sou · H6B328 · 2018-04-03 00:00:00 — finns det tekniska möjligheter att integrera och realtids- uppdatera flera av dessa komponenter i ett och samma stöd. Men i praktiken sker inhämtandet av denna information med olika verk- tyg och i olika system hos olika hjälporgan. Inte ens de koordinater som används är gemensamma alla gånger, något som gör det svårt 2015/16:50 s. 7. 15Riksrevisionen 2015:11 s. 45. 16www.lantmateriet.se/sv/Om-Lantmateriet/Samverkan-med-andra/kommunala- lantmaterimyndigheter/ Gemensamt system för geografisk data (geodata) att kommunicera om händelser och hjälpinsatser mellan olika hjälp- organ. De nationella referenssystemen SWEREF 99 i plan och RH 2000 i höjd I kan huvuddelen av kommunerna redovisa geodata i de nationella referenssystemen SWEREF 99 i plan17 och RH 2000 i höjd18. Till sjöss och i luften används referenssystemet WGS84.19 För att alarmeringstjänsten och hjälporganen ska kunna kom- municera entydigt (utan transformationer av koordinater) behöver alla använda samma kartprojektion; SWEREF 99 TM. Lantmäteriet har regeringens uppdrag att i samråd med Kommuner och Landsting (SKL) påskynda arbetet med enhetliga nationella specifikationer för offentlig användning av geodata, samt att stödja kommuner och statliga myndigheter i deras övergång till enhetliga referenssystem.20 Arbetet med övergången har löpande följts upp. använde 285 kommuner SWEREF 99 (i de lokala kartprojektionszonerna) och 232 kommuner RH 2000, som av de statliga myndigheter och bolag som berördes hade gått över till SWEREF 99 och RH 2000.21 Användningen av SWEREF 99 och RH 2000 är alltså utbrett i det offentliga men även andra referenssystem används, t.ex. i de olika mobila enheter som hjälporganen använder. Även hos de statliga myndigheterna förekommer andra referenssystem. Polisen har t.ex. fortfarande data som lagras enligt andra referenssystem, 17Kommunerna använder oftast den lokala SWEREF-zonen i sin vardagliga verksamhet när det handlar om detaljerad information. 18www.lantmateriet.se/sv/Kartor-och-geografisk-information/GPS-och-geodetisk- matning/Referenssystem/ 19WGS 84 och SWEREF 99 avviker (2017) 7–från varandra och skillnaden ökar med . För hjälporganen bör denna skillnad inte ha någon större betydelse. Men för att kunna kommunicera på land och till sjöss så behöver man antingen utbyta data utifrån latitud och longitud eller genom att använda samma kartprojektion dvs SWEREF 99 TM /Kartor-och-geografisk-information/GPS-och-geodetisk- matning/Referenssystem/Tredimensionella-system/SWEREF-99/ /sv/Kartor-och-geografisk-information/GPS-och-geodetisk- matning/Referenssystem/Tredimensionella-system/WGS-84/ 20Regeringsbeslut Uppdrag att utarbeta nationella specifikationer för offentlig användning av geodata samt att påskynda övergången till enhetliga referenssystem (Dnr S2013/6823/PBB [delvis]). Se också prop. 2017/18:1 utg. omr. 18 s. 40. Gemensamt system för geografisk data (geodata) har ingen arbets- och tidplan för över- gången till SWEREF 99 (även om delar av myndigheten arbetar i SWEREF 99) och () använder andra referenssystem i myndighetens interna system. räknar med att de ska ha övergått till referenssystemen SWEREF 99 och RH 2000 vid utgången av 2018.22 (SOS Alarm) utgår från SWEREF 99, men har också möjlighet att kunna skicka ut information i referenssystemen RT90 och WGS84. För att lokalisera en nödställd som larmar nödnummer 112 via telefon, använder sig SOS Alarm såväl av uppgifter om telefonens position hos den som ringer in som bland annat kartor och adress- register. I praktiken är det fyra olika informationselement som kan ge SOS Alarm upplysning om en inringandes position: A-nummer23, kommunkod, adress (mottas ur adressdatabas med hjälp av A-numret) liksom ungefärlig position på karta (vid anrop från mobiltelefon). använder SOS Alarm vägdata från tillsam- mans med den s.k. SOS-kartan som är en anpassad variant av Lantmäteriets topografiska karta när de undersöker var larmet kommer ifrån. Kartan