sou · H6B368 · 2018-08-22 00:00:00 — Myndigheten bör därför till- föras medel av engångskaraktär med och där- efter med . Medlen kan tas från utgifts- område 25 (Allmänna bidrag till kommuner). Förslaget att ska utarbeta informationsmaterial i samarbete med MFoF och får endast marginella konsekvenser för verket. Eventuella kostnadsökningar i den delen bör kunna hanteras inom befintliga ramar. ska ansvara för att ta fram en funktion för elektronisk bekräftelse och även ansvara för driften av systemet. Inför att lag- ändringarna träder i kraft ska ges i uppdrag att ta fram en säker process för tjänsten för elektronisk bekräftelse. har uppskattat att kostnaden för att utveckla en teknisk lösning för att hantera elektroniska bekräftelser uppgår till . Den uppskattade årliga förvaltningskostnaden är . Medlen kan genom en tillämpning av finansieringsprincipen tas från utgiftsområde 25 (Allmänna bidrag till kommuner), efter- som utredningen föreslår att det anslaget ska minskas på sätt som framgår av avsnitt 13.3.4. Det nya sättet att bekräfta faderskap och föräldraskap innebär minskade kostnader för kommunerna när den nuvarande hanteringen hos socialnämnderna för motsvarande ären- den uteblir. Förslaget att MFoF i samråd med bl.a. ska utarbeta informationsmaterial bedöms få endast marginella konsekvenser för . Eventuella kostnadsökningar i denna del bör kunna han- teras inom befintliga ramar. 13.3.6Konsekvenser för andra myndigheter Bedömning: Uppdraget att utarbeta informationsmaterial om ett nytt sätt att bekräfta det rättsliga föräldraskapet medför begrän- sade konsekvenser för MFoF och marginella konsekvenser för . Eventuella kostnadsökningar bör kunna hanteras inom befintliga ramar. De kostnadsökningar som kan uppkomma till följd av att MFoF och behöver omarbeta sina rutiner, före- skrifter och allmänna råd är marginella och bedöms också kunna hanteras inom befintliga ramar. Blivande föräldrar får information om hur det går till att be- kräfta det rättsliga föräldraskapet från bl.a. mödrahälsovården, lands- tingen och socialnämnderna. Förslaget innebär att det uppdras åt MFoF, att i samråd med och , ta fram informationsmaterial om att en bekräftelse av det rättsliga föräldra- skapet för ett nyfött barn kan göras elektroniskt. Det ingår även att sprida informationen till relevanta verksamheter. Bedömningen görs att uppdraget medför begränsade eller marginella konsekvenser för aktuella myndigheter. Eventuella kostnadsökningar för MFoF och med anledning av uppdraget bör kunna hanteras in- om befintliga ramar. De kostnadsökningar som kan uppkomma till följd av att MFoF och behöver omarbeta rutiner, föreskrifter och all- männa råd är marginella och bedöms kunna hanteras inom befintliga ramar. 13.3.7Konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män Bedömning: Jämställdheten mellan kvinnor och män bedöms en- dast påverkas marginellt. Förslaget kan få marginella konsekvenser för jämställdheten då det kan ses som positivt att män ges möjlighet att vara mer delaktiga i frågan om bekräftelse. En elektronisk bekräftelse utgår från att det är den som bekräftar faderskapet eller föräldraskapet som initierar bekräftelsen genom att ange barnets personnummer i den tjänst som tillhandahåller. Dagens rutiner utgår från att social- nämnden kontaktar modern eftersom det naturligen saknas uppgift om vem som är far eller förälder när socialnämnden underrättas om att ett barn har fötts. Bedömning: Förslaget bedöms inte ha några nämnvärda konse- kvenser för de övriga aktörer och förhållanden som anges i 14 och 15 §§ kommittéförordningen. Utredningen bedömer att förslaget inte får några nämnvärda konse- kvenser för företag eller andra enskilda än de som beskrivits ovan. Förslaget bedöms inte heller få några nämnvärda konsekvenser för domstolar eller andra myndigheter än MFoF, och Social- styrelsen. Förslaget bedöms inte heller få några konsekvenser för det brottsförebyggande arbetet, sysselsättning eller offentlig service i olika delar av landet, eller för möjligheterna att nå de integrations- politiska målen. Inte heller bedöms förslaget få konsekvenser för den personliga integriteten. Förslaget påverkar inte inter- nationella åtaganden. 