sou · H6B368 · 2018-08-22 00:00:00 — För att säkerställa att en identi- tetskontroll kan genomföras ska i dessa fall i stället bekräftelsen alltid göras vid personlig inställelse hos socialnämnden, vilket i de flesta fall sker även . Bekräftelsen ska, på samma sätt som , skriftligen godkännas av socialnämnden och modern. Kravet på bevittning ska finnas kvar för bekräftelser av faderskap som avser myndiga barn. Liksom ska en sådan bekräftelse skrift- ligen godkännas av barnet självt. Utredningen anser att det är lämpligt att formkraven för fast- ställande av faderskap genom bekräftelse fortsatt regleras i 1 kap. 4 § FB. Liksom kommer, genom hänvisningar till bestämmel- sen, samma formkrav att gälla för bekräftelse av föräldraskap enligt 1 kap. 9 § FB och för bekräftelse av moderskap eller faderskap när en av eller båda föräldrarna har ändrat könstillhörighet. Elektronisk bekräftelse ska vara möjlig Utredningen lämnar förslag som gör det möjligt att bekräfta fader- skap eller föräldraskap elektroniskt från barnets födelse. Samma formkrav ska gälla som för en bekräftelse enligt huvud- regeln i 1 kap. 4 § FB, med den skillnaden att en elektronisk bekräft- else inte ska godkännas av socialnämnden. Möjligheten att bekräfta elektroniskt ska gälla om barnet, modern och den som bekräftar faderskapet eller föräldraskapet är folkbokförda i . En ytter- ligare förutsättning ska vara att modern och den som bekräftar är myndiga. En elektronisk bekräftelse ska göras i ett system som till- handahålls och administreras av . Utredningen gör bedömningen att de formkrav som är nödvän- diga för att säkerställa bekräftelsens karaktär som rättshandling kan uppfyllas genom en elektronisk bekräftelse. Genom kravet på moderns godkännande kan en elektronisk bekräftelse säkerställa att fader- skapet och föräldraskapet fastställs korrekt. Godkännandet innebär att modern och den som bekräftar faderskapet eller föräldraskapet ges möjlighet att lämna samstämmiga uppgifter när de är övertygade om att barnet är deras gemensamma. Det medför enligt utred- ningens bedömning att en elektronisk bekräftelse i ett sådant fall innebär att den som bekräftar faderskapet eller föräldraskapet också kan antas vara far eller förälder. godkännande ska därför inte krävas vid elektronisk bekräftelse. Eftersom en grundläggande förutsättning för att kunna fastställa ett faderskap eller föräldraskap är att barnet föds levande, anser utredningen att det inte är en lämplig ordning att en elektronisk be- kräftelse ska kunna lämnas före barnets födelse. Föräldrarna ska ges möjlighet att i samband med en elektronisk bekräftelse av faderskap eller föräldraskap anmäla gemensam vård- nad om barnet. ska fortsatt ha ett ansvar för att barnet får en rättslig förälder fastställd. Om faderskapet eller föräldraskapet inte har blivit fastställt från barnets födelse ska socialnämndens skyldighet att utreda faderskapet inträda. Nämnden får ta upp utred- ningen tidigare. ska underrätta socialnämnden i de fall ett barn inte har en far eller förälder fastställd . Enligt utredningen är det inte lämpligt att socialnämndens utred- ningsskyldighet inträder som föräldrar har möjlighet att elektroniskt bekräfta faderskap eller föräldraskap. skyldighet att utreda faderskap bör därför senareläggas. Förslaget innebär att socialnämndens skyldighet att försöka utreda vem som är förälder och se till att det fastställs ett faderskap eller föräldraskap ska ändras så att det framgår att utredningsskyldigheten inträder vid den senare tidpunkten. Som tidigare ska gälla att barnet ska stå under någons vårdnad och ha hemvist här i landet för att utrednings- skyldigheten ska gälla. En ändring görs i enlighet med detta i 2 kap. 1 § FB. Utredningsansvaret är alltså oförändrat jämfört med . För- slaget om elektronisk bekräftelse innebär att många föräldrar inte kommer att behöva stöd av socialnämnden utan i stället kommer att använda den nya möjligheten för bekräftelse. Nya regler om rättsgenetisk undersökning vid utredning av faderskap Utredningen föreslår att en ny lag om rättsgenetisk undersökning ska ersätta lagen (1958:642) om blodundersökning m.m. vid utred- ning av faderskap. Med en rättsgenetisk undersökning avses en undersökning som genomförs av en enskilds arvsanlag på uppdrag av det allmänna för att utreda en fråga om faderskap. Undersök- ningen genomförs numera med DNA-analys. Den nya lagen ska gälla för utredning av faderskap vid domstol och socialnämnd. Lagen är teknikneutral och uppställer inte krav på att undersökningen genomförs med en viss metod, exempelvis DNA-analys av munskrap eller analys av blod. Lagen innehåller bestämmelser om rättsgenetisk undersökning för fastställande av faderskap och hävande av faderskap. Beslut om rättsgenetisk undersökning får avse barnet, modern och den man