sou · H6B351 · 2018-06-26 00:00:00 — 3–4. Samhällsmål för resurseffektiv byggmaterialanvändning I finns ett miljökvalitetsmål för Giftfri miljö. Målet innebär bland annat att förekomsten av ämnen i miljön inte ska hota männi- skors hälsa eller den biologiska mångfalden.52 Några av etappmålen är: •Information om farliga ämnen i varor: Information om miljö- och hälsofarliga ämnen i varor är tillgänglig för alla berörda och är tillgängliga under varans hela livscykel genom harmoniserade system för prioriterade varugrupper. •Giftfria och resurseffektiva kretslopp: Användningen av åter- vunna material ska vara säker ur hälso- och miljösynpunkt genom att återcirkulation av farliga ämnen så långt som möjligt undviks, som resurseffektiva kretslopp eftersträvas. Detta upp- nås genom en samlad åtgärdsstrategi inom EU, där en del är krav på innehåll av farliga ämnen i nyproducerade och återvunna material.53 •Nanomaterial: Relevanta regelverk ska ställa krav på kunskap samt uppgifter om förekomst gällande nanopartiklar och nanomaterial som är tillräckliga för att bedöma och mini- mera hälso- och miljöeffekter av sådana.54 2.4.1Kemikalielagstiftning som berör byggprodukter Farliga ämnen regleras i kemikalielagstiftningen, som i hög grad är harmoniserad inom EU. De övergripande lagstiftningarna är EU:s kemikalieförordning Reach-förordningen55 och förordningen om klassificering och märkning av kemiska produkter56 som gäller för vissa byggprodukter. Dessa beskrivs i kapitel 7. Utöver dessa finns en rad speciallagstiftningar för särskilda varugrupper, bland annat vissa byggprodukter. 52Naturvårdsverket, /Miljomalen/4-Giftfri-miljo/, besökt . 53Naturvårdsverket, /etappmalen/Farliga-amnen/, besökt . 54Naturvårdsverket, /etappmalen/Farliga-amnen/Kunskap-om-amnens-halso-- och-miljoegenskaper/, besökt . 55Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 av om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach-förordningen). 56Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 272/2008 av om klassificering, märkning och förpackning av ämnen och blandningar (CLP-förordningen). Samhällsmål för resurseffektiv byggmaterialanvändning Några av speciallagstiftningarna är: biocidförordningen57 som bland annat reglerar användningen av träskyddsmedel, POPs-förord- ningen58 som förbjuder långlivade organiska föroreningar (däribland PCB), RoHS-direktivet59 som reglerar farliga ämnen i elektronik som kan finnas i vissa byggmaterial, VOC-direktivet60 som reglerar halten av flyktiga ämnen i vissa färger och lacker, kvicksilverförordningen61 som reglerar användning och lagring av samt handel med kvicksilver, den svenska förordningen (1998:944) om förbud med mera, i vissa fall i samband med hantering, införsel och utförsel av kemiska produkter, batteridirektivet som innehåller förbud mot kadmium och kvicksilver i batterier och Kemikalieinspektionens föreskrift (KIFS 2008:2) som reglerar emissionsgränsvärde för formaldehyd i träbaserade skivor. 2.4.2Byggprodukter ska inte påverka inomhusmiljön negativt En byggprodukt ska enligt anses lämplig om den har egenskaper så att byggnadsverket kan uppfylla de tekniska egen- skapskraven avseende hälsa och miljö som beskrivs ovan i avsnitt 2.3.5.62 Ett byggnadsverk ska vara projekterat och utfört på ett sådant sätt att det inte medför en oacceptabel risk för användarnas hälsa, bland annat inte som följd av utsläpp av giftig gas, förekomst av farliga gaser i luften och förorening eller förgiftning av vatten eller mark.63 Inom- husluften får inte innehålla föroreningar i en koncentration som med- för negativa hälsoeffekter.64 Vidare ska byggprodukter som används vid uppförande och ändring av en byggnad inte påverka inomhus- miljön eller byggnadens närmiljö negativt.65 57Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012 av om till- handahållande på marknaden och användning av biocidprodukter (biocidförordningen). 58Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 850/2004 av om lång- livade organiska föroreningar (POPs-förordningen). 