13.4Nya regler om rättsgenetisk undersökning Utredningen har kommit fram till att en ny lag om rättsgenetisk undersökning ska ersätta lagen (1958:642) om blodundersökning m.m. vid utredning av faderskap. Den nya lagen ska gälla för utredning av faderskap vid domstol och socialnämnd. Lagen innehåller bestäm- melser om rättsgenetisk undersökning för fastställande av faderskap och hävande av faderskap. Beslut om rättsgenetisk undersökning får avse barnet, modern och den man som är möjlig som far till barnet. I mål om fastställande av faderskap ska under vissa förutsättningar ett förordnande om rättsgenetisk undersökning för utredning av faderskap på vävnad från en avliden man få meddelas. RMV ska anges som den aktör som ska utföra rättsgenetiska undersökningar på uppdrag av det allmänna. Verksamheten föreslås vara anslagsfinansierad i stället för avgiftsfinansierad. Bedömning: Förslaget bedöms få begränsade konsekvenser för enskilda. Som nämnts ovan föds cirka 115 000 barn i . Statistik från RMV visar att andelen av det totala antalet nyfödda barn i där det blir aktuellt att utföra en rättsgenetisk undersökning historiskt sett har legat förhållandevis de senaste fem de- cennierna.5 Behovet av en rättsgenetisk undersökning bedöms där- med vara detsamma, oavsett förslaget om en ny lag. Frågan om en rättsgenetisk undersökning kan beräknas bli aktuell för ungefär 2 pro- cent av alla nyfödda barn. Det innebär att ungefär 2 300 barn berörs av förslaget. Även modern och den presumtiva fadern till barnet berörs av förslaget eftersom en rättsgenetisk undersökning för utredning av faderskap, förutom barnet, omfattar 5RMV (2001), Om faderskap och rättsgenetiska undersökningar – teknikutveckling, organisation och resultat, rapport 2001:2, s. 39, och statistik vid utredningens besök , som visar att andelen varierat mellan och 2procent av varje årskull nyfödda barn. även modern och mannen. Antalet rättsgenetiska undersökningar bedöms inte öka annat än ytterst marginellt till följd av förslaget att domstol får meddela förordnande om rättsgenetisk undersökning för utredning av faderskap på vävnad från en avliden man. Det är därmed fråga om begränsade konsekvenser till följd av förslaget. Bedömning: Förslaget kan innebära positiva konsekvenser för barn. Frågan om en rättsgenetisk undersökning aktualiseras för av alla nyfödda barn. Det innebär att förslaget bedöms be- röra cirka 2 300 barn . Förslaget innebär att det finns en tyd- lig reglering för de fall där en utredning av faderskap vid socialnämnd eller domstol behöver omfatta en rättsgenetisk undersökning. Det betyder att det finns ett effektivt rättsmedel för att utreda faderskap. Förslaget innebär att i de enstaka fall där vävnad från en avliden man behöver undersökas för att kunna fastställa ett faderskap finns ut- tryckligt stöd i lag. Förslaget kan därmed innebära positiva konse- kvenser för barn eftersom fler barn kan komma att få en rättslig far fastställd. Bedömning: Förslaget att verksamheten hos RMV ska finan- sieras genom anslag innebär en marginell positiv konsekvens för kommuner. Utredningen föreslår att kostnaden för att genomföra rättsgenetisk undersökning enligt den nya lagen ska belasta statsbudgeten. Det betyder att sådana undersökningar som socialnämnd tar initiativ till enligt inte kommer att belasta den kommunala bud- geten. Inte heller behöver upphandlingar genomföras, vilket innebär en viss besparing för den enskilda kommunen. Förslaget innebär en tydlig regel att endast RMV ska genomföra sådan rättsgenetisk undersökning som socialnämnd bedömer krävs för en utredning av faderskap. Den tydligheten medför att social- nämnden inte behöver överväga eller ta ställning till eventuella andra alternativ som erbjuds verksamheten. Förslaget påverkar inte den kommunala