som är möjlig far till barnet. Utredningen kommer fram till att i mål om fastställande av fader- skap ska under vissa förutsättningar ett förordnande om rätts- genetisk undersökning för utredning av faderskap på vävnad från en avliden man få meddelas. Utredningen anser att det i fråga om fast- ställande av faderskap finns starka skäl att möjliggöra att en sådan undersökning kan genomföras. Ett förordnande får endast meddelas om det kan antas att mannen har haft samlag med modern barnet kan ha tillkommit. En ytterligare förutsättning för ett förordnande är att domstolen gör bedömningen att skälen för åt- gärden uppväger det intrång eller men i övrigt som åtgärden innebär för den avlidna mannen eller annat motstående intresse. Efter att ett faderskap fastställts genom bekräftelse eller dom ska på samma sätt som domstol få besluta om rättsgenetisk under- sökning under förutsättning att det har kommit fram en ny om- ständighet som ger anledning att anta att någon annan man än den som har fastställts vara far har haft samlag med modern barnet kan ha tillkommit. Utredningen anser inte att möjligheten att förordna om en ny rättsgenetisk undersökning bör utvidgas. En man som med hjälp av en äldre teknik har blivit utesluten som far till ett visst barn kommer även med en förnyad undersökning med DNA-analys att uteslutas som far. Resultatet av en ny undersökning medför därmed i praktiken främst en möjlighet att häva ett tidigare fastställt faderskap. Mot den bakgrunden anser utredningen att de avvägningar som lagstiftaren har gjort, att den vetenskapliga utvecklingen beträffande undersökningar i sig inte bör utgöra ett tillräckligt skäl för ett förordnande om ny undersökning, fortfarande gör sig gällande. Den nya lagen innehåller också bestämmelser bl.a. om behörig domstol, hur beslut överklagas och om handläggningen vid domstol. Det finns regler om att domstol kan förelägga vite eller besluta om biträde av för att säkerställa att det finns effektiva medel för att utreda faderskap. Kostnaden för provtagning och rättsgenetisk undersökning enligt den nya lagen och när socialnämnd initierar en sådan undersökning enligt 2 kap. 6 § FB ska betalas av allmänna medel. ska vara den enda aktör som ska utföra rättsgenetiska undersökningar på uppdrag av det allmänna. Skälet är främst svårigheter i fråga om behovet av uppföljning och tillsyn för att tillgodose kravet på rättssäkerhet, om fler aktörer än Rättsmedi- cinalverket kan anlitas av socialnämnd och domstol. Verksamheten ska vara anslagsfinansierad i stället för avgiftsfinansierad. Det bety- der bl.a. att kostnaden för rättsgenetiska undersökningar som krävs för att uppfylla det statliga åtagandet att utreda frågor om faderskap i sin helhet kommer att bäras av staten. Införande av en föräldraskapspresumtion Förslaget bedöms få positiva konsekvenser för kvinnliga gifta par och kvinnor som är registrerade partner samt de gifta par där en av eller båda makarna har ändrat könstillhörighet när ett barn föds. Föräldraskapet kommer nämligen i samtliga dessa fall att presumeras i stället för att fastställas genom bekräftelse eller dom. Barn till gifta föräldrar kommer att behandlas mer lika och förslaget kan innebära positiva konsekvenser för barn. Förslaget påverkar endast en förhållandevis liten del av det antal utredningar som socialnämnderna genomför totalt sett . Utredningen bedömer därmed att förslaget för kommunernas del får begränsade konsekvenser. Nytt sätt att bekräfta faderskap och föräldraskap Förslaget får positiva konsekvenser för majoriteten av alla barn som föds i när modern är ogift. Det betyder att förslaget berör drygt 45 000 barn och deras föräldrar . Faderskap och för- äldraskap kommer att kunna bekräftas elektroniskt i dessa fall i stäl- let för vid ett besök hos socialnämnden. Förslaget innebär även en ökad tillgänglighet och lägre kostnader för föräldrar. För barn kan förslaget innebära positiva konsekvenser. Om bekräftelse görs elek- troniskt kommer fler barn än att få faderskapet eller föräldra- skapet registrerat i folkbokföringen i nära anslutning till barnets födelse. Det är en påtagligt än vad som gäller för exempelvis bekräftelse av föräldraskap. De förenklingar som föreslås innebär att socialnämndernas sam- mantagna kostnader för ärendehanteringen beräknas minska med i vart fall . Beräkningen kan påverkas av flera olika faktorer, exempelvis lönekostnad och hur varje enskild socialnämnd handlägger utredningar av faderskap. Beroende på hur beräkningen görs kan besparingen bedömas uppgå till så mycket som 190 miljo- ner kronor. ska ansvara för att ta fram en funktion för elektro- nisk bekräftelse. Inför att lagändringarna träder i kraft ska Skatte- verket ges i uppdrag att ta fram en säker process för e-tjänsten för Kostnaden för att utveckla en teknisk