är framtagen av Carmenta tillsammans med SOS Alarm.24 SOS Alarms ärendehanterings- och kommunikations- system är byggt kring produkten som integrerar ärendehantering, kartstöd (ResQMap) och kommunikation (, data och telefoni). Företaget Carmenta äger kart- och positione- ringssystemet ResQMap (se beskrivning i kapitel 13). På SOS Alarm finns också en funktion som heter koordinat- analys, ett koordinatanalysfönster som hjälper operatören att tolka okända koordinater. Om den som rapporterar koordinaterna t.ex. inte vet vad siffrorna betyder, vilket referenssystem de hör till eller vilken ordning de har, kan operatören med denna funktion få hjälp att tolka koordinaterna och få fram en lista med möjliga positions- angivelser och markering i kartan. Hjälporgan som köper larmbehandling av SOS Alarm, låter SOS Alarm lokalisera larmet från alarmeringscentralen. finns räddningstjänstens inre ledningsstöd med på alarmeringscentralen i form av ett inre befäl, som kan ha tillgång till ResQMap för att 22www.lantmateriet.se/sv/Kartor-och-geografisk-information/GPS-och-geodetisk- matning/Referenssystem/Inforande-av-SWEREF-99-och-RH-2000/Byte-av-referenssystem/ 23A-nummer är beteckningen på den inringandes telefonnummer. 2015/16:50 s. 7. Gemensamt system för geografisk data (geodata) kunna orientera sig om position för händelse och presumtiv hjälp- insats, samt för att bedöma hur den geografiska omgivningen kan påverka hjälpinsatsen och skadeutvecklingen. ResQMap används dock inte på andra platser än inne i alarmeringscentralen. Alla övriga delar av verksamheterna som arbetar med lokalisering och geografisk analys använder andra system. Det betyder att hjälp- organen har andra stöd för att orientera sig och göra geografiska analyser, bland annat när ledningsorganisationen utökas och går upp i stabsläge (när man byter till ett separat stabsrum). Även insatsförberedande och förebyggande arbete sker med hjälp av andra system för geodata. Detsamma gäller för de delar av verk- samheterna som svarar för undsättning och hantering av en hän- delse. I dessa mobila enheter används inte heller ResQMap. Hos de hjälporgan som sköter delar av larmbehandlingen själva, köper vissa SOS Alarms stöd, medan andra lokaliserar larmet och navigerar med hjälp av eget stöd. Bland de som köper SOS Alarms stöd för lokalisering, navigering och positionering men som sköter delar av larmbehandlingen själva finns t.ex. brand- försvar. Bland dem som använder ett eget stöd finns t.ex. Polisen, Sjukvårdens larmcentral (SVLC) och i Kristian- stad. Några hjälporgan som sköter delar av larmbehandlingen själva har köpt delar av stöd för lokalisering och positionering av SOS Alarm. Det gäller t.ex. JRCC25. Flera hjälporgan har egna stöd för att kunna lokalisera, positionera och navigera. Ett sådant system är VHF-pejling, som används av JRCC. Ett annat är Sjöbasis, som används av bland annat och , se av- snitt 14.3.3.26 Till detta kommer att hjälporganen har olika typer av utrustning och stöd för att kunna lokalisera, navigera och positionera i de fordon och mobila enheter som används. Bland de faktorer som kan ha försvårat hjälpinsatsen i samband med den stora skogs- branden i , har bland annat utrustningen i fordonen lyfts fram som särskilt kritisk.27 25Sjö och flygräddningscentralen, . 26www.kustbevakningen.se/granslos-samverkan/sjoovervakningsuppdraget/samverkan- sjoinformation/ 27Se MSB (2016) Ansvar, samverkan, handling. Åtgärder för stärkt krisberedskap utifrån erfaren- heterna från skogsbranden i s. 35–40 och /sv/Om-Lantmateriet/Om-oss/Arrangemang//lantmateriet-i- /hittar-hjalpen-fram-till-dig/ Gemensamt system för geografisk data (geodata) Svårigheter att koppla upp sig mot en webbaserad karta SOS Alarm kan inte koppla upp sig mot en karta som är webbaserad. Detta eftersom bolaget av säkerhetsskäl har bedömt att de behöver ha kartmaterialet innanför sina brandväggar. Samma bedömning och begränsning i uppkopplingsmöjligheter gäller Polisen. Faktorer som har