självstyrelsen, men be- döms minska de kommunala kostnaderna nationellt sett med . föreslår utredningen att verksam- heten vid RMV ska finansieras genom anslag. Medel för det kan med tillämpning av finansieringsprincipen tas från utgiftsområde 25 (All- männa bidrag till kommuner), jfr avsnitt 13.3.4. Bedömningen görs därför att förslaget i sin helhet endast innebär en marginell positiv konsekvens för en enskild kommun. Bedömning: Förslaget bedöms inte få annat än marginella kon- sekvenser för domstolar. Eventuella kostnadsökningar bör kunna hanteras inom befintliga ramar. Förslaget att RMV:s verksamhet ska vara anslagsfinansierad innebär att domstolars budget bör minskas med eftersom kostnaden för rättsgenetiska undersökningar inte längre kommer att belasta domstolarna. Den föreslagna lagen innebär på samma sätt som att domstol får förordna om rättsgenetisk undersökning i vissa fall. I lagen tyd- liggörs att domstol under vissa förutsättningar även får besluta om rättsgenetisk undersökning av vävnad från en avliden man. Med hän- syn till vad som har framkommit om antalet ärenden i sådana situationer görs bedömningen att det endast kommer att vara fråga om ett mycket begränsat antal förordnanden . Det innebär att förslaget endast medför marginella konsekvenser för domstolarna. De kostnadsökningar som kan uppkomma till följd av att Domstols- verkets handbok behöver ses över är marginella. Eventuella kostnads- ökningar bör kunna hanteras inom befintliga ramar. Förslaget att verksamheten vid RMV ska finansieras genom an- slag innebär att domstolars budget totalt sett bör minskas i motsvarande storleksordning eftersom kostnaden för rättsgenetiska undersökningar inte längre kommer att belasta domstolarna. Bedömning: De kostnadsökningar som kan uppkomma till följd av att MFoF behöver omarbeta sina rutiner, föreskrifter och all- männa råd är marginella och bedöms kunna hanteras inom befint- liga ramar. Den nya lagen innebär att MFoF behöver se över och omarbeta före- skrifter och allmänna råd i de delar som berör socialnämndernas initiativ till rättsgenetisk undersökning och möjligheten för domstol att förordna om rättsgenetisk undersökning på vävnad från en avliden man. Som angetts ovan i avsnitt 13.2.6 pågår vid myndigheten ett arbete med att ta fram ett kunskapsstöd. De kostnads- ökningar som kan uppkomma till följd av att MFoF behöver omarbeta sina rutiner, föreskrifter och allmänna råd är marginella och bedöms kunna hanteras inom befintliga ramar. Bedömning: Förslaget att RMV ska utföra samtliga rättsgenetiska undersökningar på uppdrag av det allmänna får begränsade konse- kvenser för myndigheten. RMV bör med anledning av att verksamheten ska anslagsfinan- sieras tillföras medel med . Medlen kan tas från utgiftsområde 25 (Allmänna bidrag till kommuner) eftersom förslaget om en elektronisk bekräftelse innebär att det utgiftsområdet kommer att minska på ett sådant sätt att förslagen som helhet väl rymmer den nu aktuella kostnadsökningen. Medel kan även omfördelas inom utgiftsområde 04 (Rättsväsendet) efter- som kostnaden för rättsgenetiska undersökningar inte längre kom- mer att belasta domstolarna. Majoriteten av de rättsgenetiska undersökningar som genomförs för att utreda en fråga om faderskap sker på uppdrag av socialnämnd. De undersökningar som genomförs på uppdrag av domstol är enligt uppgift från RMV klart färre, och utgör mindre än en femtedel av samtliga genomförda undersökningar . Som angetts ovan i avsnitt 13.4.2 visar statistik att andelen av det totala antalet nyfödda barn i där det blir aktuellt att utföra en rättsgenetisk under- sökning historiskt sett har legat förhållandevis de senaste tre decennierna. Det innebär att bedömningen görs att RMV kom- mer att utföra cirka 2 000–2 300 rättsgenetiska undersökningar på uppdrag av det allmänna. Det innebär en ökning jämfört med antalet ärenden med ungefär 1 000 ärenden. Mängden ärenden beräknas dock hamna i paritet med de antal ärenden som RMV har genomfört under