sou · H6B334 · 2018-05-28 00:00:00 — Dessa tekniklösningar utgör dock endast av de små avloppsanläggningarna.121 Eftersom näringen främst finns i toalettavfallet ger anläggningar där hela toalettavfallet samlas upp separat i en sluten tank störst möjlighet till kretslopp. Sådan upp- samling möjliggör kretslopp av såväl fosfor som kväve och andra makro- och mikronäringsämnen.122 Dessa utgör av antalet små avloppsanläggningar med vattentoalett.123 Torra lösningar och eget omhändertagande Utöver anläggningarna med vattentoalett finns cirka 269 000 hus- håll utan vattentoalett, som främst utgörs av fritidsfastigheter.124 Torra toaletter ger stor möjlighet till återföring av näring eftersom all näring samlas upp i toalettavfallet. Till följd av arbetsmiljöpro- 119Jönsson, H. Återvinn all växtnäring ur avloppet – inte bara fosfor! Ur Återvinna fosfor – hur bråttom är det? Formas fokuserar 19. Uppdatering av kunskapsläget och statistik för små avloppsanläggningar Norr- : . 122Jönsson, H, Baky, A., , U., , D., Kärrman, E. Composition of urine, faeces, greywater and bio-waste – for utilization in the URWARE model. Uppdatering av kunskapsläget och statistik för små avloppsanläggningar. blem och andra svårigheter med insamling av latrin från torra toa- letter tas dock detta framför allt omhand på den egna fastigheten.125 Av torrtoaletterna bedöms cirka 120 000 vara försedda med urin- sortering där urinen skulle kunna samlas upp i en sluten tank och hämtas av kommunens entreprenör.126 Eftersom endast enstaka kommuner har separat hämtning av urin är det vanligast att även urinen tas omhand på den egna fastigheten.127 Eget omhänderta- gande kan innebära ett hållbart kretsloppssystem om tomten är stor nog och odling bedrivs i tillräcklig omfattning. Användningen av mineralgödsel i fritidsodling bedöms vara relativt stor, och det finns således potential för avloppsfraktioner att ersätta mineralgöd- sel i trädgårdar och liknande.128 Eftersom kunskapen om hur göds- lingen ska utformas för att vara så effektiv som möjligt i allmänhet är låg bland fritidsodlare innebär dock eget omhändertagande av avloppsfraktioner ofta ett relativt dåligt resursutnyttjande.129 På sjö- och kustnära tomter med tunna jordlager kan eget omhänder- tagande av avloppsfraktioner också leda till läckage av övergödande ämnen till vattenmiljöer.130 Eget omhändertagande förekommer också till viss del av slam från minireningsverk med slamavvattning och av förbrukat fosforfiltermaterial.131 Omfattningen av detta är emellertid inte känd. 125Hjelmqvist, J., , M., , L. Återföring av näring från små avlopp. En kun- skapssammanställning om källsorterande avloppssystem för enskilda hus och samlad bebyggelse. Rapportserie nr 2012:1. 126Kvarnström, E., , , , A., , M., , H., , , , C., , J., , , , L., Ridderstolpe, P., Drangert, J.O. Urine diversion: One step towards sustainable sanitation. 128Richert Stintzing, A. Bruket av växtnäring i fritidsodlingar – kan man ersätta konstgödsel med urin? JTI informerar Nr 102. 129Andersson, Y. Utvärdering av urinsortering och torrtoaletter i . 130Johansson, M., , M., , M., , A. Kartläggning av fosforutsläpp från små avlopp längs den svenska . Ecoloop, på uppdrag av BalticSea 2020. Fosforfiltermaterial – ett hushållsavfall. Avfall Utveck- ling. Rapport ; Avfall . i enskilda avlopp. Avfall Ut- veckling. Hantering av avloppsfraktioner från små avlopp Huvuddelen av avloppsfraktionerna hanteras dock inte på den egna fastigheten. Ansvaret för att samla in, behandla och återföra av- loppsfraktioner från små avlopp ligger på kommunernas avfalls- verksamhet.132 hanteras avloppsfraktioner från huvuddelen av landets små avloppsanläggningar genom slamtömning och trans- port till kommunalt reningsverk för behandling.133 Eftersom slam- met främst består av slam från slamavskiljare innehåller det mycket lite växtnäring och stora mängder vatten, vilket innebär att det inte är intressant för biogasproduktion eller för återföring av näring.134 Hantering av slam från små avlopp i reningsverk innebär ofta långa transporter och kostnaderna för detta ökar när många reningsverk inför högre avgifter. är ett 40-tal större kommunala reningsverk certifierade enligt ReVAQ, vilket möjliggör spridning av slam på åkermark.136 Många av dessa reningsverk tar också emot och behandlar slam och andra avloppsfraktioner