sou · H6B350 · 2018-06-19 00:00:00 — Kommittén lämnar i detta betänkande ett antal förslag och bedöm- ningar om förändringar av public service-bolagens uppdrag som kan medföra förändrade resursbehov för bolagen, såväl ökade som mins- kade. Utöver dessa finns ett antal andra faktorer och investerings- behov som kan påverka de ekonomiska förutsättningarna för bola- gen under nästa tillståndsperiod. Några av dessa behov har också tagits upp i bolagens underlag (se ovan). •Beredskap och säkerhet online: I kapitel 4 diskuteras vikten av att bolagen upprätthåller en hög säkerhet för produktion och distri- bution, även på internetplattformarna. Dessutom har alla tre bolagen lyft beredskaps- och säkerhetsfrågor och behov av ökade investeringar i onlinemiljön. Som en indikation nämner SVT en nivåhöjning om 30–och SR en engångs- satsning på (se ovan). •Distribution i marknät: Kommitténs bedömning (kapitel 4) är att nuvarande täckningskrav i marknätet ska bestå. Kostnaden för detta är medräknat i nuvarande medelstilldelning, men en osäker faktor är hur andra radio- och tv-bolag ser på sin framtid i mark- nätet . Om andra bolag lämnar plattformen måste public service-bolagen sannolikt ta en större del av fasta kostnader för att driva marknätet. Hur detta skulle påverka SR:s och SVT:s kostnadsbild är dock mycket svårt att bedöma . •Distribution via onlineplattformar: Enligt SVT kan kostnader för onlinedistributionen komma att öka ytterligare mot bakgrund av fortsatt förändrade konsumtionsmönster. Kom- mitténs inriktning är att bolagen själva ska besluta om distribu- tionen, utöver marksändningarna. Som framgår av kapitel 4 före- slås inga krav på att bolagen ska tillhandahålla sitt utbud online i viss omfattning. Om onlinedistributionen medför ökade kostna- der och bolaget inte tillförs extra medel för att täcka dessa får de bäras av SVT genom omprioriteringar som involverar andra utgiftsområden än distributionen, eftersom kostnaderna för marksändningarna inte kan väljas bort. Alternativt måste SVT kompromissa med kvaliteten i onlinedistributionen, vilket bola- get, som framgår ovan, inte anser vara önskvärt mot bakgrund av konkurrensen från internationella strömningstjänster. •Ökade krav på innehåll av hög kvalitet: Som kommittén beskriver i avsnitt 5.1 innebär den ökade konkurrensen från internationella strömningstjänster också att publiken ställer krav på att inne- hållet i de program som public service-bolagen tillhandahåller ska hålla en högre kvalitet. Detta medför ökade kostnader. Som exempel har SVT i sitt underlag indikerat ett behov av en nivå- höjning om för detta ändamål. •Utökat lokalt uppdrag för och : Kommittén föreslår i avsnitt 5.2.3 att SR och SVT inom ramen för nyhetsverksamheten ska stärka sin journalistiska bevakning i svagt bevakade lokala områden. För att bolagen ska kunna stärka sin lokala närvaro på ett verkningsfullt sätt behövs en ökad budget för detta uppdrag, t.ex. för att kunna etablera verksamhet på nya platser i landet. Om medelstilldelningen ska ökas, och i så fall hur mycket, beror på vilken ambitionsnivå som anges för uppdraget. SR indikerar i sitt underlag att medelstilldelningen behöver höjas i nivå med för att öka den lokala bemanningen och , medan SVT nämner en förstärkning om för ett utökat speglingsuppdrag (se ovan). •Avveckling av RIKAB: I nuvarande medelstilldelning ingår den överföring av avgiftsmedel som public service-bolagen gör till RIKAB för hanteringen av nu gällande radio- och tv- avgiftssystem. Om regeringens förslag till nytt finansierings- system genomförs kommer RIKAB att ha avvecklats 2020 (se prop. 2017/18:261 s. 52). Detta innebär minskade kostnader om totalt (RIKAB 2017). •Tillgodoräknande av verksamhet på internet (avsnitt 7.2): SR har nämnt att bolaget, om det införs en möjlighet att tillgodoräkna sig verksamhet på internet vid uppfyllandet av public service-upp- draget, vill upphöra med sina sändningar i digital ljudradio (DAB). Dessa kostar bolaget . Enligt kommitténs