59Europaparlamentets och rådets direktiv /65/EU av om begränsning av användning av vissa farliga ämnen i elektrisk och elektronisk utrustning (RoHS-direktivet). 60Europaparlamentets och rådets direktiv /42/EG av om begränsning av utsläpp av flyktiga organiska föreningar förorsakade av användning av organiska lösnings- medel i vissa färger och lacker samt produkter för fordonsreparationslackering (VOC-direktivet). 61Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/852 av om kvicksilver (kvicksilverförordningen). 628 kap. 4 § första stycket tredje punkten . 633 kap. 9 § plan- och byggförordningen (2011:338). 64Avsnitt 6.21 i byggregler (föreskrifter och allmänna råd), BBR, BFS 2011:6 med ändringar till och med BFS 2017:5 (BBR). 65Avsnitt 6.11 och 6.911 i BBR. Samhällsmål för resurseffektiv byggmaterialanvändning På EU-nivå finns flera mål som rör klimat och minskade utsläpp av växthusgaser. I fördraget om Europeiska unionens funktionssätt anges kampen mot klimatförändringar som ett explicit mål för EU:s miljö- politik.66 Enligt 2020-strategin ska växthusgasutsläppen minska med jämfört med nivåer.67 Målen ska bland annat nås genom att minska utsläppen från den byggda miljön. Det ska först och främst ske genom bättre energi- prestanda för byggnader. Kommissionen har funnit att utsläppen på området skulle kunna minskas med till 2050 genom att nya byggnader designas som smarta låg- eller nollenergibyggnader.68 I finns ett miljökvalitetsmål om Begränsad klimatpåverkan. Målet innebär att halten av växthusgaser i atmosfären ska stabiliseras på en nivå som innebär att människans påverkan på klimatsystemet inte blir farlig.69 Etappmålen för miljökvalitetsmålet begränsad klimat- påverkan är att (jämfört med ) utsläppen av växthusgaser bör vara lägre 2020, lägre 2030, lägre 2040 i och ska inte ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären.70 Det finns flera EU-rättsakter som syftar till att minska klimatpåver- kan från byggnadsverk, som exempelvis energiprestandadirektivet71 och energieffektiviseringsdirektivet72. Enligt energiprestandadirektivet ska medlemsländerna se till att alla nya byggnader är nära- nollenergi- byggnader . Medlemsländerna ska vidta åtgärder, exempelvis mål, för att stimulera att byggnader som reno- veras och omvandlas till nära nollenergibyggnader.73 Nära-nollenergi- byggnad definieras i direktivet som en byggnad som har mycket hög energiprestanda, som beräknas enligt en bestämd metod. Nära noll- mängden eller den mycket låga mängden energi som krävs bör enligt 66Artikel 191 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. 67Europeiska kommissionen, KOM(2010) 2020 av , 2020: En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla, s. 11. 68Europeiska kommissionen, KOM(2011) 112 av , Färdplan för ett konkurrens- kraftigt utsläppssnålt samhälle 2050, s. 8. 69Naturvårdsverket, /Miljomalen/1-Begransad-klimatpaverkan/, besökt . 70Naturvårdsverket, /etappmalen/Begransad-klimatpaverkan/, besökt . 71Skäl 3 i och rådets direktiv /31/EU av om byggnaders energiprestanda (energiprestandadirektivet). 72Skäl 1 i och rådets direktiv /27/EU av om energieffektivitet (energieffektiviseringsdirektivet). 73Artikel 9.1–2 i energiprestandadirektivet. Samhällsmål för resurseffektiv byggmaterialanvändning definitionen i mycket hög grad tillföras i form av energi från för- nybara energikällor, inklusive energi från förnybara energikällor som produceras på plats, eller i närheten.74 2.5.1Byggprodukter ska bidra till att uppfylla krav på energihushållning En byggprodukt ska enligt den svenska anses lämplig bland annat om den har egenskaper så att byggnadsverket kan uppfylla krav avseende energihushållning och värmeisolering.75 För att uppfylla kravet ska en byggnad ha en mycket hög energiprestanda (nära-nollenergibyggnad), ha särskilt goda egenskaper när det gäller hushållning med el och vara utrustad med byggdel bestående av ett eller flera skikt som isolerar det inre av en byggnad