lös- ning för att hantera elektroniska bekräftelser beräknas uppgå till . Den uppskattade årliga förvaltningskostnaden är . Medlen kan tas från utgiftsområde 25 (All- männa bidrag till kommuner), ett anslag som finansieras genom de minskade kostnader som följden blir för kommunerna när den nu- varande hanteringen hos socialnämnderna för motsvarande ärenden uteblir. Nya regler om rättsgenetisk undersökning En rättsgenetisk undersökning blir aktuell för av alla nyfödda barn. Det innebär att ungefär 2 300 barn och deras föräldrar berörs av förslaget. Förslaget kan innebära positiva konsekvenser för barn. Förslaget att ska vara den aktör som ska utföra rättsgenetiska undersökningar på uppdrag av det allmänna och att verksamheten ska vara anslagsfinansierad innebär att de under- sökningar som socialnämnd tar initiativ till inte kommer att belasta den kommunala budgeten. Förslaget bedöms minska de kommunala kostnaderna nationellt sett med . Sam- tidigt föreslås att den rättsgenetiska verksamheten vid Rättsmedi- cinalverket finansieras genom anslag och att medel tas från utgifts- område 25 (Allmänna bidrag till kommuner). Bedömningen görs därför att förslaget om anslagsfinansiering sammantaget inte innebär någon ekonomisk konsekvens för det allmänna. De nya reglerna föreslås träda i kraft . The Paternity and Parenthood Inquiry has had the remit of reviewing parts of the rules of the Children and Parents Code on establishing paternity and parenthood. Our remit has had a clear focus on three areas. Our remit has included: •considering whether the parenthood of a spouse or registered partner should be presumed in cases of assisted fertilisation in the same way as how paternity is currently assumed for a married man; •presenting proposals for how the rules for acknowledgement of paternity and parenthood for unmarried persons can be moder- nised and simplified, taking account of the importance of an of paternity being correct and the possibilities of simplifying the procedure offered by digitalisation; •carrying out a review of the regulations on forensic genetic examinations in the investigation of paternity. Parenthood is presumed in the same way as paternity when the mother is married The Inquiry proposes that parenthood under Chapter 1, Section 9 of the Children and Parents Code should be presumed for the woman who is married to or the registered partner of the child’s mother in the same way as paternity is presumed for a married man. A presumption of parenthood raises the question of equal treat- ment in the situation where the child has been conceived through assisted fertilisation with donated sperm. The starting point for the positions taken by the Inquiry is that the regulation of parenthood must be equal and must not distinguish between people on account of sexual orientation or sex unless there are particularly strong reasons to do so. The presumption of paternity builds on the idea that in the vast majority of cases it specifies the genetic father as the child’s legal father. So the situation for the presumption of paternity differs to some extent from what would apply to a presumption of parent- hood. Regarding the first presumption, it is in most cases the sexual intercourse – and genetic relationship – that determines who is considered to be a parent. When it comes to the second presumption, it is the assisted fertilisation – and the consent given by the mother’s spouse or registered partner to the treatment – that determines who is considered to be a parent. Assisted fertilisation for a married female couple always involves donated sperm. As regards a different- sex married couple who undergo assisted fertilisation, this happens in exceptional cases. However, the presumption of paternity also applies to that situation. The rules for satisfying a child’s right to find out about its origins are also the same for a child of a same sex couple as for a child of a different-sex couple. The Inquiry therefore considers that the fact donated sperm are always used when a same- sex couple have a child is not a strong reason against a presumption of parenthood since that can also be the case regarding a married different-sex couple and then paternity is always presumed for the man in the marriage. There is a risk that a parenthood presumed in the future may be set aside if the requirements for parenthood after assisted fertilisation have not been met. The rules recently adopted by the Riksdag (Swedish Parliament) on parenthood after assisted fertilisation abroad (Govt 2017/18:155, Committee Report 2017/18:SoU20, Riksdag Comm. 2017/18:368) mean that this risk will also exist when paternity is presumed. One result of the new rules is that the grounds for setting aside paternity or parenthood will be the same for different-sex