exempelvis perioden –2011. Den totala kostnaden för att genomföra rättsgenetiska under- sökningar enligt förslaget beräknas till . En konsekvens av förslaget är att hela kostnaden kommer att belasta stadsbudgeten. En mindre del av kostnaden, uppskattningsvis 2 mil- joner kronor, belastar redan statsbudgeten genom att domstolarna står kostnaden för rättsgenetiska undersökningar som beslutas av domstol. RMV uppskattar därför att ytterligare skulle belasta statsbudgeten om en anslagsfinansiering genomförs. Medel för utgiften kan med tillämpning av finansieringsprincipen tas från utgiftsområde 25 (Allmänna bidrag till kommuner), eftersom ut- redningens förslag innebär att kommunerna kommer att få minskade kostnader för rättsgenetiska undersökningar. Det finns även möjlig- het att omfördela medel inom utgiftsområde 04 (Rättsväsendet), efter- som kostnaden för rättsgenetiska undersökningar inte längre kom- mer att belasta domstolarna. Förslaget att verksamheten ska anslagsfinansieras bedöms få vissa andra konsekvenser för RMV. Det innebär exempelvis ekonomiska besparingar för verksamheten eftersom administrativt arbete som krävs vid finansiering genom avgift inte längre krävs. Bedömning: Förslaget innebär att en osäkerhet om vilka aktörer som kan utföra en rättsgenetisk undersökning på uppdrag av det allmänna undanröjs. För företag generellt får förslaget inga nämn- värda konsekvenser, men förutsättningarna påverkas negativt för ett företag. Utredningen har kommit fram till att endast RMV ska utföra rätts- genetiska undersökningar för att utreda faderskap på uppdrag av det allmänna. Utredningen bedömer att genom en tydlig reglering undan- röjs en osäkerhet om vad som gäller. Det finns enligt uppgift från Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (Swedac) två ackredi- terade laboratorier för genetisk analys i . Utredningen har varit i kontakt med båda dessa företag, och det är endast ett av före- tagen som bl.a. bedriver verksamhet med faderskapsundersök- ningar. Detta företag, , bedriver också annan verksamhet mot bakgrund av metoden med DNA-analys. Det finns andra företag som har deltagit i upphandlingar som kommuner har genomfört . De upphandlingar som utredningen har tagit del av har dock samtliga ställt som krav att verksamheten ska vara ackrediterad. Det innebär att företag i stort inte påverkas av förslaget. Det påverkar inte heller konkurrensförhållanden mellan företag, varken mindre i förhållande till större, eller på annat sätt. Detta eftersom förslaget gäller lika för all sådan verksamhet som vänder sig till i fråga om faderskaps- undersökningar. Förslaget påverkar det företag som erbjuder faderskapsundersökningar till socialnämnder negativt. En följd av utredningens förslag är alltså att inte längre på uppdrag av socialnämnd kommer att kunna genomföra faderskapsundersökningar inom ramen för den föreslagna lagen. Det hindrar visserligen inte att en undersökning utförd av bolaget kan ha betydelse i en fråga om faderskap. Det får dock ändå givetvis konse- kvenser för företaget, eftersom socialnämnd kommer att vända sig till RMV för sådan undersökning som ska genomföras med stöd av den föreslagna lagen. De upphandlingar som socialnämnder har genomfört med företaget och som utredningen har tagit del av har i flera fall lett till avtal som löpt i taget, med möjlighet till förlängning. Med hänsyn till den tidpunkt som utredningen före- slår för ikraftträdande (se avsnitt 12.1) finns möjlighet för företaget att anpassa verksamheten efter den tydliga reglering som föreslås. 13.4.9Konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män Bedömning: Förslaget bedöms inte påverka jämställdheten mel- lan kvinnor och män. Förslaget bedöms inte påverka jämställdheten mellan kvinnor och män. Bedömning: Förslaget bedöms inte ha några nämnvärda konse- kvenser för de övriga aktörer och förhållanden som anges i 14 och 15 §§ kommittéförordningen. Utredningen bedömer att förslaget inte får några nämnvärda konse- kvenser för andra myndigheter än domstolar, MFoF och RMV. För- slaget bedöms inte heller få några konsekvenser för det brottsföre- byggande arbetet, sysselsättning eller offentlig service i olika delar av landet, eller för möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen. Inte heller bedöms förslaget få konsekvenser för den personliga inte- griteten. Förslaget påverkar inte internationella åtaganden. 