från omvärlden så att endast en låg mängd värme kan passera igenom.76 Kravet innebär att byggnader ska vara utformade så att energianvändningen begränsas genom låga värmeförluster, lågt kylbehov, effektiv värme- och kyl- användning och effektiv elanvändning.77 Det finns närmare föreskrifter om värme-, kyl- och luftbehandlingsinstallationer, effektiv elanvänd- ning, mätsystem för energianvändning och krav på energihushållning vid ändring av byggnader.78 Den byggda miljön är central för att uppnå ett hållbart samhälle. De samhällsmål som aktualiseras när det gäller resurseffektiv användning av byggprodukter är såväl globala, som europeiska och nationella. Målen handlar bland annat om minimering av avfall, spridning av farliga ämnen och klimatpåverkan. Det finns ett flertal styrmedel som ska bidra till att samhällsmålen som aktualiseras i fråga om resurseffektiva byggnadsverk och bygg- produkter kan uppnås. Styrmedlen är i hög grad harmoniserade inom 74Artikel 2.2 i energiprestandadirektivet. 758 kap. 4 § första stycket sjätte punkten . 763 kap. 14 § plan- och byggförordningen. 77Avsnitt 9.1 i BBR. 78Avsnitt 9.51–2, 9.6–7, 9.9 i BBR. Samhällsmål för resurseffektiv byggmaterialanvändning När det gäller de materiella kraven på byggprodukter, det vill säga vilka egenskaper de ska ha, regleras det på nationell nivå. Enligt avfallshierarkin ska bygg- och rivningsavfall i första hand förebyggas, återanvändas och återvinnas. Regler om produktdesign ska bidra till att öka möjligheterna att återanvända och återvinna bygg- produkter samt använda återvunna byggprodukter. Ett behov av att påskynda och underlätta utvecklingen genom inrättande av och stöd till nätverk för återanvändning och reparation uttrycks i EU:s ram- direktiv om avfall. Reglering finns på produktnivå som anger att en byggprodukt ska bidra till hushållning med avfall. Det finns dock inte några bestämmelser som preciserar hur byggprodukter ska bidra till återanvändnings- och återvinningsmålet för bygg och rivningsavfall. Byggprodukter berörs av en rad kemikalielagstiftningar, såväl Reach-förordningens och CLP-förordningens generella bestämmel- ser, som olika speciallagstiftningar för vissa produkttyper. Detta inne- bär att byggprodukter omfattas av reglering av farliga ämnen gällande allt från marknadstillträde till villkor för användning. När det gäller kemikalier finns bestämmelser på produktnivå för att styra mot målen. Detsamma gäller bestämmelser inom klimatområdet, där det finns bestämmelser om energiprestanda på produktnivå. För att nå avfallsmålet och minimera bygg- och rivningsavfall är återvinning och återanvändning centralt. Återvinning och ökad använd- ning av returråvaror underlättas av giftfria materialkretslopp och bättre spårbarhet av farliga kemikalier i produkter. På motsvarande sätt påverkar åtgärder inom avfallsområdet även möjligheterna att mini- mera spridningen av farliga ämnen och minska klimatpåverkan. För att minska spridningen av farliga ämnen krävs att alla aktörer i leve- ranskedjan får tillgång till tillförlitlig information om farliga ämnen i byggprodukter. 3Byggprodukters miljöpåverkan och hinder för resurseffektiv byggmaterialanvändning I detta kapitel ger kommittén en lägesbild av dagens avfallsmängder, spridning av farliga ämnen, klimatpåverkan från byggprodukter samt de huvudsakliga hinder som finns för att uppnå en resurseffektiv användning av byggmaterial. 3.1Byggnadsverk har stor miljöpåverkan under en livscykel Den byggda miljön genererar en stor del avfall, sprider farliga ämnen och påverkar klimatet dels genom nybyggnation och renovering samt rivning, dels genom förvaltning och underhåll av det som redan är byggt. Inom Europeiska Unionen (EU) står byggande och användning av byggnadsverk för omkring hälften materialanvändningen, hälften av energianvändningen och en tredjedel av vattenanvändningen. Bygg- och fastighetssektorn genererar dessutom omkring en tredjedel av allt avfall.1 I framgår svenska bygg- och fastighetssektorernas2 andel av nationell miljöpåverkan 2015 av miljöindikatorer. Figur 3.1 nedan visar den i form av utsläpp till luft, energianvändning, använd- ning av miljö- och hälsofarliga kemiska produkter samt avfall. Alla indikatorer, utom avfall, visar miljöpåverkan ur ett livscykelperspektiv.3 1Europeiska kommissionen COM(2014) 445 av Om möjligheter till resurs- effektivitet inom byggsektorn, s. 2. 