sou · H6B324 · 2018-03-27 00:00:00 — En faktor som diskuterats är så kallad prestationsbaserad själv- känsla.30 Både hos medicin- och sjuksköterskestudenter har det visats att högre grad av prestationsbaserad självkänsla är relaterat till burn- outsymtom.31 28SOU 2015:86, s. 413 ff. 29Mather m.fl. (2016). 30Hallsten m.fl. (2005). Enligt m.fl. känner individer med prestationsbaserad själv- känsla att de måste prestera för att ha ett värde. Med en prestationsbaserad självkänsla kan individen ofta fungera bra i yrkeslivet och ha en stark drivkraft. Det kan bidra till framgång inom olika områden, inte minst yrkesmässigt. Burnout antas uppstå efter misslyckade själv- känslosträvanden, som aktiveras och underhålls av varaktiga eller återkommande stressorer inom centrala livsområden och roller. Personer med hög prestationsbaserad självkänsla antas utgöra en riskgrupp för sådana strävanden. 31Dahlin m.fl. (2007), och (2011). Kostnader för stressrelaterad sjukfrånvaro har publicerat en kunskapssammanställ- ning och en vitbok om kvinnors och mäns arbetsvillkor.32 Kvinnor och män befinner sig inom olika sektorer på arbetsmarknaden med olika villkor och arbetsmiljörisker. arbetar ett stort antal kvinnor i i kontaktyrken både i privat och offentlig sektor, där omsorg, omhändertagande och utbildning av människor står i fokus.33 Omvårdnad (kvinnodominerade yrken) värderas generellt löne- mässigt lägre än yrken där teknik eller maskiner (mansdominerade yrken) står i fokus.34 Det finns också skillnader i krav på kunskap och utbildning. En truckförare behöver utbildning innan hen kan köra trucken, medan hemtjänstpersonal förväntas kunna förflytta och stödja brukare utan bevis på ergonomiutbildning. En underskattad riskfaktor är den emotionella belastningen i kon- taktyrken. I kombination med ökad detaljstyrning och produk- tivitetskrav, kan kontakten med människor bli en stressfaktor och personalen behöver för återhämtning och stöd för att orka med denna belastning.35 Även där kvinnor och män arbetar inom samma organisation eller yrke gör de ofta olika saker, vilket innebär olika såväl fysiska som mentala belastningar. Arbetsmiljön är ojämställd; inom kvinnodominerade36 sektorer är förutsättningarna för arbetet och arbetsmiljön sämre. Riskerna för ohälsa är större liksom risken att lämna anställningen till följd av ohälsa eller missnöje med förutsättningarna i arbetet. När det gäller betydelsen av organisatoriska respektive psykosociala faktorer för olika arbets- och hälsorelaterade utfall för kvinnor och män fram- kommer att sambanden mellan arbetsvillkor och olika utfall överlag är jämförbara för kvinnor och män. Detta tyder på att kvinnor och män reagerar på ett likartat sätt om de möter samma typer av krav i arbetet eller har tillgång till samma resurser i sitt arbete,37 och liknan- 32Arbetsmiljöverket (2016), (2017). 33Majoriteten av kvinnorna på den svenska arbetsmarknaden arbetar inom privat sektor (1 076 000 kvinnor, 1 772 000 män) jämfört med offentlig sektor (956 000 kvinnor, 371 000 män). (2016). 35Arbetsmiljöverket (2017). 36Könskodade yrken: /hitta-statistik/statistik-efter-amne/arbetsmarknad/ sysselsattning-forvarvsarbete-och-arbetstider/yrkesregistret-med-yrkesstatistik/pong/tabell- och-diagram/30-storsta-yrkena/ 37Arbetsmiljöverket (2016). Kostnader för stressrelaterad sjukfrånvaro de slutsatser framkommer även i de senaste kunskapsöversikterna från social utvärdering (SBU 2014) om arbetets betydelse för bland annat depression och ut- mattningssyndrom, samt i Fortes kunskapsöversikt ”Psykisk ohälsa, arbete och sjukskrivning” (Vingård, 2015). Fysisk och emotionell belastning inom de kvinnokodade sekto- rerna är negativa följder av arbetsvillkor och arbetsmiljö och drabbar både kvinnor och män som befinner sig där; det är således inte en fråga om kön utan exponering. De högsta sjuktalen är relaterade till organisatoriska och sociala faktorer i arbetsmiljön. De behöver han- teras på organisatorisk nivå och inte på individnivå.38 