sou · H6B371 · 2018-09-05 00:00:00 — Utbildning behövs därför snarare för att kvalifikationerna hos arbetskraften ska kunna motsvara arbetsgivarnas efterfrågan på kompetens. Vuxenutbildningen behöver därför utformas för att kunna vara flexibel utifrån vad samhället kräver och individer behöver framöver. Vuxenutbildningens utveckling har ständigt speglat samhällets för- ändringar. Även finns en mängd behov och rörelser i omvärlden som kan kräva mer och andra saker av vuxenutbildningen . Målgruppen för vuxenutbildningen har förändrats som kraven på utbildning har höjts och ett livslångt lärande i allt högre grad behövs för att möta arbetsmarknadens ständiga omdaning. Sam- hällets utveckling leder sammantaget till att vuxenutbildningen får en allt starkare betydelse för individen, för en väl fungerande arbets- marknad och för det demokratiska samhället. 3.2.1Komvux centralt för kompetensförsörjning Svensk arbetsmarknad präglas av en svår matchningsproblematik. Arbetslösas kompetens motsvarar inte i tillfredsställande grad det arbetsmarknaden efterfrågar som förutsättningarna för redan yrkesverksamma att yrkesväxla, exempelvis genom komvux, är otill- fredsställande. Under finanskrisen –ökade antalet arbets- lösa som de lediga arbetstillfällena blev färre. Efter finans- krisen har antalet arbetslösa kvar på ungefär samma Viktiga utgångspunkter för utredningens arbete nivå, medan antalet lediga jobb successivt har ökat.3 Även om arbets- lösheten nu sjunker är den fortfarande relativt hög som det finns ett stort antal lediga jobb.4 Bristen på rätt kvalificerad arbets- kraft inom näringslivet är tydligt ökande i såväl Arbetsförmedlingens prognosintervjuer som mätningar. I Tillväxtver- kets undersökning från 20175 uppger 7 av 10 små och medelstora företag att de har svårt att hitta rätt kvalificerad arbetskraft vilket även nämns som deras största tillväxthinder. Även inom andra sektorer sker en generationsväxling där antal åldersavgångar överstiger antalet till- trädande unga.6 beräknar en risk för brist på arbetskraft inom flertalet sektorer . En kompetensbrist som dessutom förväntas öka ytterligare till 2035. förväntas över en tredjedel av personalen som arbetar i offentlig tjänst att gå i pension. I takt med en allt äldre befolkning ökar även behovet av personal inom vård och omsorg ytterligare. Enligt en bedömning från kommuner och landsting (SKL) kommer det att behövas 225 000 nya medarbetare i vården och omsorgen om inga förändringar görs i arbetssätt och bemanning. Det kräver massiva utbildningsinsatser i kombination med validering av bland annat nyanländas kunskaper för att täcka nuvarande och fram- tida kompetensbehov. Utbildningar som matchas mot arbetsmarkna- dens behov kommer således att behövas i allt högre grad. Även för personer med intellektuell funktionsnedsättning, som är målgruppen för särvux, behövs en tydlig satsning på yrkes- utbildning som motsvarar kraven för anställning. Det är centralt att även denna grupps arbete ses som en del i arbetsmarknadens kom- petensförsörjning. De utbildningsinsatser som behövs för att lösa matchningsproblematiken måste till stor del ske inom vuxen- utbildningen. 3.2.2Ett flexibelt verktyg för snabb omställning som nya kompetensbehov uppstått i spåren av globaliser- ing, digitalisering och samhällets utveckling i övrigt ökar även efter- frågan på kvalificerad arbetskraft inom vissa mer traditionella yrken. Nr 2016:88, Matchning visar arbetsmarknadens behov. Arbetskraftsundersökningarna (). 