betydelse för att beskriva ett geografiskt läge Det är många faktorer som spelar in för att en händelse eller en nödställd ska kunna lokaliseras. Som exempel kan nämnas: •hur den hjälpsökande larmar (t.ex. fast eller mobil telefoni liksom direkt telefoni eller växeltelefoni, PLB28), •den information som den hjälpsökande ger om sin eller händel- sens position, •SOS Alarms hantering av den information de får in, det tekniska gränssnittet och möjligheten att utbyta information mellan SOS Alarm och hjälporganet, •hjälporganets handhavande av den information de får in, vidare- förmedlingen av information till utryckningsorganisationen och teknik och/eller handhavande av geografiska uppgifter i utryck- ningsfordonen.29 Utredningen beskriver i kapitel 15 de olika källor som kan ge SOS Alarm upplysningar om larmets position, liksom om hur av exempelvis lokaliseringsuppgifter sker . När det gäller automatiska larmanläggningar som SOS Alarm eller hjälporganen tar emot larm ifrån , har positionen ofta programmerats in i samband med anslutningen, en position som kan vara mer eller mindre exakt. Inom detta område sker en snabb och kraftfull utveckling som innebär ökade möjligheter till mer specifik information om händelser och deras lokalisering, men även om andra faktorer (t.ex. sådant som rökutveckling, temperatur, eller andning och puls när larmet rör människor). 28Personal Locator Beacon. 29Riksrevisionen 2015:11 s. 44. Gemensamt system för geografisk data (geodata) matiska larmanläggningar och övriga kommersiella larm- och säker- hetstjänster har närmare behandlats i kapitel 11. Sos.nu är en tjänst som SOS Alarm publicerar och mot betalning erbjuder tillgång till. Tjänsten baseras på bolagets eget systemstöd. I tjänsten publiceras bland annat räddningsinsatser, polisinsatser, trafikstörningar, planerade händelser, väder och information om el- och telestörningar. Eftersom innehållet baseras på uppgifter från intressenter som är anslutna till tjänsten, kan innehållet variera. Statliga, kommunala och landstingskommunala aktörer får ansluta sig till tjänsten mot betalning, så länge de är knutna till operativ ledning och/eller krishanteringsfunktion.30 Sjöbasis är ett system för sjöbaserad informationssamordning, som utvecklat på uppdrag av regeringen i syfte att samordna de civila behoven av sjöövervakning och sjöinformation. Systemet möjliggör informationsutbyte inom befintliga myndig- hetsstrukturer och ansvarsområden. Genom Sjöbasis samlas, bear- betas och utvecklas relevant sjöinformation i ett enda system och görs tillgänglig för de myndigheter som behöver den. Systemet samlar sjölägesinformation från system i Försvarsmakten, Sjö- fartsverket och Havs- och vattenmyndigheten. På så vis fungerar Sjöbasis som ett gemensamt system för geografiska data till havs. 14.3.4MSB – kartstödet RIB Ett stöd som MSB erbjuder samtliga kommunala räddnings- tjänster, är RIB31. RIB är ett ”programpaket” som man kan instal- lera eller (delvis) ta del av på webben. RIB består av olika delar, bland annat referensbibliotek, register över ovanliga eller unika 30www.sosalarm.se/vara-tjanster/tjanstekatalog/samverkanswebben/ 31RIB är en förkortning av Resurser och Integrerat Beslutsstöd. Gemensamt system för geografisk data (geodata) resurser för räddningstjänst och uppgifter om farliga ämnen. I RIB finns också ”bakgrundskartor” som länkar samman kartbaserad information från de olika RIB-programmen i en och samma vy. RIB:s bakgrundskartor finns i fyra varianter (norra , , , hela ) och laddas ner som zip- fil, som man sedan packar upp på lämplig plats. Bakgrundskartorna hämtas från Lantmäteriet. Med hjälp av programmet RIB Karta är det möjligt att visa geografisk information från RIB:s olika applikationer på en och samma kartbild. Kartbilden kan delas med andra användare genom LUPP32, eller genom att spara ögon- blicksbilder av kartan och skicka dem med e-post. Förutom en grundläggande kartfunktionalitet, finns möjligheter att genom programmet se