2Svensk näringsgrensindelning (SNI) 41–43 och 68. 3Boverket, /sv/byggande/hallbart-byggande-och- forvaltning/miljoindikatorer---aktuell-status/, besökt . Byggprodukters miljöpåverkan och hinder Bygg- och fastighetssektorerna stod för av totala utsläpp av växthusgaser, av kväveoxidutsläppen, 18 pro- cent av partikelutsläppen, av energianvändningen samt av användningen av hälso- och miljöfarliga kemikalier. Det innebär sammantaget att bygg- och fastighetssekto- rerna stod för mellan av miljöpåverkan i inom dessa områden . Indikatorn för avfall baseras på data och visar att bygg- och fastighetssektorernas andel av totala mängd genererat avfall då var 31 procent.4 4Boverket, /sv/byggande/hallbart-byggande-och-forvaltning/miljoindikatorer- --aktuell-status/, besökt . Byggprodukters miljöpåverkan och hinder 3.2Stora avfallsmängder från byggande och rivning Bygg- och rivningsavfall uppstår från uppförande, underhåll, renover- ing och rivning av byggnader och infrastruktur. Det består av flera sorters material som betong, tegel, gips, trä, glas, metaller, plast, lös- ningsmedel, asbest och jordmassor, varav många kan återvinnas.5 Inom EU stod byggverksamhet för av den totala mängden avfall 2014. ökade mängden bygg- och rivningsavfall i EU med 57,2 procent.6 Även i genererar bygg- och anläggningssektorn cirka en tredjedel av det årliga avfallet (exklusive gruvavfall) och närmare en fjärdedel av det farliga avfallet.7 Det gör sektorn till den näst största avfallsproducenten efter gruvindustrin.8 Relativt stora mängder bygg- och rivningsavfall deponeras eller förbränns i blandade fraktioner.9 Totalt uppkom omkring bygg- och rivningsavfall i , varav kom från byggverksamhet. Jämfört med 2012 har mängderna avfall från byggverksamhet ökat med , se figur 3.2.10 ökade bygg- investeringarna (från 2012 till 2014).11 6Eurostat, , besökt . 7Naturvårdsverket, /Miljoarbete-i-samhallet/Miljoarbete-i- /Uppdelat-efter-omrade/Avfall/Avfallsforebyggande-program/Bygg--och- rivningsavfall/, besökt . 8Naturvårdsverket (2016), Avfall i , rapport 6727. Reviderad version , s. 10. 9Naturvårdsverket (2017), Giftfria och Resurseffektiva Kretslopp, s. 16. 10Naturvårdsverket (2016), Avfall i , rapport 6727. Reviderad version , s. 78. 11Sveriges Byggindustrier, Byggkonjunkturen nr 1 2018. Byggprodukters miljöpåverkan och hinder Källa: SCB. Av de totalt genererade mängderna bygg- och rivningsavfall utgjor- des av farligt avfall. Det farliga avfallet bestod till av förorenade jordmassor, 16 mineralavfall, bland annat i form av förorenad betong, tegel och asfalt, impreg- nerat träavfall och annat. Det icke-farliga avfallet utgjordes främst av jordmassor, blandat bygg- och rivningsavfall, muddermassor, metallavfall samt träavfall.12 Enligt Återvinningsindustrierna kan enbart spill vid byggnation uppgå till 15–av använt material.13 12Naturvårdsverket (2016), Avfall i , rapport 6727. Reviderad version , s. 78. 13Återvinningsindustrierna (2018), Ett Värdebeständigt Svenskt Materialsystem – En rapport om materialanvändning ur ett värdeperspektiv, s. 5. Byggprodukters miljöpåverkan och hinder Avfall från byggsektorn är ett av de avfall som har störst utsläpp av växthusgaser räknat på samlade utsläpp från produktion, utvinning och avfallshantering.14 3.2.1Mål för återanvändning och återvinning av bygg- och rivningsavfall är inte uppnådda Det europeiska målet respektive det svenska etappmålet om bygg- och rivningsavfall innebär att insatser ska vidtas så att förberedandet för återanvändning, materialåtervinning och annat materialutnyttjande materialutnyttjande av icke-farligt byggnads- och