1:a kvartalet 2017, publicerad . Företagens villkor och verklighet. Var finns jobben? Viktiga utgångspunkter för utredningens arbete Generationsväxlingen bland välfärdens och näringslivets personal tillsammans med övriga demografiska förändringar som en allt äldre befolkning och en stor invandring leder till ett skriande behov av framför allt gymnasialt yrkesutbildade inom allt från vård- och omsorg till byggsektorn. Därtill behövs allt fler med eftergymnasial utbildning som kan behöva läsa kurser inom komvux för att bli behöriga till att läsa vidare på högskola eller yrkeshögskola.7 Historiskt har arbetsmarknadsutbildning spelat en stor roll för att arbetslösa snabbt ska kunna matchas mot lediga jobb. I takt med att utbildningskraven i arbetslivet ökat och allt fler arbetslösa har väldigt kort utbildning ökar dock kraven på att arbetsmarknads- utbildningen måste integreras mer med det reguljära utbildnings- systemets längre utbildningar. De kortare arbetsmarknadsutbild- ningarna räcker inte ensamt till för det stora utbildningsbehov som finns hos många arbetslösa. Detta leder till att komvux i allt högre grad även har blivit ett arbetsmarknadspolitiskt instrument. Gymnasieskolan kan inte heller själv försörja den stora volym av kompetens med gymnasial yrkesutbildning som krävs och framöver8. Intresset för att läsa ett yrkesprogram i gymnasieskolan har minskat sedan starten av den nya gymnasieskolan (GY11); 2016 valde endast en dryg tredjedel av eleverna ett yrkesprogram9. Trots ansträngningar för att öka attraktiviteten för att läsa ett yrkesprogram kommer det inte att kunna lösa kom- petensbristen. Dels är antalet elever på gymnasiets yrkesprogram för få, dels är ledtiden från att ha påbörjat en utbildning och slutfört den i vissa fall för lång i förhållande till de snabba förändringar som finns i efterfrågan på kvalificerad arbetskraft. Den kommunala vuxen- utbildningens yrkesutbildningar är mer flexibla och ledtiderna är kortare då vuxna ofta endast behöver komplettera med ett antal kurser eller läsa yrkespaket som omfattar färre gymnasiepoäng än ett helt nationellt program. På det sättet kan yrkesvux utbilda fler som blir redo för arbetsmarknaden snabbare än vad som är möjligt inom gymnasieskolan. Till vissa utbildningar är det också lättare att rekry- tera vuxna. Där söktrycket är svagt till gymnasieskolan är det starkt 7Sedan 1 januari 2017 är det en rättighet att läsa inom den kommunala vuxenutbildningen i syfte att uppnå grundläggande och särskild behörighet till högskola eller särskilda förkun- skaper till . 8SOU 2015:97 Välja yrke, s. 308. Redovisning av uppdrag om uppföljning av gymnasieskolan 2017. Viktiga utgångspunkter för utredningens arbete Det gäller till exempel vård och omsorg. Av de som slutförde en vård- och omsorgsutbildning kom cirka hälf- ten från yrkesvux, från gymnasieskolan och reste- rande från arbetsmarknadsutbildning.10 När arbetsmarknaden förändras i snabb takt och nya kvalifika- tioner behövs, krävs att både yrkesverksamma och arbetslösa har möjlighet att skaffa de nya kunskaper som efterfrågas. Komvux i all- mänhet och yrkesvux i synnerhet är därmed en absolut nödvändighet för att efterfrågan på kvalificerad yrkesutbildad arbetskraft ska kunna mättas. 3.2.3Fullgjord gymnasial utbildning nödvändig för arbete infördes en rätt att läsa på komvux på gymnasial nivå i syfte att uppnå grundläggande och särskild behörighet till hög- skoleutbildning och särskilda kunskaper för utbildning inom yrkes- högskolan.11 Alla behöriga att läsa på vuxenutbildningen har därmed rätt att fullgöra en gymnasieutbildning i syfte att uppnå behörighet till högre studier och inget urval ska göras bland de sökande. I takt med att utbildningsnivån i har höjts och arbetsmark- naden strukturerats om, blir det allt viktigare med en gymnasieutbild- ning för att få ett jobb12. Allt fler anställningar förutsätter kvalifikationer på gymnasial nivå eller högre. Trots den fortsatt breda jobbtillväxten är Arbetsförmedlingens bedömning att sysselsättningen kommer att utvecklas svagt inom flertalet yrken med låga eller inga formella krav på utbildning. Arbetssökande utan fullföljd gymnasieutbildning kom- mer därmed även i fortsättningen ha svårt att få ett varaktigt fotfäste på arbetsmarknaden.13 Arbetslösheten är dubbelt så hög i gruppen som saknar en gymnasieutbildning jämfört med de som har en. En inte fullgjord gymnasieutbildning ger ett starkt förklaringsvärde till de personer som långvarigt fastnar i ekonomisk inaktivitet.14 lämnar Stora insatser krävs för att klara 40-talisternas äldreomsorg. Statistiknyhet från SCB, . 