resultat i form av spridningsplymer i luft och bland annat insatser och enheter från LUPP. Programmet gör det möjligt för räddningstjänsterna att själva rita på kartan, lägga till symboler eller het-varm-kall zon.33 MSB tillhandahåller en kartportal för MSB:s webbkarttjänster före, under och efter en händelse. Pro- grammet RIB karta är inte tillgänglig via webben, utan måste laddas ner. Räddningstjänster som använder RIB kan välja om de vill använda egna kartor eller RIB:s Bakgrundskartor.34 I en framtida utveckling av beslutsstödet är det MSB:s ambition att kunna distribuera väsentliga geodata och kartunderlag till kom- munala räddningstjänster, exempelvis den bakgrundskarta som Lantmäteriet och håller på att utveckla (se av- snitt 14.4–14.5), tillsammans med ytterligare geodata och symboler. MSB har till utredningen uppgett att utvecklingen av RIB Bak- grundskarta kommer att ske mot mer webbaserade applikationer samt mobilapplikationer. 32LUPP är ett program för ledning och uppföljning av räddningsinsatser. Syftet är att möjliggöra dokumentation före, under och efter en räddningsinsats. 33www.msb.se/sv/Produkter--tjanster/RIB/Vad-ar-RIB/ 34www.msb.se/sv/Produkter--tjanster/Karttjanster/Kartportal/, se även /sv/Produkter--tjanster/Karttjanster/Riktlinjer-for-kartor-pa-webben/ där resultat från arbeten inom exempelvis riktlinjer för kartor kan laddas ned. Gemensamt system för geografisk data (geodata) Arbete pågår också för att utveckla möjligheterna till positionering av fordon, både för förare att hitta till rätt plats men också för led- ningscentral att se var fordonet befinner sig. Utredningen har inte haft i uppdrag att hantera denna fråga, men under arbetets gång har MSB påpekat vikten av att också denna aspekt beaktas i det fort- satta arbetet. används ofta GPS via för detta. GPS- systemet är dock inte robust mot störningar från exempelvis elektro- magnetiska hot (både naturliga, såsom solstormar, och antagonis- tiska). Det finns heller ingen nationell kontroll över GPS-systemet. Inom ramen för EU-samarbetet pågår därför en satsning på satellitnavigering under benämningen . Syftet är att skapa ett ökat tekniskt oberoende inom EU genom ett eget europeiskt system för satellitnavigering. har fem navigeringstjänster varav en är en offentligt reglerad tjänst, (). PRS är avsedd för offentliga användare som behöver en signal med hög tillgänglighet och som är robust mot störning och vilseledning. Signalen är krypterad och utformad för att ge exklusiv access till ackrediterade användare såsom exempelvis polis, ambulanssjukvård och räddningstjänst, samhällskritisk infrastruktur och militära tillämpningar. MSB har framfört vikten av att detta system tillgäng- liggörs för svenska användare för lokalisering och positionering av utryckningsfordon. MSB anser också att Galileosystemets Search and Rescue-funktion bör analyseras närmare utifrån olika använd- ningsområden i . Gemensamt system för geografisk data (geodata) 14.4Tidigare utvecklingsarbete för att göra gemen- samma geodata tillgängliga för ”blåljusaktörer” Arbetet med att åstadkomma ett bättre kartstöd för ”blåljus- aktörerna” 35 har bedrivits i projektform , av bland annat Lantmäteriet. Nedan beskrivs insatserna som har bedrivits inom arbetet och som specifikt har kopplats till blåljusaktörer. sker ett arbete med att utveckla och åstadkomma gemensamma och mer tillgängliga geodata för samhället som helhet. De bredare insat- serna kan indirekt bidra till att också stödet för blåljusaktörerna förbättras. MSB har i en rapport konstaterat att användningen av geodata, kartstöd och teknisk utrustning för positionering inte är reglerad för ”blåljusaktörerna” , något som fått till följd att dessa använder olika lösningar för positionering och navigering, vilket i sin tur försvårar aktörsövergripande samverkan vid olyckor och kriser.36 MSB pekade i rapporten på behovet av en utredning om och hur blåljusaktörer kan åläggas att ha och använda gemen- sam geodata och gemensamt