I kunskapsöversikten ”Varför drabbas kvinnor oftare av oro, ångest och depression?” (2009) konstateras att könsskillna- derna är verkliga på så sätt att de inte kan förklaras av snedvridna mätinstrument eller skillnader i hur villig man är att rapportera sina psykiska problem. Könsskillnaderna i besvär rapporteras också från olika länder och olika tider. De uppkommer i åldrarna kring puber- teten och försvinner i åldrarna kring klimakteriet. Dessutom före- ligger en hög grad av samsjuklighet mellan psykiska besvär och inte minst muskuloskeletala smärttillstånd, vilket framför allt ses hos kvinnor.39 Under har psykiska besvär blivit mycket vanligare, särskilt bland unga. Den utvecklingen är mycket likartad bland män och kvinnor. Det är därför inte troligt att orsa- kerna till tidstrenderna ligger i könsspecifika riskfaktorer. Huruvida det finns några tydliga biologiska orsaker till att kvinnor i högre omfattning är sjukskrivna för stressrelaterad ohälsa är inte fastställt. Kvinnor erhåller fortfarande lägre lön för lika arbete Trenden är att könslönegapet minskar successivt om än lite . följer utvecklingen av löneskillnaden mellan kvinnor och män. 2016 var kvinnors löner i genomsnitt av mäns lön. Löneskillnaden (ovägd) mellan män och kvinnor var alltså . Det var en minskning av skillnaden 38Arbetsmiljöverket (2017). 39Osika m.fl. (2017). Kostnader för stressrelaterad sjukfrånvaro jämfört med 2015.40 Generellt i hela den industrialiserade världen gäller att kvinnliga anställda fortfarande tjänar mindre än sina manliga kollegor.41 I en studie om löneförhandling och löneutveckling för män och kvinnor i konstaterade forskarna att den gamla myten att kvinnor inte löneförhandlar och därför inte ökar sina löner i samma utsträckning som männen inte alls stämmer. De löneför- handlar lika ofta, det är ”bara” det att de inte får lika hög löneför- höjning som sina manliga kollegor.42 I en studie av könsskillnader vid löneförhandling för nyutexa- minerade framkom att löneskillnaderna mellan kvinnor och män delvis berodde på att kvinnor fick lägre lön än männen vid samma löneanspråk, men det visade sig också att en del av löneskillnaden kunde förklaras av att kvinnorna begärde lägre lön jämfört med männen.43 En annan studie som gjordes på löneutfallet för omkring 100 000 svenska akademiker –2008 jämfördes löneutfallet för personer som haft respektive inte haft individuell lönesättning med lönesättande samtal mellan medarbetare och chef. Resultaten visade att kvinnor som har haft lönesamtal har signi- fikant högre månadslön än kvinnor som inte har haft lönesamtal. För männen var skillnaden inte signifikant.44 I en detaljerad genomgång av löneutvecklingen hos matchade högutbildade svenska kvinnor och män med identisk lön vid studiens början visar m.fl. (2017) att männen arbe- tade på mindre företag och bytte anställning oftare (framför allt tidigt i karriären när jobbyte ger störst utdelning i löneutveckling) i större utsträckning jämfört med kvinnor. Dessa skillnader förklarade dock inte alls det ”glastak” som ledde till en signifikant skillnad i löneut- veckling till kvinnornas nackdel. Löneskillnaderna ökade också vid familjebildning. Sambandet mellan uttag av föräldrapenning och löne- utveckling har analyserats av (). Forskarna studerade det så kallade glastaket på den svenska arbetsmarknaden mellan åren 1998–2008. 40Medlingsinstitutet (2017). 41Azmat m.fl. (2014), Blau och (2016). 42Artz m.fl. (2016). 43Säve-Söderbergh (2015). 