2016/17:5. Rätt till behörighetsgivande utbildning inom komvux. Gymnasieutbildning avgörande för etablering på arbetsmarknaden. Statistiknyhet från SCB, . Var finns jobben? 14Mörtvik R, Unga utanför, (2014) i , (red.). Den långa vägen till arbets- marknaden. Om unga utanför. Viktiga utgångspunkter för utredningens arbete många ungdomar gymnasieskolan utan en gymnasieexamen. är det omkring tre av tio elever på yrkesprogram och två av tio på högskoleförberedande program som inte har tagit examen.15 hade av eleverna på de arton nationella pro- grammen inte tagit examen inom tre år.16 Bland 20–34-åringar saknar var femte person, motsvarande ungefär 340 000 unga, en fullständig gymnasieutbildning.17 Gruppen är blandad men majoriteten är personer som har föräldrar med kort utbildningsbakgrund eller är nyanlända till . För att inte dessa personer ska fastna i långvarig arbetslöshet krävs insatser från vuxen- utbildningen. Komvux och särvux tillsammans med folkhögskolan och andra aktörer, har här en nyckelroll i att tillhandahålla utbildning och den anpassning som behövs för att så många individer som möjligt ska kunna fullgöra en gymnasieutbildning. I de fall det inte är möjligt för individen som ett direkt mål att avsluta en hel gym- nasieutbildning kan det även handla om att till en början läsa yrkes- paket för att kunna ta ett steg in på arbetsmarknaden. 3.2.4En väg in för unga utanför Gruppen unga som varken arbetar eller studerar (16–) har legat mellan av befolkningen mellan 2000–2010.18 beräknas gruppen bestå av över 130 000 unga mellan 15–varav 76 000 är i åldern 15–24 år.19 I gruppen är framför allt utrikes födda kvinnor men även utrikesfödda män överrepresenterade. I socio- ekonomiskt utsatta bostadsområden är andelen unga som varken arbetar eller studerar särskilt hög och skillnaderna är stora i förhål- lande till genomsnittet för såväl inrikes som utrikes födda kvinnor och män. Det finns också stora skillnader mellan hur vanligt förekom- mande gruppen är mellan olika kommuner. En högre sannolikhet för att varken arbeta eller studera har även personer med inlärnings- Betyg och studieresultat 2016. Gymnasieutbildning avgörande för etablering på arbetsmarknaden, Statistiknyhet från SCB. Det handlar om oss – unga som varken arbetar eller studerar, Delbetänkande av samordnaren för unga som varken arbetar eller studerar, s. 35. 19SOU 2017:9. s. 17. Viktiga utgångspunkter för utredningens arbete svårigheter, fysisk eller psykisk ohälsa samt intellektuell funktions- nedsättning.20 När det gäller unga med intellektuell funktionsned- sättning är det få som studerar i vuxenutbildningen trots att det i denna grupp är en stor andel som vare sig befinner sig i daglig verk- samhet eller förvärvsarbetar.21 För målgruppen kan det krävas ett stort stöd som omfattar mer än det som normalt ingår under själva utbildningen för att klara av studierna. En stor del av de unga som varken arbetar eller studerar saknar fullföljd gymnasieutbildning. Många har en historia av skolmisslyckan- den bakom sig, vilket kan minska motivationen att återuppta studier. Att ha avbrutit eller aldrig påbörjat gymnasieutbildning är den faktor som tydligast påverkar risken att återfinnas i gruppen unga som varken arbetar eller studerar. inrättade regeringen en samordnare för unga som varken arbetar eller studerar (så kallade UVAS). lämnade samordnaren sin slutrapport och Myndigheten för ung- doms – och civilsamhällesfrågor (MUCF) fick i uppdrag att stödja aktörer som arbetar med denna grupp. En viss del av UVAS omfattas av det kommunala aktivitetsansvaret. Målgruppen är personer som inte längre omfattas av skolplikt och som inte genomför eller inte har fullföljt utbildning på nationella program i gymnasie- skolan, gymnasiesärskolan eller motsvarande utbildning Det kom- munala aktivitetsansvaret innebär att kommunerna ska erbjuda indi- viduella åtgärder