bedömning medför övriga förslag och bedöm- ningar i betänkandet inga eller endast marginella förändringar av bolagens resursbehov. Förslaget i avsnitt 5.4 om SR:s programverksamhet med nyheter på olika språk innebär förvisso en utökning jämfört med bolagets nuvarande verksamhet, men denna utökning bedöms rymmas inom ramen för befintliga medel. Ett särskilt anslag från Utrikesdeparte- mentet har varit den ekonomiska grunden för SR:s utlands- sändningar. I samband med övergången till finansiering av verksam- heten med tv-avgiftsmedel 1995 höjdes den totala medelsanvisningen för för att täcka kostnaderna för utlandssändningarna. Fram anvisades tv-avgiftsmedel särskilt för Radio , men därefter ingick dessa i den ordinarie medelstilldelningen för hela SR. då medel anvisades särskilt för Radio , tilldelades verksamheten (av SR:s ordinarie medelstilldelning). Omräknat till tilldelning skulle medelsanvisningen till Radio uppgå till . Mot denna bakgrund kan den föreslagna förändringen av SR:s uppdrag genomföras utan en förstärkning av bolagets medelstilldelning. 9.2.3Slutsatser och förslag om medelstilldelningen Förslag: tilldelas 3 077,1 miljoner kro- nor, 5 och . Medelstilldelningen till respektive bolag höjs därefter under till- ståndsperioden. I likhet med vad som anförs i den förra public service-propositionen anser kommittén att det vore principiellt fel att kompensera bolagen fullt ut för deras kostnadsökningar eftersom det riskerar att driva upp löner och andra kostnader (prop. 2012/13:164 s. 83). Dessutom bör det beaktas vilka inkomster public service-avgiften enligt reger- ingens förslag kan och bör leverera, vilket ytterst handlar om hur hög avgiften kan vara utan att det skadar finansieringssystemets stabilitet och legitimitet. Mot denna bakgrund anser kommittén att det är rimligt med en uppräkning av medelstilldelningen med 2 pro- cent även under kommande tillståndsperiod. Detta ger bola- gen stabila ekonomiska förutsättningar och möjliggör en utveckling av verksamheten. skapas ett tryck på bolagen att effekti- sin verksamhet för det fall kostnadsutvecklingen, t.ex. när det gäller löner, förvärv av rättigheter eller distribution av innehåll på olika plattformar, överstiger . Av beslut inför nuvarande tillståndsperiod följer som nämnts att SR ska tilldelas 3 , 942,3 mil- joner kronor och UR . Dessa medel inkluderar medelsavstående till RIKAB på . Regeringen föreslår i propositionen om ett nytt finansieringssystem för public service att statens avtal med RIKAB ska sägas upp med innebörden att bolaget ska fortsätta att bedriva delar av verksam- heten och därefter avvecklas . Regeringen anför vidare att den avser att samråda med RIKAB och programföretagen gällande den närmare utformningen av, samt kostnaden för, RIKAB:s verksamhet (prop. 2017/18:261 s. 53 f.). Det är därmed osäkert hur stora kostnader som public service-bolagen kommer att ha för hanteringen av nuvarande avgiftssystem . Om regeringens förslag till ny finansiering av public service genomförs står det dock klart att public service-bolagens kostnader för RIKAB:s verksamhet kommer att ha upphört 2020. Kommittén skriver i delbetänkandet att nivån på medelstilldelningen till public service-bolagen bör justeras ned med det belopp som RIKAB har tilldelats , vilket innebär att nivån på public service-avgiften kan justeras ned för att motsvara minskningen i medelstilldelningen (SOU 2017:79 s. 174). Kommittén aviserar dock också att den ska återkomma i slutbetänkandet med förslag om hur stor medelstilldelningen till bolagen ska vara under nästa tillståndsperiod, i ett samlat övervägande om hur uppdraget till public service ska regleras (s. 147). Vilken analys public service-bolagen och kommittén gör av resurs- behoven under kommande tillståndsperiod framgår ovan. Kommittén instämmer i flera av bolagens bedömningar när det gäller nödvändiga investeringar för att öka kvaliteten och säkerheten avseende såväl program som olika tekniska tjänster, inte minst i