couples and same-sex couples. In view of this, the risk that a parenthood may be set aside in the future cannot be considered a strong reason against a presumption of parenthood. To sum up, the Inquiry considers that there are no strong reasons for treating parenthood for married couples differently when a child has been conceived through assisted fertilisation. A presumption of parenthood should therefore be introduced. This means that it is the marriage that has legal effect for parenthood on the birth of the child. The presumption of parenthood should be framed in the same way as the presumption of paternity. It should be possible to set aside a parenthood on the same grounds as apply to setting aside a paternity if the child has been conceived through assisted fertili- sation with donated sperm. In such cases a court should declare in an action brought by the child or the woman in the marriage that the woman is not a parent of the child. In addition, a number of consequential amendments are proposed on account of the intro- duction of a presumption of parenthood. Presumption of paternity and maternity when a parent has changed their gender1 The Inquiry proposes that a legal parenthood should also be assumed when a person who has given birth to a child is married and one or both of the spouses have changed their gender. In the view of the Inquiry, the presumption of parenthood makes it clear that marriage is also of free-standing importance for legal parenthood in cases of assisted fertilisation. This means that it is not the genetic link between the child and the parent who did not give birth to the child that is the idea underlying this presumption rule. The fundamental requirement for legal parenthood in cases of assisted fertilisation is consent to the treatment through which the child has been conceived. In the view of the Inquiry, a presumption should therefore also apply when the person who has given birth to a child is married and one or both of the spouses have changed gender. 1The Riksdag decided in 2018 to introduce special regulations on paternity and maternity for situations in which persons have children after one or both of them have changed their gender (Govt 2017/18:155, Committee Report 2017/18:SoU20, Riksdag Comm. 2017/18:368). The regulations enter into force on 1 January 2019. means that a presumption applies in the same way for different-sex couples and, through the Inquiry’s proposal, for same-sex couples who are married. In some cases the child may have been conceived through sexual intercourse and in other cases the child may have been conceived through assisted fertilisation. The presumption of paternity and maternity when one or both parents have changed gender should be framed in the same way as the presumption of paternity. It should be possible to set aside paternity or maternity on the same grounds as apply to the setting aside of paternity. In such cases a court should declare in an action brought by the child or the man or the woman in the marriage that the man or woman is not a father or mother of the child. In addition, a consequential amendment is proposed on account of the intro- duction of a presumption of maternity. New way of confirming paternity and parenthood Change of formal requirements for acknowledgement An acknowledgement of paternity is made in writing. The Inquiry proposes removing the witnessing requirement for acknowledge- ments that relate to children who have not attained 18 years. To ensure that an identity check can be performed, the acknowledge- ments in these cases should instead always be made at a personal visit to the municipal social welfare committee, as also happens in most cases today. The acknowledgement should, in the same way as today, be accepted in writing by the social welfare committee and the mother. The witnessing requirement should be retained for acknowledge- ments of paternity regarding children who are legally competent. As is the case today, the acknowledgement should be accepted in writing by the child itself. The Inquiry considers that it is appropriate to continue to regulate the formal requirements for the of paternity by acknowledgement in Chapter 1, Section 4 of the Children and Parents Code. As is the case today, the same formal requirements will also apply, through references to that provision, to acknowledgement of parenthood under Chapter 1, Section 9 of the Children and Parents Code and for acknowledgement of maternity and paternity when one or both parents have changed gender. Electronic acknowledgement should be possible The Inquiry presents a proposal that makes it possible to confirm paternity or parenthood electronically within 14 days of the birth of the child. The same formal requirements as under the main rule