till denna grupp. Aktivitetsansvaret ska i första hand syfta till att motivera en individ att påbörja eller återuppta en utbildning. Arbetet med aktivitetsansvaret och vilka insatser de unga erbjuds skiljer sig åt mellan olika kommuner men erbju- der studier på komvux.22 Komvux är alltså en vanligt förekommande del i arbetet för många av kommuner med att få unga att fullfölja en gymnasieutbildning och/eller att få dem att komma till- baka till studier eller jobb. För personer som stått långt från studier och arbete innan kan det krävas extra anpassningar av vuxenutbild- ningen för att de ska fullfölja sina studier. 20Ibid, s. 37 ff. 21Arvidsson, J. Sysselsättning och social rättvisa – en nationell registerstudie om 12 269 unga vuxna med intellektuell funktionsnedsättning. 22Samordnaren för unga som varken arbetar eller studerar. Kommunernas aktivitets- ansvar, s. 13. Viktiga utgångspunkter för utredningens arbete Delegationen för unga och nyanlända till arbete (Dua) har ett lik- nande uppdrag som samordnaren då den ska bidra till minskad ung- domsarbetslöshet och effektivisering av nyanländas etablering i arbets- livet. Detta främst genom att den, , ska främja samverkan genom lokala överenskommelser mellan kommuner och Arbetsför- medlingen samt annan samverkan.23 3.2.5Vuxenutbildningen viktig för etablering av nyanlända och andra utrikesfödda har ett mycket stort antal människor sökt och beviljats asyl i . 2015 kom 163 000 asylsökande varav ungefär hälften har fått eller kan beräknas få uppehållstillstånd. En stor andel av dessa personer är i arbetsför ålder24 och kan vara en del i lösningen av arbetskraftsbehovet. De många nyanlända personerna har dock mycket olika utbildningsbakgrund och därmed olika behov av vuxen- utbildningen. Alla nyanlända har rätt till svenska för invandrare (sfi) som är en del av komvux. Utöver det är vuxenutbild- ningens övriga kurser nyanländas väg in i arbetslivet eller vidare studier. finns en utbildningsplikt för ny- anlända. Utbildningsplikten innebär att alla nyanlända som tar del av Arbetsförmedlingens etableringsinsatser, och som bedöms vara i behov av utbildning för att kunna komma i arbete, kan anvisas att söka och ta del av utbildning. Om anvisningen inte följs kan del- tagaren varnas eller stängas av från sin ersättning under en . Hur många som berörs beror på vilken bedömning Arbetsförmedlingen gör utifrån sin kartläggning av varje individs behov av insatser. Om och i så fall hur många fler som kommer att läsa på grund av plikten går inte att beräkna eftersom det är avhängigt gruppens skiftande utbildningsbakgrund samt att de flesta ny- anlända hade studerat ändå. Det kan dock innebära en ökad efter- frågan på vuxenutbildning, framför allt på grundläggande nivå. De nyanlända som inte hade läst utan plikten kan till viss del väntas vara mindre motiverade att studera än de som sökt sig till Delegationen för unga och nyanlända till arbete. Perspektiv på etableringsuppdraget. Viktiga utgångspunkter för utredningens arbete utbildning självmant vilket kan innebära svårigheter för vuxenutbild- ningen att hantera. I gymnasieskolan är språkintroduktion det fjärde största pro- grammet där av eleverna i gymnasieskolan går. 2016 hand- lade det om 35 900 elever och fanns drygt 32 000 elever registrerade på språkintroduktion. Programmet fanns i 245 av lan- dets 290 kommuner.25 Elever som började på språkintroduktion 2011 och 2012 har följts upp . För perioden ett till efter studiestart visar uppföljningen att det endast var av eleverna som gick vidare till ett nationellt program innan de fyllde . övergick till någon form av vuxenutbildning . Många unga nyanlända hinner inte slutföra språkintroduk- tionen innan de är då den övre gränsen går för att få börja läsa ett nationellt program inom gymnasieskolan. En knapp tredjedel av eleverna gick direkt från språkintroduktion till vuxenutbildning. Av de elever som går vidare till ett nationellt program är det även långt ifrån alla som uppnår en gymnasieexamen inom gymnasieskolan.26 Vuxenutbildningen kommer därmed att vara viktig även för denna grupp. som det finns ett stort antal nyanlända (dvs. personer som beviljats uppehållstillstånd på grund av flyktingskäl eller andra skyddsskäl för upp till ) finns även ett stort antal andra utrikes födda i vuxenutbildningen. 