kartstöd för positionering och navigering. En sådan utredning borde bland annat beakta vilka aktörer som skulle omfattas, vilka krav som skulle kunna ställas på aktörernas användning av geodata och kartstöd samt vad detta skulle medföra för krav på hård- och mjukvara för positionering och navigering, ansåg MSB. MSB betonade vidare att vid större olyckor och kriser involveras aktörer som normalt inte deltar i hanteringen av olyckor, varför utredningen också borde beakta civilsamhällets användning av geostöd. MSB pekade också på att även tillgången till geodata från privata aktörer och kommuner kan vara väsentlig för en stärkt krisberedskap, men att tillgången 35I arbetet har Lantmäteriet använt den definition av begreppet ”blåljusaktör” som MSB använt i MSB (2016) ”Ansvar, samverkan, handling” s. 38. Här inkluderas: SOS Alarm, organisationer för statlig och , ambulanssjukvård, polis och eventuellt andra relevanta aktörer. MSB har i samma rapport angett att de aktörer som bör omfattas av ett gemensamt referens- och koordinatsystem vid olyckor och kriser behöver utredas, men att en utgångspunkt bör vara att blåljusaktörer, alla myndigheter med särskilt ansvar enligt förordningen (2015:1052) krisberedskap och bevakningsansvariga myndig- heters åtgärder vid höjd beredskap samt kommuner och landsting ska omfattas av systemet. MSB (2016) s. 40. 36MSB (2016) Ansvar, samverkan, handling s. 37 f. Gemensamt system för geografisk data (geodata) begränsas bland annat av kostnader. Mot denna bakgrund ansåg MSB att en utredning också borde pröva hur privat geodata kan tillgängliggöras för att förebygga och hantera olyckor och kriser.37 MSB ansåg att en sådan utredning borde överväga om MSB i samarbete med Lantmäteriet och skulle kunna ha ett samlat geodataansvar för positionering och navigering under olyckor och kriser.38 14.4.2Projektet gemensamt specificerade geodata för blåljus Lantmäteriet inledde 2014 projektet ”Gemensamt specificerade geodata för blåljus”.39 Syftet med arbetet var att förbättra förut- sättningarna för gemensamma geodata med hög kvalitet och aktua- litet för blåljusaktörer. I projektet togs en lista fram över vilken specificerad datamängd geodata som borde användas gemensamt av alla ”blåljusaktörer”, även i fordonen.40 Arbetet utgick ifrån situa- tionen ”hitta rätt”, dvs. att positionera en händelse och att välja rätt väg fram. Utgångspunkten var information från Lantmäteriet och . Projektet genomfördes i samverkan mellan Lantmäte- riet, kommuner, , SOS Alarm, Polisen, MSB, ambu- lanssjukvården och räddningstjänsten.41 I projektet deltog även klusterorganisationen med samordning och informationsspridning.43 Projektet ledde till ett fortsatt arbete med att stärka insamlingsprocesserna i samarbete med kommunerna. Arbetet resulterade i ”blåljuskollen”44 som är en checklista fram- tagen av Lantmäteriet och för kommuner, MSB (2016) s. 37, 39, 40. MSB (2016) s. 39 f. 39www.lantmateriet.se/sv/Om-Lantmateriet/Samverkan-med-andra/geodata-for- blaljus/projekthistorik/ 40Lantmäteriet (2015) Gemensamt specificerade geodata för blåljusaktörer Slutrapport 2015- 10-15 s. 3. /globalassets/om-lantmateriet/var-samverkan-med- andra/blaljus/dokument/informationsmangd_webben.docx Lantmäteriet (2015) s. 3. 42Future Position X är en klusterorganisation inom geografisk information. Föreningen initierar och stödjer forsknings- och innovationsprojekt och stödjer företag och organi- sationer att utveckla nya produkter och tjänster och expandera till nya marknader. Före- ningen driver också forsknings- och utvecklingsprojekt med målet att skapa nya företag och nya arbetstillfällen. Lantmäteriet (2015) s. 4. 