44Saco (2011). Kostnader för stressrelaterad sjukfrånvaro visade bland annat att glastaket får större betydelse efter första bar- nets födelse, att effekten är större bland anställda med höga löner och större för pappor än för mammor, och att mammor som tar ut all för- äldraledighet tidigt efter barnets födelse tjänar mer än mammor som sprider ut sin ledighet över tid.45 Kvinnors obetalda arbete fortfarande mer omfattande jämfört med männens Sysselsättningen i är hög, och bland kvinnor exceptionellt hög i ett internationellt perspektiv, se kapitel 3. Arbetsfördelningen mel- lan könen för dem som lever i en traditionell tvåkönad kärnfamiljs- relation är dock allt för ofta ojämställd. Traditionellt kvinnliga arbets- uppgifter som ansvar för hem och barn har inte de belöningssystem knutna till sig som förvärvsarbete har, trots att detta obetalda arbete är en förutsättning för förvärvsarbete som vårt samhälle är organi- serat. Till exempel medför moderskap, särskilt i kombination med den längre föräldraledighet och mer ledighet för tillfällig vård av barn som kvinnor tar ut snarare en försvagad anknytning till arbetsmark- naden.46 Kvinnor är mer sjukskrivna än männen och framåt efter att första barnet har fötts, men skillnaderna utökas markant efter att andra barnet föds. När det barnet är sex, är risken för att mamman ska bli sjukskriven mer än dubbelt så hög som att pappan ska bli det. I de familjer där män har ett ökat hemansvar ökar män- nens risk för sjukfrånvaro. Det kan dock bero på selektionseffekter.47 I en studie från undersöktes tvil- lingsystrar där den ena fått barn vad gäller sjuklighet, sjukfrånvaro och förekomst av sjuk- och aktivitetsersättning (förtidspension). Resultaten visade att det inte var någon större skillnad mellan kvinnor som fött respektive inte fött barn. Däremot hade de kvinnor som inte fött barn betydligt fler dagar med sjuk- och aktivitetsersättning jäm- fört med sina systrar som fött barn. En möjlig förklaring som förs fram i studien är att det kan finnas en selektionseffekt, det vill säga att de som inte föder barn är sjukare och av hälsoskäl inte föder barn. 45Albrecht m.fl. (2015). 46Toivanen m.fl. (2012). 47Försäkringskassan (2014). 48Alexandersson m.fl. (2013). Kostnader för stressrelaterad sjukfrånvaro I tidigare svenska studier visas att kvinnor, trots lika god utbild- ning och i lika hög utsträckning deltar på arbetsmarknaden i stor ut- sträckning fått behålla huvudansvaret för hem och barn, samt om- sorgsansvar för äldre anhöriga och andra närstående.49 Kvinnor som grupp utför således mer hem- och omsorgsarbete än män. I en utredning från fackförbundet framkommer även att kvinnor dessutom har ”projektledarsansvaret” i hemmet.50 Deltids- arbete är vanligare bland kvinnor, dels på grund av mer omfattande omsorgsansvar, men också i hög utsträckning på grund av ofrivillig deltid vilket genererar en annan problematik med lägre lön och lägre pensioner.51 Kvinnor exponeras dessutom i mycket större utsträck- ning för våld i nära relationer,52 och det är inte oväntat relaterat till ökad psykisk ohälsa.53 Enligt en beror fluktuationerna i sjuk- skrivningarna på bland annat reformer och ändrat regelverk. Dessutom menar man att förändringar i attityder och normer till sjukskrivning har betydelse. Längden på en sjukperiod bestäms av hälsa, incitament och preferenser. Kvinnor arbetar mer än och detta gäller särskilt kvinnor med barn i förskole- åldern. Till skillnad från den refererade tvillingstudier ovan finner denna studie ett samband med sjukfrånvaro och barnafödande för kvinnor. Deras slutsats är att det ökade arbetsutbudet bland kvinnor i kombination med föräldraskap är den huvudsakliga orsaken till den ökande skillnaden mellan könen.54 Enligt och (2016) har högutbildade, högin- komsttagare och kvinnor i genomsnitt sämre självupplevd hälsa vid en given nivå av mer objektiva hälsomått än vad kortutbildade, lågin- komsttagare och män har.55 I studien analyseras sambandet mellan ett antal hälsomått och sjukfrånvaron. Resultaten visar att sambandet mellan bristande hälsa i termer av exempelvis vårdbesök och morta- litet har varit starkare när sjukfrånvaron varit låg, jämfört med perio- der med högre sjukfrånvaro. Detta gäller för både kvinnor och män, men för kvinnor var variationen i sambandet mellan större mellan 49Lundberg m.fl. (2003), m.fl. (2006), (2016). 50Vision (2014). 51Szebehely (2014), Stanfors (2014). 52Wu m.fl. (2010). 53Lövestad m.fl. (2017). 54Angelov m.fl. (2011). 