2017 studerade cirka 235 000 elever på komvux. Över en period har komvux på grundläggande nivå och gymnasial nivå ökat med drygt 45 000 elever. En stor del av ökningen () kommer av att gruppen utlandsfödda elever har blivit större. Elevökningen i komvux fortsatte på såväl grundläggande som gymnasial nivå. Allra flest studerar på gym- nasial nivå men procentuellt ökade elever som huvudsakligen läser kurser på grundläggande nivå. Inom vuxenutbildningen är 95 pro- cent på komvux grundläggande nivå och på komvux gym- nasiala nivå utrikes födda.27 Utrikesfödda inkluderar såväl nyanlända personer som utlandsfödda personer som har befunnit sig i . Inom gruppen utrikes födda är variationen mellan Uppföljning av språkintroduktion. Beskrivande statistik på nationell nivå och nyanlända elevers övergångar till och från språkintroduktion. Elever, kursdeltagare och studieresultat i grundläggande och gymnasial vuxenutbildning . Viktiga utgångspunkter för utredningens arbete En stor andel av de studerande på komvux grundläggande nivå, , har en högskoleutbildning som endast har en grundskoleutbildning som högst uppnådda utbildningsnivå. Den vanligaste kursen att läsa på komvux för utlandsfödda är svenska som andraspråk, därefter engelska varför även personer med högskoleutbildning befinner sig inom grund- läggande komvux. På gymnasial nivå har högst en grund- skoleutbildning och en högskoleutbildning. Majoriteten elever på gymnasial nivå har en gymnasieutbildning sedan tidigare28. Den heterogena elevgruppen är en del av vuxenutbildningens utma- ningar vilket kräver flexibilitet och individanpassning. 3.2.6Nyckelkompetenser för det livslånga lärandet Som beskrivet ovan är vuxenutbildningen ett viktigt verktyg för kompetensförsörjningen, för individers möjlighet till omställning, för att arbetslösa ska få kvalifikationer som matchar de jobb som finns, för att unga som varken arbetar och studerar ska komma in i systemet igen och för att nyanlända ska ha möjlighet att etablera sig i det svenska samhället och på arbetsmarknaden. Men vuxen- utbildningen är betydligt mer än ett arbetsmarknadsredskap. För en individ finns vissa förmågor och kompetenser som är viktiga att ha med sig i livet. Som en väsentlig beståndsdel av Europeiska unionens svar på globalisering och övergången till kunskapsbaserade ekono- mier föreslog att det skulle tas fram ett europeiskt ramverk för att definiera de nya grundläggande färdig- heterna som ska erhållas genom livslångt lärande.29 EU har lyft fram åtta olika så kallade nyckelkompetenser. I rekommendationen uppmanas EU:s regeringar att göra nyckelkompetenser till en del av sina strategier för livslångt lärande.30 De åtta nyckelkompetenserna som innefattar allt från matematisk och digital kompetens till kom- petens att lära sig att lära och flerspråkighet anses ge ett ökat värde för arbetsmarknaden, den sociala sammanhållningen och ett aktivt medborgarskap. kom EU överens om en ny strategisk ram för europeiskt samarbete om utbildning och yrkesutbildning (Utbildning 2020). Viktiga utgångspunkter för utredningens arbete Iprogrammet identifieras behovet av att livslångt lärande och rörlig- het blir verklighet. Detta genom utbildnings- och yrkesutbildnings- system som är mer lyhörda för förändring och den större världen. För arbetet inom EU har rådet och kommissionen tagit fram priori- teringar att arbeta med under bestämda perioder. De sex prioriter- ingarna för perioden –2020 är: •relevanta och högkvalitativa kunskaper och färdigheter för anställ- barhet, innovation, aktivt medborgarskap och välbefinnande, •inkluderande undervisning (dvs. som inkluderar den ökande mång- falden av elever), jämlikhet, likabehandling