in Chapter 1, Section 4 of the Children and Parents Code should apply, with the difference that an electronic acknowledgement will not have to be accepted by the social welfare committee. The possibility of acknowledging electronically should apply if the child, the mother and the person acknowledging paternity or parenthood are registered as being resident in . A further requirement should be that the mother and the person making the acknowledgement are legally competent. An electronic acknowledgement should be made in a system provided and administered by the . The Inquiry makes the assessment that the formal requirements that are necessary to ensure the character of the acknowledgement as an act with legal consequences can be met through an electronic acknowledgement. The requirement of the mother’s approval means that an electronic acknowledgement can ensure that paternity and parenthood are established correctly. The approval means that the mother and the person acknowledging paternity or parenthood are able to provide concordant information when they are convinced that the child is their common child. As a result, the Inquiry make the assessment that an electronic acknowledgement in cases of this kind means that the person acknowledging paternity or parenthood can also be assumed to be the father or parent. Therefore an approval by the social welfare committee should not be required in cases of electronic acknowledgement. Since paternity or parenthood can only be established if the child is born alive, the Inquiry considers that it is not appropriate to have a system in which an electronic acknowledgement can be made before the birth of the child. Parents should be able to register joint custody of the child in conjunction with an electronic acknowledgement of paternity or parenthood. Responsibilities of the social welfare committee The social welfare committee should continue to have a responsibility for establishing a legal parent of the child. If paternity or parenthood has not been established within 14 days from the birth of the child, the social welfare committee’s obligation to investigate paternity comes into effect. may take up the investigation at an earlier point. should notify the social welfare committee in cases where a father or parent has not been established on the fifteenth day. In the view of the Inquiry it is not appropriate for the social welfare committee’s obligation to conduct an inquiry to come into effect while parents are able to acknowledge paternity or parenthood electronically. The social welfare committee’s obligation to investi- gate paternity should therefore be deferred. The Inquiry’s proposal is that the social welfare committee’s obligation to investigate who is the parent and to ensure that paternity or parenthood is established should be altered to state that the obligation to conduct an investi- gation comes into effect at the later point in time. As before, the obligation to conduct an investigation should only apply if the child is in someone’s custody and has its habitual in . An amendment to this effect is proposed to Chapter 2, Section 1 of the Children and Parents Code. So, the obligation to conduct an investigation is unchanged com- pared with the present position. The proposal for electronic acknowledgement means that many parents will not need the support of the social welfare committee and will use the new option for acknowledgement instead. New regulations on forensic genetic examinations in the investigation of paternity The Inquiry proposes a new act on forensic genetic examinations to replace the Act concerning blood tests etc. in the investigation of paternity (1958:642). A forensic genetic examination means an examination that is conducted on a person’s genes on behalf of the public authorities in order to investigate the question of paternity. This examination is now conducted by DNA analysis. The new act should apply to the investigation of paternity by courts and social welfare committees. The act is technology neutral and does not require the examination to be conducted using a certain method, for example DNA analysis of oral swabs or blood analysis. The act contains provisions on forensic genetic examinations for the of paternity and setting aside of paternity. An order for a forensic genetic examination can refer to the child, the mother and the man who is a possible father of the child. The Inquiry has concluded that in cases concerning the establish- ment of paternity it should be possible, under certain circumstances, to order a forensic genetic examination of tissue from a deceased man for investigation of paternity. The Inquiry considers that there are strong reasons to enable such an examination to be conducted regarding the of paternity.