14.1Förslaget till lag om ändring i Om det inte är fråga om fall som avses i 1 § eller 9 § första stycket eller om rätten har meddelat förklaring enligt 2 § första stycket eller 9 a §, fastställs faderskapet genom bekräftelse eller dom. I fall som avses i 9 § andra och tredje styckena fastställs i stället föräldraskapet för en kvinna. Faderskap eller föräldraskap fastställs dock inte om 1.modern har genomgått en insemination eller befruktning utanför kroppen enligt 6 eller 7 kap. lagen (2006:351) om genetisk integritet m.m. eller om modern har genomgått en insemination eller befruktning utanför kroppen vid en behörig inrättning i utlandet och barnet har rätt att ta del av uppgifter om spermiedonatorn, 2.modern vid behandlingen var en ensamstående kvinna enligt 1 kap. 5 § lagen om genetisk integritet m.m., och 3.det med hänsyn till samtliga omständigheter är sannolikt att barnet har tillkommit genom behandlingen. Andra stycket hindrar inte att spermiedonatorn bekräftar faderskapet. I paragrafen anges när faderskapet eller föräldraskapet för ett barn ska fastställas. I första stycket görs ett tillägg med anledning av införandet av en föräldraskapspresumtion. Tillägget innebär att ett faderskap inte ska fastställas om ett föräldraskap presumeras enligt 9 § första stycket. Hänvisningen ändras i fråga om i vilka fall ett föräldraskap för en kvinna ska fastställas i stället för ett faderskap. Den nya hänvisningen innebär att föräldraskap ska fastställas för en kvinna som är moderns sambo när villkoren enligt 9 § andra eller tredje styckena är uppfyllda. En bekräftelse av faderskap för ett barn som inte har fyllt görs skrift- ligen vid personlig inställelse hos socialnämnden. Bekräftelsen ska skriftligen godkännas av socialnämnden och av modern eller en särskilt förordnad vårdnadshavare för barnet. får lämna sitt godkännande en- dast om det kan antas att mannen är far till barnet. Bekräftelsen får göras även före barnets födelse. En bekräftelse av faderskap för ett myndigt barn görs skriftligen och ska be- vittnas av två personer. Bekräftelsen ska skriftligen godkännas av barnet självt. Det finns särskilda bestämmelser om elektronisk bekräftelse av faderskap i 4 a §. Paragrafen innehåller bestämmelser om faderskapsbekräftelse. I första stycket anges formkraven för bekräftelse när barnet inte har fyllt . Ändringen innebär att det inte längre uppställs ett krav att bekräftelsen ska bevittnas av två personer. Det anges att en bekräftelse görs skriftligen vid personlig inställelse hos socialnämnden. Kravet att mannen ska bekräfta faderskapet i samband med besök hos socialnämnden säkerställer att handläggaren kan kontrollera man- nens identitet. Kravet får till följd att det är möjligt för socialnämnden att skicka hem ett utredningsprotokoll och bekräf- telse med post till modern som paret själva kan fylla i. Det förutsätts att mannen har uppnått nödvändig mognad för att avge en så be- tydelsefull förklaring som det här är fråga om. Bekräftelsen ska skriftligen godkännas av socialnämnden. Även modern eller en särskilt förordnad vårdnadshavare för barnet ska godkänna bekräftelsen. Att modern är omyndig hindrar inte att hon kan godkänna bekräftelsen. Det förutsätts dock att hon förstår rätts- handlingens innebörd. En förutsättning för socialnämndens godkän- nande av bekräftelsen är att det kan antas att mannen är far till barnet. I tredje stycket anges formkraven för bekräftelse när barnet har fyllt och alltså är myndigt. Formkraven är desamma som enligt nuvarande reglering. Det innebär att en bekräftelse ska vara skriftlig. Det uppställs