onlinemiljön. Detta gäller alla tre bolagen, men särskilt SVT. För SR bör det också beto- nas att bolaget har ökade kostnader för den kompletterande verk- samhet som bedrivs i Berwaldhallen, vilka inte bör drabba bolagets kärnverksamhet. Utöver det föreslår kommittén ett utökat lokalt uppdrag, vilket kommer att leda till ökade kostnader för och . Kommittén vill även lyfta fram de ökade ambitioner som UR nämner bl.a. när det gäller insatser inom medie- och informations- kunnighet och för personer som är nya i . Kommittén anser som nämns ovan att det vore fel att kompensera bolagen fullt ut för deras kostnadsökningar. Den årliga 2-procentiga uppräkningen som föreslås medför också ett visst effektiviseringskrav i förhållande till de löpande kostnadsökningar som bolagen be- skriver. Utöver detta konstateras behov av större investeringar och föreslås nya uppdrag som innebär ytterligare kostnader för bolagen. Det vore olyckligt om bolagen för att finansiera dessa kostnads- ökningar måste göra rationaliseringar som har en alltför negativ på- verkan på den journalistiska verksamheten, vilken är central inte minst för bolagens uppdrag att spegla hela landet och den variation som finns i befolkningen. Det är därför rimligt att de ökade kost- naderna för större investeringar och nya uppdrag täcks genom en resursförstärkning . Kommitténs slutsats är att bolagen bör få behålla de medel som avsätts för RIKAB:s verksamhet, vilket innebär att verksamheten inom SR, SVT och UR förstärks med 50–, 90–100 mil- joner kronor respektive 7–, utifrån hur mycket medel bolagen har avstått till RIKAB under nuvarande till- ståndsperiod. Mot denna bakgrund föreslår kommittén att SR tilldelas 3 , och UR , och att tilldelningen från detta utgångsläge räknas upp . Kommittén bedömer att den föreslagna ökningen av medelstill- delningen kan genomföras utan att äventyra stabiliteten och legiti- miteten i det finansieringssystem som föreslås införas . Reger- ingen anför i propositionen att avgiftsintäkterna med största sanno- likhet kommer att öka automatiskt, dels till följd av årliga höjningar av inkomstbasbeloppet, dels eftersom antalet personer med beskatt- ningsbar förvärvsinkomst ökar. Eftersom intäkterna i så hög grad som möjligt bör följa tilldelningen av medel till programföretagen bör avgiften justeras om det blir stora skillnader mellan hur mycket medel som kommer in i systemet och tilldelningen till program- företagen. Inkomstutvecklingen på public service-kontot kommer därför att behöva analyseras noggrant för att kontot ska vara i balans på både kort och lång sikt (prop. 2017/18:261 s. 36 f.). Kommittén beräknar att taket för public service-avgiften behöver öka från 2019 till 2029 för att finansiera de resursförstärkningar som föreslås i detta betänkande, inklusive tillskottet till Förvaltningsstiftelsens stiftelsekapital (se kapitel 8). Mot bakgrund av förväntade inkomstökningar i samhället kommer den högsta avgiftens andel av medelinkomsten att minska från till (se vidare kapitel 10). Det kan dock inte uteslutas att framtida avgifts- intäkter i något skede minskar, t.ex. till följd av en kraftig lågkon- junktur och en sänkning av inkomstbasbeloppet. Därför är det lämp- ligt att anpassningen av avgiftstaket görs med sikte på att bygga upp en viss buffert på kontot i förhållande till medelstilldelningen till programföretagen. Om nuvarande finansieringssystem skulle fortsätta att gälla under kommande tillståndsperiod behöver den årliga radio- och tv- avgift som ett hushåll betalar höjas från nuvarande nivå på 2 400 kro- nor till 2029.5 Bedömning: Inga förändringar bör göras i sändningstillstånden när det gäller SR:s och SVT:s möjligheter att sända sponsrade program. SVT bör dock sträva efter att minska publikens expo- nering för sponsorskyltar. Bolagen bör värna sin integritet gentemot kommersiella intres- sen genom att redovisa sponsringsverksamheten på ett öppet och transparent sätt. En grundprincip i sändningstillstånden är att public