från små avloppsanläggningar, vilket inne- bär att även näringen från dessa fraktioner kan återföras. Det är dock inte all näring som tas tillvara på detta sätt eftersom avlopps- fraktionerna behandlas på nytt i reningsverket och endast den nä- ring som binds i reningsverksslammet kan återföras. Förutsättning- en är också att slammet från reningsverken återförs till . var det av slammet som producerades vid ReVAQ-certifierade reningsverk som återfördes till , det vill säga cirka 25–av den totala mängden fosfor som kommer till de kommunala avloppsreningsverken.137 Många till allmänna råd. 2008:3, utgåva 1. ; Avfall . Omhändertagande av fraktioner från enskilda avlopp – nu- lägessammanställning och framtidsplan. 134SP , 2 SPCR 178. Certifieringsregler för System för Kvalitetssäkring av fraktioner från små avlopp. 135ReVAQ= ett certifieringssystem med syfte att minska flödet av farliga ämnen till reningsverk, skapa en hållbar återföring av växtnäring samt att hantera riskerna på vägen dit 136RISE förteckning över certifierade produkter, . ReVAQ-certifierade reningsverk tar inte emot slam från slamav- skiljare, alltså huvuddelen av avloppsfraktionerna från enskilda av- lopp, eftersom näringsinnehållet är så litet i förhållande till mäng- den oönskade ämnen att det kan påverka slamkvaliteten negativt.138 Särskilda system för kretslopp Ett tiotal kommuner är nära att starta igång eller har redan ett särskilt system för behandling och spridning av avloppsfraktioner från små avlopp på odlad mark.139 , och Tanums kom- muner har system för lagring och spridning av urin från urinsor- terande toaletter. , , , , Udde- valla, och kommuner har system för behandling och spridning av toalettvatten från slutna tankar. kommun har för behandling av toalettvatten från slutna tankar och latrin från torrtoaletter och för behandling och spridning på energiskog av slam och toalettvatten. Ytterligare knappt tio kom- muner har pågående förstudier eller projekt med avsikten att bygga anläggningar för kretslopp från små avlopp.140 Förbrukat fosforfilter- material kan inte hanteras i reningsverk och andra system för om- händertagande krävs därför.141 Ett fåtal kommuner, till exempel och , har inrättat system för spridning av fosfor- filtermaterial på jordbruksmark. Enligt vad utredningen erfar pågår planering av sådana system i ytterligare ett antal kommuner. Flera kommuner som saknar kretsloppssystem har påbörjat in- terna diskussioner om och planering av kretsloppssystem och många kommuner är intresserade av frågan. En genomsökning av knappt 80 kommunala va-planer visade att har någon skrivning om kretslopp från avlopp, exempelvis ”Kommu- nen bör erbjuda ett system för kretsloppsanpassad hantering av avloppsfraktioner” och ”Kommunen ska sträva efter att uppnå kretsloppsanpassade lösningar för såväl kommunalt som enskilt Omhändertagande av fraktioner från enskilda avlopp – nulägessamman- ställning och framtidsplan. 139Albinsson, M, m.fl. VA-guiden. Fosforfiltermaterial – ett hushållsavfall. Avfall Utveck- ling. avlopp”.142 Det är dock svårt att säga hur nära dessa kommuner är att skapa system för återföring av avloppsfraktioner från små av- lopp till . 3.6.2Miljöeffekter av återföring av näring från små avlopp I avloppsslam från minireningsverk återfinns cirka 70–av fosforn i det inkommande avloppsvattnet, i urin och i toalettvatten cirka 90 procent.143,144,145 Fosfor i avloppsslam, som i stor utsträckning är bunden till järn eller aluminium (i mini- reningsverk används främst aluminium), är inte lika tillgänglig för växterna som mineralgödsel.146 Det är rimligt att anta att fosfor i slam till 50–ersätter mineralgödselfosfor.147 Fosforn i de källsorterade avloppsfraktionerna urin och toalettvatten anses där- emot vara lika tillgänglig som mineralgödselfosfor, vilket innebär att denna fosfor fullt ut kan ersätta mineralgödselfosfor.148 Den största potentialen för återföring av näring finns således i att samla upp allt toalettavfall. Återföringspotentialen om alla un- dermåliga små avloppsanläggningar ersätts med sluten tank för toalettvattnet beräknas till fosfor och kväve per år.149 Detta motsvarar av försäljningen av mine- ralgödselfosfor respektive av försäljningen av mineral- 142Albinsson, M., m.fl. VA-guiden. 143Hellström, D., , L., , M. Bra Små Avlopp Slutrapport. , R nr 13. . 