rivningsavfall är minst 70 viktprocent , vilket har beskrivits i kapitel 2. Enligt Europeiska kommissionen (kommissionen) blir återanvänd- ning och återvinning av material eller hela produkter allt viktigare för resurseffektiv materialanvändning.15 Graden av återvinning varierar mellan 10–inom EU.16 Endast ett fåtal medlemsstater åter- vinner och den genomsnittliga återvinningsnivån inom EU är 50 procent.17 Baserat på de metoder för uppföljning som har använts var återvinningsgraden för icke-farligt byggnads- och rivningsavfall 2014, se figur 3.3. Naturvårds- verkets bedömning är att det inte är troligt att etappmålet om 70 pro- cent kommer att uppfyllas till 2020.18 14IVL (2010), Miljöpåverkan från avfall – Underlag för avfallsprevention och förbättrad avfallshantering, rapport . 15Europeiska kommissionen COM(2014) 445 av , s. 2. 17Europeiska kommissionen COM(2014) 445 av , s. 8 och Europeiska kommis- sionen, protocol-0_en, besökt . 18Naturvårdsverket, Miljömålen – Årlig uppföljning av nationella miljömål 2018, s. 350. Byggprodukters miljöpåverkan och hinder Källa: (2012), Avfall i , rapport 6619. (2014, Avfall i , rapport 6727. De största mängderna bygg- och rivningsavfall användes som kon- struktionsmaterial, återfyllnad och till sluttäckning på deponier följt av deponering. muddermassor dumpades till havs och omkring en miljon ton gick till förbehandling eller sortering. Jordmassor, betong och sten var de avfallstyper som deponerades i högst utsträckning.19 Från byggnader återvinns i stort sett bara metaller. Andra material, som Återvinningsindustrierna bedömer som återvinnings- bara, såsom plast, gips och /glasull, används antingen till fyll- nadsmassa eller bränns.20 19Naturvårdsverket (2016), Avfall i , rapport 6727. Reviderad version , s. 78. 20Återvinningsindustrierna (2018), Ett värdebeständigt svenskt materialsystem – En rapport om materialanvändning ur ett värdeperspektiv, s. 7. Byggprodukters miljöpåverkan och hinder 3.3Farliga ämnen förekommer i byggprodukter Miljömålsberedningen har konstaterat att kemikalieproblematiken huvudsakligen baseras på användningen av varor och produkter. Farliga ämnen finns också lagrade i exempelvis byggnader och infra- struktur, varifrån de kan spridas till miljön i samband med använd- ning, återvinning eller avfallshantering.21 Farliga ämnen används i byggprodukter i EU och i . I en kon- sultstudie beställd av Kemikalieinspektionen identifierades 46 ämnen som antingen är cancerogena, fortplantningsstörande, mutagena, mis- stänkt hormonstörande eller allergiframkallande, som potentiellt används i byggprodukter inom EU. Dessa ämnen är antingen råvaror till byggprodukter eller används i processerna för framställning av byggprodukter. Kemikalieinspektionen framhöll att erfarenheter från och visar att åtgärder riktade mot källan till föro- reningar har en tydlig effekt på kvaliteten på inomhusmiljön. Kemi- kalieinspektionen anger att minst 31 av ovan nämnda 46 särskilt far- liga ämnen används i byggprodukter i , exempelvis i golv, mattor, isolermaterial, lim, fogar, rör och slangar. Detta innebär bland annat risk för farliga emissioner.22 Enligt miljöindikatorer användes miljöfarliga kemikalier och hälsofarliga kemikalier (exklusive cement) i bygg- och fastighetssektorn i . Den sektor som främst bidrar till användningen av miljöfarliga kemiska produkter är byggsektorn, som står för större användning än fastighetssektorn.23 Särskilt farliga ämnen kan ge allvarliga skador vid mycket låga exponeringsnivåer. I många fall är det inte vetenskapligt möjligt att fastställa någon säker nivå, till exempel för flera hormonstörande ämnen och cancerframkallande ämnen.24 Särskilt farliga ämnen listas kontinuerligt i Reach-förordningens kandidatförteckning och 21SOU 2012:38, Minska riskerna med farliga ämnen! Strategi för arbete för en giftfri miljö, s. 42–43. 22Kemikalieinspektionen, Hälsoskadliga kemiska ämnen i byggprodukter – förslag till nationella regler, rapport 8/15, s. 11 och 32. 