service-bolagen inte får sända reklam och sådana sponsrade program där sponsor- bidraget har tillfallit bolagen direkt. Med undantag från denna prin- cip får sponsring förekomma hos SR och SVT när det gäller program som innebär utsändning av allmän sammankomst eller offentlig till- ställning där något av bolagen är arrangör. En förutsättning för detta är att det är ett arrangemang inom ramen för ett åtagande gentemot Europeiska Radiounionen (EBU), eller ett arrangemang av liknande betydelse, samt att programmet direktsänds till flera länder. Spons- ring får därutöver förekomma i SVT:s sändningar i samband med sportevenemang. För SVT gäller dessutom en särskild bestämmelse om att sponsring får förekomma i samband med högst 20 evenemang . Som framkommer i avsnitt 9.1.1 är det bara SVT som utnyttjar möjligheten att sända sponsrade program. 5Beräkningen bygger på antagandet att antalet inbetalda radio- och tv-avgifter fortsätter att minska i den takt som RIKAB prognosticerar , dvs. med motsvarande (SR 2018b). sponsring har uppgått till i genomsnitt under innevarande tillståndsperiod, vilket motsvarar av bolagets intäkter. I förhållande till de totala medie- investeringarna i , 2017 enligt IRM, utgör den ungefär en promille (IRM 2018). Generellt är intäkterna högre som bolaget arrangerar större evenemang eller sänder från större sportevenemang. Exempelvis uppgick intäkterna till 2016, då SVT arrangerade (ESC) och sände från för herrar i . Som jämförelse uppgick sponsringsintäkterna till 2017. 9.3.1Antal evenemang som får sponsras Begränsningen till 20 evenemang för SVT infördes inför tillståndsperioden –2013. Regeringen anförde i propositionen att sponsringen utgör ett undantag från den i övrigt icke-kom- mersiella verksamheten som ska präglas av självständighet och integ- ritet, och ansåg därför att det är viktigt att public service-bolagen utnyttjar möjligheten till sponsring restriktivt. ansågs det angeläget att SVT kan sända sport (prop. 2008/09:195 s. 57 f.). Inför innevarande tillståndsperiod infördes för SVT särskilda krav i anslagsvillkoren på redovisning som ger en tydlig bild av i vilken omfattning sponsrade program har förekommit. I denna redovisning ska framgå vilka evenemang som sponsrats, hur många sändningar som sponsrats och med vilket belopp sponsringsbidrag totalt har mottagits. Regeringen anförde också att den avsåg att noga följa utvecklingen när det gäller sponsrade program i SVT och effek- terna av begränsningen till 20 evenemang. I det fall begränsningen inte fått avsedd effekt kunde det bli aktuellt att överväga en sänkning av antalet evenemang som får vara sponsrade (prop. 2012/13:164 s. 96). Någon sådan sänkning har inte skett . redovisade SVT att totalt 598 enskilda sändningar av 20 evenemang hade sponsrats. redovisades 486 enskilda sändningar av 20 evenemang. Det var det lägsta antalet sponsrade sändningar . Flest sändningar båda åren (100 resp. 133) gällde den alpina världscupen, medan fotbolls- genererade 127 sändningar. sponsras även den internationella sändningen av finalen av , vilket är ett evenemang inom ramen för bolagets åtagande gentemot EBU. 2016 sponsrades som nämnts även SVT:s arrangemang av ESC genom samma åtagande. och tv har i sin uppföljning av SVT:s public service-redovisningar genomfört särskilda gransk- ningar av enskilda sändningar från evenemang med utgångspunkt i sponsringsreglerna i bolagets sändningstillstånd. I den senaste rap- porten, om redovisningen , anser nämnden att SVT har uppfyllt villkoret om högst antal sponsrade evenemang. Nämnden konstaterar att det framgår av förarbetena att ett sportevenemang kan vara ett större evenemang som innefattar ett flertal olika täv- lingar, till exempel ett , men att det även kan vara en enskild tävling. En turnering eller annan tävling som avgörs i form av del- tävlingar eller omgångar och som inte är tidsmässigt sammanhållen ska enligt SVT, såsom nämnden uppfattar det, ses som ett (1) sportevenemang. Ett exempel på detta är den alpina världscupen som består av fristående tävlingsevenemang men som har betydelse för placeringen i den totala världscupen (och tv 2017a s. 46 ff.). 