även ett krav att bekräftelsen ska bevittnas av två personer. I fråga om vittnena gäller lagen (1946:805) med särskilda bestämmelser angående vittne vid vissa rättshandlingar. Som vittne får inte godkännas den mot vilken rättshandlingen ska företas, inte heller den som är eller som på grund av psykisk störning saknar insikt om betydelsen av vittnesbekräftelse. Bevittningen är därmed en nödvändig förutsättning för att bekräftelsen ska anses giltig. Ett ytterligare krav är att barnet själv skriftligen ska godkänna bekräftelsen. Det uppställs inget krav att även modern eller social- nämnden godkänner bekräftelsen. I fjärde stycket, som är nytt, hänvisas till att det finns särskilda bestämmelser om elektronisk bekräftelse av faderskap i 4 a §. En bekräftelse av faderskap får göras elektroniskt, om 1.barnet är folkbokfört i , och 2.modern och mannen är myndiga och folkbokförda i . En bekräftelse ska göras från barnets födelse. Bekräftelsen ska godkännas elektroniskt av modern. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om en elektronisk bekräftelse. Paragrafen är ny. Genom paragrafen införs en möjlighet till elektro- nisk bekräftelse av faderskap. Det anges i första stycket att en bekräftelse under vissa förut- sättningar får göras elektroniskt. I förordning ska föreskrivas att en elektronisk bekräftelse ska göras i ett system för sådan bekräftelse som tillhandahålls av . Det är därmed inte möjligt att bekräfta faderskap på annat elektroniskt sätt, exempelvis genom att scanna in en skriftlig bekräftelse som sänds till i ett elektroniskt meddelande. Bekräftelsen måste ske från barnets födelse. En förutsättning för elektronisk bekräftelse är enligt första punkten att barnet är folkbokfört i . Det krävs också enligt andra punkten att modern och den som bekräftar faderskapet är folkbokförda här och att de är myndiga. Om föräldrarna inte är myndiga få de i stället vända sig till enligt huvudregeln i 4 §. Av andra stycket framgår att bekräftelsen måste göras inom från barnets födelse. Det ska i förordning föreskrivas en skyldighet för att därefter, dvs. när barnet är , underrätta socialnämnden om ett barn har folkbokförts och inte har fått ett faderskap registrerat. inträder också socialnämndens skyldighet att utreda faderskapet (se 2 kap. 1 §). en man vill bekräfta faderskapet för ett barn som är dagar kan han göra det hos socialnämnden enligt bestämmelserna i 4 §. Mannens bekräftelse måste alltid godkännas elektroniskt av modern. Till skillnad från vad som gäller enligt 4 § krävs dock inte att en elektronisk bekräftelse godkänns av socialnämnden. I tredje stycket ges regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer bemyndigande att meddela föreskrifter om utformningen av en elektronisk bekräftelse. Om det senare visar sig att den som har lämnat bekräftelsen inte är far till barnet, ska rätten förklara att bekräftelsen saknar verkan mot honom. I paragrafen, som är ny, anges när domstol kan förklara att en be- kräftelse saknar verkan mot den man som har lämnat den. Paragrafen motsvarar hittillsvarande 4 § tredje stycket. En bekräftelse kan enligt paragrafen angripas även på annan grund än att den enligt allmänna regler är ogiltig. Om det senare visar sig att den som har bekräftat faderskapet inte är far till barnet, ska domstol förklara att bekräftelsen saknar verkan mot honom. Genom den utveckling som skett på rättsgenetikens område är möjlig- heterna numera stora att, om en bekräftelse är oriktig, även långt efter det att den avgetts visa att så är fallet. Även om mannen frivilligt och medvetet avstått från att påkalla en rättsgenetisk undersökning är han inte berövad rätten att efteråt föra talan om att bekräftelsen saknar verkan mot honom. Detsamma gäller om ett faderskap har bekräftats trots att mannen inte ska anses som far, t.ex. därför att barnet har tillkommit genom assisterad befruktning vid en behörig inrättning i utlandet, men utan möjlighet för barnet att ta del av upp- gifter om spermiedonatorn.