och främjande av med- borgerliga kompetenser, •öppen och innovativ utbildning för alla, helt anpassad till vår digitala era, •ordentligt stöd för lärare (t.ex. förbättrad rekrytering, urvals- och utbildningsprocesser samt fortbildning), •öppenhet och erkännande av färdigheter och kompetenser för att uppmuntra inlärning och arbetstagares rörlighet (t.ex. med hjälp av den europeiska referensramen för kvalitetssäkring), •hållbara investeringar, samt utbildningssystemens resultat och effektivitet.31 I EU-samarbetet Utbildning 2020 som är anslutet till utbyts erfarenheter och information och samtliga mål följs upp av Euro- peiska kommissionen. I förekommande fall kan ekonomiska resur- ser från de europeiska strukturfonderna användas för att förbättra de nationella utbildningssystemen i enlighet med de övergripande strategiska målen och medlemsstaternas prioriteringar. I rådets slutsatser om utbildningssamarbetet betonas bland annat att ”utbildning är av avgörande betydelse när det gäller att möta de många socioekonomiska, demografiska, miljömässiga och tekniska utmaningar som och dess medborgare står inför och kommer att stå inför ”.32 gemensamma rapport från rådet och kommissionen om genomförandet av den strategiska ramen för europeiskt utbildningssamarbete (Utbildning 2020) Nya priori- teringar för det europeiska utbildningssamarbetet. 2015/C 417/04. 2009/C 119/02. Rådets slutsatser av om en strategisk ram för europeiskt utbildningssamarbete (”Utbildning 2020”). Viktiga utgångspunkter för utredningens arbete 3.2.7Reformer som öppnar upp vuxenutbildningen för fler Regeringens nya kunskapslyft med fler platser inom vuxenutbild- ningen och införandet av en rätt att läsa på komvux för att uppnå grundläggande och/eller särskild behörighet till högskola och sär- skilda förkunskaper till yrkeshögskola samt därtill särskilda satsningar såsom ett rekryterande studiestartsstöd, öppnar upp vuxenutbild- ningen för fler och större grupper. Det handlar dels om personer som kan vara i behov av extra stöd och anpassningar dels om mycket studie- motiverade personer som vill läsa vidare på högskolan. Sammantaget ser utredningen en målgrupp som tydligt skiljer sig från tidigare inom vuxenutbildningen. är det en högre andel personer utan svenska som modersmål, personer som i många fall har flera skolmisslyckanden bakom sig eller som på andra sätt är i behov av en anpassad vuxenutbildning på olika sätt. gör omvärldens krav och dagens arbetsmarknad att fler personer som redan har en färdig gymnasieutbildning eller har ett arbete behöver kunna omskola sig och få kompetensutveckling under hela sitt yrkes- liv. Den nya sammansättningen av studerande i, och personer i behov av, vuxenutbildningen kräver förändringar av vuxenutbildningens strukturer och kompetensutveckling av dess personal för att kunna möta målgruppens förändrade och varierande behov. 3.2.9Digitaliseringen – nya krav på och nya möjligheter för vuxenutbildningen Utvecklingen av ett allt mer digitaliserat samhälle och arbetsliv inten- sifieras vilket ställer krav på vuxenutbildningens former, inlärning och lärarnas kompetens. Den snabba digitala utvecklingen förstärker ytter- ligare behovet av individers kompetensutveckling för att komma in på arbetsmarknaden eller för redan yrkesverksamma att kunna följa med i utvecklingen. Nya kompetenser behövs i ett digitaliserat arbetsliv där allt fler jobb kommer att förändras i grunden eller försvinna på grund av att digitala system automatiserar jobb eller arbetsuppgifter. Viktiga utgångspunkter för utredningens arbete En ökad digitalisering i samhället i stort ställer allt högre krav på medborgares förmåga till källkritik och medie- och informations- kunnighet.33 Samhällets digitalisering där allt fler ärenden förväntas göras online har förenklat vardagen för många som de som saknar tillräcklig digital kompetens halkar efter. Det talas om en digital klyfta och ett digitalt utanförskap där en del av lösningen handlar om utbildning.