9.3.2SVT:s behov av att sända sponsrade program anförde i ett tillkännagivande att SVT även fortsättningsvis ska ha möjlighet att sända attraktiva sportevene- mang som förutsätter sponsring (bet. 2011/12:KrU4). SVT framför i skrivelser till kommittén att möjligheten till sponsring av sportevenemang är nödvändig för att public service ska kunna konkurrera om de stora sportevenemangen och framför allt bibehålla mångfalden i sportutbudet (dnr Komm2017/00395-75 och Komm2018/00061-75). Bolaget anser att det genom sponsringsmöj- ligheten kan visa även mindre sporter som förbund eller arrangörer av mindre sporter får större möjligheter att attrahera sponsorer. Samspelet mellan sponsorer, idrottsrörelse och SVT är viktigt för bredden i public service. Vidare anförs att sponsrings- möjligheten i enskilda fall kan utgöra en direkt förutsättning för att förvärva en sporträttighet, eller för att tillsammans med kommer- siella kanaler förvärva och dela på rättigheter till större sport- evenemang, på ett konkurrensneutralt sätt. Exempel på detta är och i fotboll som SVT sänder tillsammans med TV4. Om SVT inte fick ha de intäkter som sponsringen ger skulle det enligt bolaget märkbart påverka vilka evenemang som kan erbjudas. Enligt SVT har sponsringen av gjort det möjligt att utöka evenemanget till den turné det utgör . Turnén har tack vare sponsringen och samarbetspartnern kunnat ut- vecklas till ett professionellt evenemang som har blivit populärt hos publiken, menar bolaget. Direkt sponsring av ESC förekommer endast när SVT står som värd och bidrar då till att minska bolagets kostnader för evenemanget, senast (2016) med . Enligt SVT finns det inga tecken på att sponsringsintäkterna påverkar publikens förtroende för bolaget på ett negativt sätt. Bola- get har tidigare gjort egna mätningar av hur publiken ser på sponsor- skyltar i SVT. Det senaste resultatet visar att 75 pro- cent av de tillfrågade inte ser skyltarna som störande, medan ser dem som störande. Kommittén instämmer i vad den tidigare regeringen anförde om att sponsringen utgör ett undantag från den i övrigt icke-kommersiella verksamheten som ska präglas av självständighet och integritet. Detta innebär i grunden att bolagen bör utnyttja möjligheten till sponsring restriktivt. Att SVT:s sponsorskyltar uppfattas som reklambudskap medför en otydlighet i bolagets uppdrag på medie- marknaden som riskerar att påverka publikens förtroende negativt. är det viktigt att SVT även fortsättningsvis kan sända attraktiva sportevenemang. Kommittén bedömer i likhet med SVT att sponsring i vissa fall kan vara nödvändigt för att bolaget ska kunna sända större sportevenemang och bibehålla mångfalden i sport- utbudet. En begränsning av public service-bolagens möjligheter att sända sport, vilket sannolikt blir effekten av en begränsning av sponsringen, skulle troligen slå mot bolagets legitimitet, eftersom utbudet då skulle kunna bli mindre attraktivt eller mindre relevant för stora delar av allmänheten. Mot denna bakgrund anser kommit- tén att SR och SVT även fortsatt bör ha möjlighet att sända spons- rade program, inom de begränsningar som gäller i nuvarande sänd- ningstillstånd. En annan central aspekt av public service legitimitet på mediemarknaden är att verksamheten i grunden är icke-kommersiell. SVT bör därför sträva efter att minska tittarnas exponering för de reklambudskap som sponsorskyltarna kan framstå som, t.ex. genom att fortsätta minska antalet enskilda sändningar som sponsras. Kommittén konstaterar att SVT:s redovisningskrav i anslagsvill- koren skärptes inför innevarande tillståndsperiod och anser att spons- ringsverksamheten bör redovisas på ett öppet och transparent sätt. Som med de övriga intäkterna vid sidan av avgiftsmedel är det viktigt att bolagen värnar sin integritet gentemot kommersiella intressen och kan visa hur de säkerställer sitt oberoende i detta avseende (se avsnitt 7.4). 