144Andersson, Y. Utvärdering av urinsortering och torrtoaletter i . Havs- och vattenmyndighetens allmänna råd om små avloppsanordningar för hushållsspillvatten. 146Linderholm, K. Fosfor och dess växttillgänglighet i slam – en litteraturstudie. Svenskt Vatten Utveckling. Rapport 2011–16. 147Tidåker, P., Kärrman, E., Baky, A., , H. Wastewater management integrated with farming – an environmental systems analysis of a Swedish country town. Resources, Conservation & Recycling, 47(4):295‐314. 2006; , M., , M., , S. Life cycle assessment of wastewater systems. Case studies of conventional treatment, urine sorting and liquid composting in three Swedish municipalities. Technical Environmental Planning. Uni- versity of Technology. 148Jönsson, H., , Å., Vinnerås, B. System för återföring av fosfor i källsorterade frak- tion av urin, fekalier, matavfall och i liknande rötat samhälls- och lantbruksavfall. lant- bruksuniversitet, Rapport 061. gödselkväve i /2106.150 Återföring från små av- lopp utgör följaktligen en liten del av växtnäringsflödena i sam- hället. Om dessa avlopp behöver åtgärdas av andra skäl kan det vara en viktig åtgärd för att öka återföringen av växtnäring om det kan göras på ett kostnadseffektivt sätt. I känsliga miljöer kan krav på kretsloppssystem innebära att vattenmiljöerna effektivt avlastas från näringsämnen.151 Återföring av näring från små avlopp ger också andra nyttor. Små avloppsanläggningar återfinns ofta utanför tätorter och nära jordbruks- eller skogsmark, vilket ger goda förutsättningar för att minimera transporterna, och därmed användningen av fossila bränslen, när avloppsfraktioner sprids på närliggande mark.152 Uppsamling av toalettvatten i sluten tank ger ytterligare för- delar. System med sluten tank och extremt snålspolande toaletter sparar vatten, vilket är viktigt i områden med brist på grundvatten eller med risk för saltvatteninträngning. Vattenbesparingen i en vakuumtoalett jämfört med en konventionell toalett bedöms vara i storleksordningen per person och år.153 Eftersom system med återföring av toalettvatten från slutna tankar innebär att allt toalettavfall samlas in och hygieniseras minskar risken avse- värt för spridning av smittämnen och antibiotika-resistenta bakte- rier till miljön.154 Detta skyddar också lokala dricksvattentäkter, vilket har stor betydelse för enskilda fastigheter där avloppsanlägg- ning och dricksvattentäkt ofta ligger nära varandra. Separat behand- ling av toalettvatten med efterföljande spridning på odlad mark minskar belastningen på reningsverken, vilket leder till minskade utsläpp av växthusgaser i samband med kväverening i storleksord- ningen 2–CO2-ekvivalenter per person och år.155 kalk/forsaljning-av-mineralgodsel-till-jord-och-tradgardsbruk/pong/tabell-och- diagram/forsaljning-av-mineralgodsel-till-jord--och-tradgardsbruk/. 151Tidåker, P. Integrating Farming and . A System Perspective. Doc- toral thesis. 152Paulrud, S., , B., , A., , H. Slam från små avloppsanläggningar i kretslopp. , Energi och cirkulär ekonomi. 153Jönsson, H., m.fl.. . Oönskade ämnen i avloppsvatten Avloppsvatten innehåller också oönskade ämnen i form av till ex- empel smittämnen, tungmetaller, läkemedelsrester, andra organiska ämnen och mikroplaster. Smittämnen återfinns i allt toalettavfall, och behandlingsmetoder och krav med avseende på spridning är framtagna för att minimera riskerna för smittspridning.156 Fördelen med återföring av näring från små avloppsanläggningar jämfört med från de stora allmänna avloppssystemen är att man kan för- vänta sig lägre grad av föroreningar eftersom inte dagvatten och industriavlopp tillförs avloppsvattnet.157 3.6.3System för återföring av näring från små avlopp Förutsättningen för återföring av näring från små avlopp är ett sammanhängande system, från tekniklösningar som möjliggör kretslopp, via insamling och behandling av avloppsfraktioner till spridning på eller annan produktiv mark. Olika aktörer har ansvar för olika delar av systemet. Den privata fastighetsägaren är verksamhetsutövare för avlopps- anläggningen och ansvarar därmed för att välja tekniklösning samt för att anläggningen installeras, drivs och underhålls på ett sådant sätt att kraven på försiktighetsmått och resurshushållning enligt uppfylls. Fastighetsägaren köper produkter för av- loppsrening av tillverkare eller återförsäljare, anlitar maskin- entreprenörer för att bygga och installera avloppsanläggningar ut- omhus och VVS-installatörer för eventuella installationer inomhus. Den kommunala tillsynsmyndigheten prövar att anläggningen upp- fyller kraven och ger tillstånd, samt utövar tillsyn på befintliga an- läggningar. Avloppsfraktioner från enskilda hushåll definieras som hushålls- avfall, vilket innebär att det är kommunen som har ansvar för in- samling och hantering av avloppsfraktionen.158 Ofta anlitar kom- munen i sin tur en slamtömningsentreprenör för att hämta avlopps- Certifieringsregler för System för Kvalitetssäkring av fraktioner från små avlopp. 