55Hägglund och (2016), s. 34. Kostnader för stressrelaterad sjukfrånvaro perioder med låg respektive hög sjukfrånvaro. Forskarna menar att sambandet mellan självskattad hälsa och sjukfrånvaro verkar vara star- kare för män än för kvinnor.56 Ojämlikhet i hälsa utgörs av systematiska skillnader i hälsa mellan sociala grupper, och dessa tar sig två delvis olika uttryck – dels som en gradient57 som löper genom hela samhället, dels som hälsoproblem i grupper i särskilt utsatta situationer eller positioner. Den ojämlika hälsan drivs dessutom av skillnader i handlingsutrymme och socialt bestämda handlingsmönster, vilka i sin tur kan påverkas negativt av resursbrist.58 Sjukfallen varierar med utbildningsnivå och position på arbetsmarknaden. hade exempelvis ledningsarbete 54 sjukfall (eller längre) per 1 000 anställda medan arbete som inte kräver högskoleutbildning hade fler än 100 sådana sjukfall per 1 000 anställda. Det finns också en tydlig könsskillnad med nästan dubbelt så många sjukfall bland kvinnor som bland män (130 respektive 69 per 1 000 anställda). Detta förklaras i stor utsträckning av höga sjuk- tal inom delar av offentlig sektor, till exempel vård- och omsorg inom särskilt boende för äldre och personer med funktionsnedsättning (200 per 1 000 kvinnor), förskoleverksamhet (171 per 1 000 kvinnor) och öppna sociala insatser (163 per 1 000 kvinnor). Även långa sjukskrivningar (fler än ) är nästan dubbelt så vanligt bland kvinnor som bland män. är det inte så att ökningen av stressrelaterad ohälsa är isolerad till yrken med låga krav på utbildningsnivå och underordning på arbetsmarknaden. I en rapport från redovisas att antalet sjukskrivningar med diagnosen anpassningsstörning och reaktioner på svårt stress (F43) ökade bland kvinnliga akade- miker mellan 2009–2013. Bland männen var motsvarande ökning 110 procent.59 56Hägglund och (2016), s. 38 ff. 57Hälsan är ojämlikt fördelad i befolkningen och följer en social gradient med gradvis sämre hälsa med fallande socioekonomisk position. 59Saco (2017a), s. 10. Kostnader för stressrelaterad sjukfrånvaro Enligt (2014:4) föreligger en något högre risk för sjukskrivning i psykisk diagnos i storstäderna , och och förorterna till dessa. När det gäller risken för sjukfall i psykisk diagnos utmärker sig särskilt i studien med en 7 procents högre relativt risk än riksgenomsnittet. Några möjliga förklaringar som lyfts i en äldre studie av den högre risken för psykisk diagnos i just är dels skillnader i vårdtradition och sämre tillgång till psykiatrisk vård, och dels problem med hög arbetslöshet och riskbruk av alkohol.60 Mönstret med mer omfattande psykisk ohälsa i mer miljöer gäller generellt för höginkomstländer som liknar även vid justering för befolkningskarakteristika/socioekonomiska faktorer som kön, ålder, civilstånd, klasstillhörighet, utbildning, inkomst, etnicitet och arbetslöshet,61 vilket även påvisats avseende självskattad psykisk hälsa hos barn och ungdomar.62 har i ett regeringsuppdrag genomfört en för- djupad studie av den regionala variationen för diagnosen anpassnings- störning och reaktion på svår stress (F43). Bland annat visar data att diagnosens andel av de totala sjukskrivningarna i respektive län är någorlunda jämnt fördelad. Spannet är mellan (7,) och (11,).63 I samtliga storstadslänen står diagnoser inom F43 för av de totala sjukfallen men även , och redo- visar en lika hög andel. När det gäller längden på sjukskrivning för anpassningsstörning och reaktion på svår stress har , , , , , , Västergöt- land, , och län en genomsnittlig sjuk- fallslängd för diagnosen anpassningsstörning och reaktion på svår stress (F43) som ligger över medianen för riket. och hör till de län som har kortare sjukfall för diagnos F43 jämfört med medianen.64 60Andersson m.fl. (2006). 61Peen m.fl. (2010). 62Frisenstam m.fl. (2017). 63Andelen av totala antalet startade sjukfall 2010–2015 längre än . 