23Boverket (2018), /sv/byggande/hallbart-byggande-och- forvaltning/miljoindikatorer---aktuell-status/, besökt . 24Kemikalieinspektionen (2016), Vägen till giftfria och resurseffektiva kretslopp – en strategi för arbetet i EU och internationellt inom kemikalielagstiftningen, rapport 7/16, s. 12. Byggprodukters miljöpåverkan och hinder finns cirka 180 ämnen på förteckningen.25 Kemikalieinspektionen bedömer att fler ämnen som ännu inte finns med i kandidatförteck- ningen har motsvarande egenskaper.26 3.3.1Mål för Giftfri miljö är inte uppnådda I senaste utvärdering av arbetet med miljömålen konstaterar myndigheten att etappmålen för Giftfri miljö inte nås och att åtgärder behövs även efter 2020. konsta- teraratt takten i framstegen var låg under 2017.27 Gällande etappmålet om information om farliga ämnen i varor, konstaterar att informationen om innehåll av farliga ämnen i material och varor är mycket bristfällig.28 3.3.2Successivt ny kunskap om vilka ämnen som är farliga Regeringen har uppmärksammat att det finns farliga ämnen i pro- dukter som ännu inte är begränsade inom EU. Människors hälsa, miljön samt konsumenttillgängliga produkter uppmärksammas sär- skilt. Regeringen har därför gett Kemikalieinspektionen i uppdrag att kartlägga förekomsten av farliga ämnen i produkter och varor som ännu inte är begränsade inom EU.29 redovisade Kemikalieinspektionen ett deluppdrag, där myndigheten har kartlagt bland annat byggprodukter.30 Kemikalieinspektionen konstaterar att produktområdet byggnader, byggmaterial, färg och lack, inredning och möbler inrymmer ett stort antal olika material och produkter, och att många av dessa, under användningsfasen kan avge emissioner från de kemikalier som använts vid tillverkningen. Kemikalieinspek- tionen noterar vidare att när det gäller just emissioner innebär bygg- nadernas täthet ett problem genom att emissionerna blir långlivade i 25European , Kandidatförteckning över SVHC-ämnen för godkännande, /sv/candidate-list-table, besökt . 26Kemikalieinspektionen (2016), Vägen till giftfria och resurseffektiva kretslopp – en strategi för arbetet i EU och internationellt inom kemikalielagstiftningen, rapport 7/16, s. 12. 27Naturvårdsverket, Miljömålen – Årlig uppföljning av nationella miljömål 2018, s. 129. 28Ibid, s. 136. 29Regeringsbeslut Regleringsbrev för avseende Kemikalieinspektionen, dnr M2016/02601/Ke M2016/02982/S (delvis). 30Kemikalieinspektionen (2018), Kartläggning av begränsningar av farliga ämnen i miljömärk- ningssystem – En del i regeringsuppdraget om kartläggning av farliga ämnen 2017–2020. Byggprodukters miljöpåverkan och hinder Människor får därmed en exponering av emissio- nerna när de vistas inomhus. I takt med att material utvecklas för en bättre funktionell prestanda, ökar också deras innehåll av kemikalier med specifika funktioner, enligt Kemikalieinspektionen. konstaterar myndigheten att många av ämnena inte är reglerade, då lagstiftningen för byggnader i stor utsträckning fokuserar på funk- tion och prestanda i högre grad än miljökrav.31 3.3.3Människors hälsa påverkas av byggprodukter i inomhusmiljön Kemikalierelaterade hälsoproblem med byggvaror kan uppstå i alla skeden i en livscykel.32 Enligt är kemikaliehalterna ofta höga i nya eller nyrenoverade byggnader och domineras av emissioner från byggnads- och inredningsmaterial.33 Emissioner från byggmaterial kan delas in i primära respektive sekun- dära emissioner, det vill säga emissioner från byggvaran som sådan eller från kombinationen av flera inbyggda byggvaror. Ett exempel på primär emission är avgivningen av formaldehyd från spånskivor. Detta var ett problem och handlade om att limmet som innehöll formaldehyd inte hade härdat fullt ut. Ett senare exempel är plywoodskivor, importerade från , som visat sig innehålla för höga halter av formaldehyd.34 Föroreningar inomhus orsakas dock inte enbart av byggprodukter. En typisk inomhusmiljö kan innehålla över 6 000 organiska ämnen, varav ungefär 500 kan härledas till byggprodukter.