10 Konsekvenser av förslagen I detta kapitel analyserar och redovisar kommittén konsekvenserna av sina förslag och de effekter som dessa bedöms få för jämställd- heten mellan flickor, pojkar, kvinnor och män, tillgängligheten för personer med funktionsnedsättning och i övrigt i enlighet med kommittéförordningen (1998:1474) i den omfattning som är rele- vant för de olika förslagen. Kommittén ska enligt direktiven särskilt analysera och bedöma förslagens konsekvenser för näringslivet, i synnerhet för svenska medieföretag inom press, radio och tv och för företag inom produktion och distribution av audiovisuellt innehåll (se direktiven bilaga 1–3). Av kommittéförordningen framgår att om förslagen i ett betän- kande påverkar kostnaderna eller intäkterna för staten, kommuner, landsting, företag eller andra enskilda, ska en beräkning av dessa konsekvenser redovisas i betänkandet. Om förslagen innebär sam- hällsekonomiska konsekvenser i övrigt, ska dessa redovisas. När det gäller kostnadsökningar och intäktsminskningar för staten, kommu- ner eller landsting, ska kommittén föreslå en finansiering (14 §). Även konsekvenser avseende bl.a. den kommunala självstyrelsen, sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet, små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags, och jämställdheten mellan kvinnor och män ska anges i betänkandet (15 §). Om ett betänkande innehåller förslag till nya eller ändrade regler, ska förslagens kostnadsmässiga och andra konsekvenser anges i betänkandet och uppfylla vissa uppställda krav på en konsekvens- utredning (se närmare i 15 a §). Betänkandet innehåller dock inga förslag till nya eller ändrade regler. Kommitténs analys omfattar konsekvenser av följande förslag och bedömningar. 10.1.1Konsekvenser för public service-företagen Kommittén föreslår att SR tilldelas 3 , och UR , samt att medelstilldelningen till respektive bolag därefter höjs . Som framgår av kapitel 9 bedömer kommittén att denna tilldelning är anpassad dels till de förändrade resursbehov som de föreslagna ändringarna i public service-bolagens uppdrag föranleder, dels till andra faktorer som kan påverka de ekonomiska förutsättningarna för bolagen under nästa tillståndsperiod. Det gäller bl.a. ökade kostnader för distribution via onlineplattformar (kapitel 4) och ett utökat lokalt uppdrag för och (avsnitt 5.2.3). Om regeringens förslag till ny finansiering av public service genomförs kommer Radiotjänst i () att vara avvecklat 2020 (prop. 2017/18:261 s. 52). Kom- mitténs förslag om medelstilldelning (avsnitt 9.2.3) innebär att medel som täcker kostnader för detta bolag i stället kan användas i public service-bolagens egen verksamhet. Uppdraget till SR att erbjuda ett utbud av nyheter på olika språk (avsnitt 5.4) bedöms inte förändra bolagets resursbehov då denna precisering av uppdraget bedöms rymmas inom ramen för befintliga medel. Konsekvenser av en ändrad reglering I propositionen om ett nytt finansieringssystem för public service (prop. 2017/18:261) lämnar regeringen ett antal förslag i syfte att stärka oberoendet för public service, bl.a. föreslås längre tillstånds- perioder och att beslut om tilldelning av medel ska gälla för en hel tillståndsperiod. Om förslagen genomförs kommer det innebära mer stabila förutsättningar för public service. blir bolagens nu gällande uppdrag alltmer otillräckliga. En växande del av verksam- heten bedrivs på plattformar som inte får regleras enligt grundlag. En mer ändamålsenlig reglering av public service förutsätter därför att även verksamheten på internet omfattas. Regeringen har aviserat att frågan ska utredas i en kommande grundlagsutredning, men en eventuell förändrad reglering kan tidigast träda i kraft (se kapitel 3). Detta skapar förutsättningar för att ställa samma innehållsvillkor i tråd som i marknätet. En mer teknikneutral reglering bör genomföras på , efter den tillståndsperiod som inleds 2020.