64Försäkringskassan (2017b). Kostnader för stressrelaterad sjukfrånvaro I experimentella studier visas goda effekter av naturexponering på stress och psykisk hälsa.65 Epidemiologiska studier visar att ju fler träd som finns i närheten av bostaden, desto friskare är invånarna.66 Positiva effekter av naturexponering på både anställdas hälsa (m.fl. 2017) på fysisk aktivitet och mental hälsa hos boenden i utsatta områden (Droomers m.fl. 2016, Gubbels m.fl. 2016) och mortalitet har också visats relativt övertygande (m.fl. 2016). Att flytta till grönare områden påverkar den mentala hälsan gynnsamt, och vilken tvärtom försämras vid flytt till mindre gröna områden.67 Bratman m.fl. (2012) har visat att grubblande och oro minskar i naturmiljö, och därmed minskad stressfysiologisk aktivering, vilket skulle kunna förklara de skyddande effekterna av naturexponering avseende stress- relaterad ohälsa. Ohälsa som beror på sjukdomar i rörelseorganen (så kallade musko- skeletala besvär och sjukdomar) är i princip lika vanligt som psykiska diagnoser när det gäller den arbetsrelaterade ohälsan. Här behandlas dock enbart riskfaktorer för stressrelaterad psykisk ohälsa kopplat till arbetslivet. Att vara aktiv på arbetsmarknaden ses i vårt samhälle som mycket värdefullt då arbetslivet ger en möjlighet att skapa identitet och själv- förtroende, ger social status, möjlighet till sociala relationer och per- sonlig utveckling samt stärker den enskildas ekonomiska förutsätt- ningar. Översiktligt kan konstateras att arbetslöshet ökar risken för olika former av riskbruk (alkohol, rökning, narkotika etcetera), för insjuknande i hjärt- och kärlsjukdomar samt att avlida . Långvarig arbetslöshet är dessutom en tydlig riskfaktor för självskat- tad ohälsa.68 I en studie från redovisas dels att det utifrån tidigare forskning går att säga att långvarig sjukfrånvaro är förknippad med en sämre anknytning till arbetsmarknaden, en sämre psykisk hälsa och ett sämre socialt liv. Sambanden är till synes star- 65Berman m.fl. (2012), McMahan och Estes (2015), m.fl. (2016). 66Kardan m.fl. (2015). 67Alcock m.fl. (2014). 68Norström m.fl. (2017). Kostnader för stressrelaterad sjukfrånvaro kare för män än för kvinnor. Dels redovisas resultatet av en studie av effekterna av att nekas sjukpenning. Studien genomfördes som ett experiment där det var slumpmässigt vem som nekades och vem som beviljades sjukpenning. Resultaten visade att de som nekades sjuk- penning fick positiva effekter på den framtida inkomsten. Effekten var större för män än för kvinnor. Risken för att lämna arbetsmark- naden till sjuk- och aktivitetsersättning minskade också bland dem som nekades sjukpenning, här var effekten större för kvinnor än för män.69 Sambandet mellan arbete och en god hälsa förutsätter rimliga arbetsvillkor och en god arbetsmiljö. Gynnsamma arbetsförhållanden stärker personlig utveckling, hälsa och välbefinnande medan ogynn- samma arbetsförhållanden ökar risken för ohälsa.70 som arbetet är främjande för hälsan blir många männi- skor sjuka på grund av faktorer som finns i arbetslivet. Dessa faktorer handlar ofta om psykosociala omständigheter som hänger samman med arbetsgivarens ledarskap, organisering av arbetet (m.fl. 2013)71 eller arbetstagarens handlingsutrymme och möjligheter till socialt stöd.72 Intervjuer med patienter med utmattningssyndrom visar mycket tydligt att tillståndet ofta föregåtts av av arbetsrelaterad stress, som ofta har haft samband med upprepade omorganisationer och nedskärningar av arbetsstyrkan. Akutfasen kan ha utlösts av en ytter- ligare börda i arbetet, men också av bekymmer i hemsituationen eller konflikter på jobbet. finner man ingen utlösande faktor alls, utan bara en mångårig överbelastning.73 Starka samband mellan sym- tom på utmattning och upplevelsen av arbetsklimat och organisa- tionskultur på arbetsplatsen har konstaterats.74 Hög risk för att drabbas av utmattningssyndrom finns bland personer som upplever 69Riksrevisionen (2016). 70Albin m.fl. (2017). 