44www.lantmateriet.se/globalassets/om-lantmateriet/var-samverkan-med- andra/blaljus/blaljuskollen/checklista_blaljuskollen_v1.docx Gemensamt system för geografisk data (geodata) som pekar ut de geodata som är av särskild vikt för blåljusaktörerna för att hitta rätt. ”Blåljuskollen” fungerar på så sätt som en hjälp för kommuner att kvalitetssäkra sina geodataprocesser. Checklistan ut- går från samma datamängder som togs fram 2014 i projektets inledning.45 Projektet ledde också till ett efterföljande projekt: ”Gemensam blåljuskarta”. Projektet ”Gemensam blåljuskarta” har bedrivits av Lantmäteriet i samverkan med bland annat MSB, och representanter för hjälporganen (projektet avslutades som- maren 2017) med målet att ta fram en produkt – Blåljuskartan – som skulle omfatta en bakgrundskarta och information om sådant som adresser, vägdata och platsnamn i en form som kunde göras sökbara. Dessa data återfinns i de olika rikstäckande geodata som tillhandahålls av och Lantmäteriet. Förutom en gemensam bakgrundskarta pekade blåljusaktörerna på behov av ytterligare information som de kunde behöva för att välja rätt väg, t.ex. om vägbredd, vägens bärighet etc.46 Blåljuskartan var också tänkt att kunna tillhandahållas genom en gemensam ingång för blåljusaktörerna, trots att den bygger på data från två myndigheter, genom vilken det också skulle vara möjligt att hämta uppdaterad information och rapportera upptäckta brister på ett enkelt sätt.47 Under förstudien som skedde i samverkan med ”blåljusaktörer” och leverantörer av stödsystem, framkom att alla ”blåljusaktörer” efterfrågade en ”gemensam bakgrundskarta”, var- för den delen prioriterades framför övriga delar av Blåljuskartan.48 45www.lantmateriet.se/sv/Om-Lantmateriet/Samverkan-med-andra/geodata-for- blaljus/projekthistorik/gemensam-blaljuskarta/ 46www.lantmateriet.se/sv/Om-Lantmateriet/Samverkan-med-andra/geodata-for- blaljus/projekthistorik/gemensam-blaljuskarta/#faq:data-som-stod-for-att-positionera- handelse 47www.lantmateriet.se/sv/Om-Lantmateriet/Samverkan-med-andra/geodata-for- blaljus/projekthistorik/gemensam-blaljuskarta/. Blåljuskartan skulle bestå av kartor och andra data men utan funktionalitet för rapportering. Denna funktionalitet ska i stället finnas i verksamhetsstödet. 48www.lantmateriet.se/sv/Om-Lantmateriet/Samverkan-med-andra/geodata-for- blaljus/projekthistorik/gemensam-blaljuskarta/ Gemensamt system för geografisk data (geodata) har Lantmäteriet arbetat med att ta fram tjänsten ”den gemensamma bakgrundskartan”. Arbetet med att utveckla tjänsten pågår fortfarande. Lantmäteriet ska ansvara för den integrerade tjänsten. Den gemensamma bakgrundskartan ska utgå från Lant- mäteriets nationella kartinformation, i ett första steg i form av den Topografiska webbkartan tillsammans med nationella väg- och järnvägsdata, och utvecklas av myndigheterna i samarbete. Lantmäteriet ska ansvara för den gemensamma bakgrundskartan, i form av en integrerad tjänst. Inledningsvis utformas kartan som en ”visningstjänst”49 med information och harmoniserad kartografi50 i olika skalnivåer, som ska kunna konsumeras via nätet, samt även som en ned- laddningsfunktion. Tjänsten ska kunna användas i blåljusaktörernas verksamhetssystem där det är möjligt att kombinera bakgrunds- kartan med annan information som har betydelse. Det kommer även att vara möjligt att ladda ner data från tjänsten till sina egna tekniska stöd för att skapa en lokal kopia, vilket möjliggör använd- ning när tillgång till internet saknas, t.ex. ute på en skadeplats. En viktig fråga rör förutsättningarna för att använda kartstödet off-line. Verksamheterna arbetar med olika format för kart- hantering, både i form av olika karthanteringsformat (raster- respektive vektorformat) och olika filformat/standarder för över- föring och hantering av information. Lantmäteriet har konstaterat att för att tjänsten den gemensamma bakgrundskartan ska kunna implementeras för användning off-line i de olika verksamhetsstöd som blåljusaktörerna använder, kan den behöva tillhandahållas i flera format.51 Blåljusaktörerna med testlicens har även erbjudits möjlighet att ladda ner kartbilder från visningstjänsten för använd- ning i off-lineläge. Detta har visat sig vara tekniskt komplicerat, vilket inneburit att aktörerna har behövt egen eller anlitad teknisk