkert sätt använda transportsystemet, ska öka. Enligt hänsynsmålet ska transportsystemets utformning, funktion och användning anpassas till att ingen ska dödas eller skadas allvarligt. Det ska också bidra till att miljökvalitetsmålen uppnås och att ökad hälsa uppnås. Automatiserad körning i ett samhällsperspektiv 5.1.1Automatiserade fordon och de transportpolitiska målen Trafikanalys har analyserat hur automatiserade fordon kommer att på- verka funktionsmålet och hänsynsmålet, inklusive relevanta målpreci- seringar1. Till funktionsmålet och hänsynsmålet hör ett antal preci- seringar2. I Trafikanalys studie har fokus dock framför allt lagts på följande preciseringar gällande funktionsmålet: •Kvaliteten för näringslivets transporter förbättras och stärker den internationella konkurrenskraften. •Arbetsformerna, genomförandet och resultaten av transportpoli- tiken medverkar till ett jämställt samhälle. •Transportsystemet utformas så att det är användbart för personer med funktionsnedsättning. •Barns möjligheter att själva på ett säkert sätt använda transport- systemet och vistas i trafikmiljöer ökar. •Förutsättningarna för att välja kollektivtrafik, gång och cykel för- bättras. De preciseringar som varit i fokus när det gäller hänsynsmålet är följande: •Antalet omkomna inom vägtransportområdet halveras och an- talet skadade minskas med en fjärdedel . •Transportsektorn bidrar till att miljökvalitetsmålet Begränsad kli- matpåverkan nås genom en stegvis ökad energieffektivitet i trans- portsystemet och ett brutet beroende av fossila bränslen. bör ha en fordonsflotta som är oberoende av fossila bränslen. •Transportsektorn bidrar till att det övergripande generationsmålet för miljö och övriga miljökvalitetsmål nås samt till ökad hälsa. Pri- oritet ges till de miljöpolitiska mål där transportsystemets utveck- ling är av stor betydelse för möjligheterna att nå uppsatta mål. 1Trafikanalys Hur kan självkörande fordon påverka de transportpolitiska målen, Rapport 2017:20. 2Trafikanalys Ny målstyrning för transportpolitiken. Rapport 2017:1., s. 10. Automatiserad körning i ett samhällsperspektiv De slutsatser Trafikanalys drar är att de flesta effekterna av införande av automatiserad körning kommer redan med den första automati- serade fordonet, och ökar ju fler fordon som blir automatiserade.