71”Om medarbetarna tycker att de har ett utvecklingsinriktat ledarskap, där de får uppskatt- ning för sina arbetsprestationer (återkoppling), uppmuntras att delta i viktiga beslut (del- aktighet) samt får hjälp att utveckla sina färdigheter (kompetensutveckling), så upplever de också att de har ett positivare socialt klimat på arbetsenheten och att de trivs bättre i arbets- gruppen samt att de har en bättre hälsa, vilken i sin tur är kopplad till lägre sjukfrånvaro.” (m.fl. (2013)). 72Lindberg och Vingård (2012), m.fl. (2008), Karasek och (1990), SBU (2014). 73Åsberg (2010). 74Nygren m.fl. (2002). Kostnader för stressrelaterad sjukfrånvaro höga krav, låg kontroll och en otrygg anställning, och de med störst risk att förbli sjukskrivna var personer med liten möjlighet till kontroll i arbetet och som använt dold coping, vilket betyder att individen håller inne med sina känslor på arbetet.75 En äldre studie visade att många som drabbats av utmattnings- syndrom lämnade arbetsplatsen.76 I en studie med 193 lång- tidssjukskrivna kvinnor med psykiatriska diagnoser fann man att nästan hälften av de som hade återgått i arbete hade bytt arbetsplats. De rapporterade själva att detta var bidragande till att de återgått i arbete.77 I en studie av arbetssituationen för svenska läkare beskriver m.fl. (2012) att de som rapporterade att de ofta hade onödiga och oskäliga arbetsuppgifter78 hade en femfaldigad risk för utmattning. En annan faktor av betydelse är så kallad samvetsstress, som är kopplad till risken för utmattning bland vårdpersonal som är en yrkesgrupp som ofta känner att de inte gör tillräckligt och har dåligt samvete för det.79 I en genomgång av SBU (2014) konstateras att om det föreligger en arbetssituation med små möjligheter att påverka arbetets innehåll och utförande, samt alltför höga krav är det relaterat till en ökad risk för symtom på depression, och rapporterat bristande medmänskligt stöd i arbetsmiljön medför en ökad risk för symtom på både depres- sion och utmattningssyndrom. De som upplever mobbning eller konflikter i sitt arbete har ökad risk för depression. SBU redovisar att det finns ett vetenskapligt stöd för sambandet mellan (låg förekomst av) rättvisa och depression. Enligt SBU kan en 75Norlund (2011). 76Mor m.fl. (2001). 77Stenlund m.fl. (2015). 78Onödiga uppgifter är sådant som inte skulle behöva göras om saker organiserades annor- lunda, till exempel datasystem som inte är kompatibla och därför orsakar extraarbete. Oskäliga uppgifter ligger utanför individens arbetsuppdrag och ska egentligen göras av någon annan eller placeras i en annan befattning. Om chefen har en bredare rolldefinition än den underställde eller inte klargör motiven för en rollutvidgning kan denna komma att betrakta uppgiften som illegitim. När en individ tilldelas illegitima arbetsuppgifter upplevs detta som ett uttryck för bristande social och yrkesmässig respekt – arbetsuppgiften får en annan social innebörd för denna än för den som har uppgiften som huvudsyssla. Illegitima arbetsuppgifter blir ett tecken på bristande respekt för individens kompetens och ett hot mot självet. Om en individ belastas med många illegitima uppgifter kan detta påverka prestationen i den legitima arbetsuppgiften i negativ riktning. Stressreaktioner beror således inte bara på arbetsuppgiften i sig utan är förknippade med en uppgifts sociala innebörd i relation till en individs organisatoriska roll, uppfattade arbetsåtagande och identitet (och (2016)). 79Glasberg m.fl. (2008). Kostnader för stressrelaterad sjukfrånvaro orättvis arbetsmiljö upplevas som en brist på kontroll och ett hot mot den självskattade sociala statuspositionen. Båda dessa faktorer är enligt SBU mycket starka stressorer. Orättvisa kan ta sig olika ut- tryck och sambandet mellan depression och orättvisa hittades när det gällde proceduriell och relationell rättvisa80. När det gällde distributiv rättvisa var det vetenskapliga underlaget inte tillräckligt. Även när det gällde sambandet mellan utmattningssyndrom och låg förekomst av rättvisa fanns inte tillräckligt vetenskapligt stöd för att fastställa ett samband.81