157Paulrud, S., m.fl. , Energi och cirkulär ekonomi. till allmänna råd. 2008:3, utgåva 1. . fraktionerna på respektive fastighet och köra dem till en behand- lingsanläggning. Vid behandlingsanläggningen kan avfallsverksamheten drivas i egen regi eller genom att anlita en annan aktör. I de kommuner som inte har kretsloppssystem för enskilda avlopp körs vanligen alla avloppsfraktioner från enskilda hushåll till ett kommunalt avlopps- reningsverk för behandling. Ansvarsfördelningen för behandlings- anläggningar i kretsloppsystem för små avlopp varierar mellan olika kommuner och olika anläggningar. Kommunen kan stå för hela an- läggningen och dess drift och endast anlita en lantbrukare för sprid- ning på , eller äga behandlingsanläggningen men anlita en lantbrukare (vanligen samma lantbrukare som sedan sprider avlopps- fraktionen på ) för hela eller delar av driften för anlägg- ningen. Ett annat alternativ är att lantbrukaren äger och driver be- handlingsanläggningen och anlitas av kommunen för både behandling och spridning av avloppsfraktionen. Det förekommer också att va- huvudmannen äger anläggningen, som i till exempel Södertälje.159 Spridning på odlingsmark sköts av en lantbrukare på uppdrag av kommunens avfallsverksamhet. Fördelningen av ansvar mellan kommunen och lantbrukaren vad gäller spridningen av avlopps- fraktioner bör regleras i avtal. Vanligen ansvarar lantbrukaren för att spridning sker enligt gällande regler för gödsling av . 3.6.4Tekniklösningar för kretslopp från små avlopp En grundläggande förutsättning för ökad återföring av näring från små avlopp är att en större andel av avloppsanläggningarna än samlar upp näringen i en avloppsfraktion som på ett ef- fektivt sätt kan transporteras, behandlas och spridas på eller annan produktiv mark. Som beskrivits ovan ger de vanligaste tekniklösningarna för små avlopp, det vill säga infiltrationsanlägg- ningar och markbäddar, ingen möjlighet till kretslopp, såvida de inte kompletteras med kemisk fosforfällning i slamavskiljaren. An- läggningar med kemisk fällning av fosfor, minireningsverk eller kompletterande fosforfällning till markbäddar, ger ett fosforrikt 159 Kärrman, E., Kjerstadius, H., , Å., , M., , S. Källsorterande system för spillvatten och matavfall. Erfarenheter, genomförande, ekonomi och samhällsnytta. Svenskt Vatten Utveckling. Rapport 2017–04. slam som efter hygienisering kan återföras till . I dessa anläggningar samlas dock endast en liten del av kväve och andra näringsämnen upp.160 Fosforfällor, som används som komplement till markbäddar och i vissa fall som komponenter i minireningsverk, innehåller ett särskilt filtermaterial som binder fosfor och som efter lagring kan spridas på . Eftersom materialet är kalkhaltigt ger det också en kalkningseffekt.161 I likhet med slam innehåller det använda filtermaterialet endast mindre mängder av andra närings- ämnen än fosfor, och återföringen av kväve och andra närings- ämnen blir därmed låg.162 Dessa fosforfiltermaterial har dock ofta en strukturförbättrande inverkan på exempelvis täta lerjordar. av näringen, såväl vad gäller fosfor som kväve och andra näringsämnen, finns i toalettavfallet.163 Tekniklösningar som samlar in hela toalettavfallet ger därför störst potential för återföring av samtliga näringsämnen. Torrtoaletter samlar upp toa- lettavfallet utan att det blandas upp med vatten, vilket ger möjlighet till återföring av koncentrerad växtnäring. finns dock inget effektivt sätt för insamling av toalettavfall från torrtoaletter, utan i stället har många kommuner avvecklat hämtning av latrin av arbetsmiljöskäl.164 Toalettavfallet från dessa toaletter återförs där- för främst på fastighetsägarnas egna tomter. Urinsorterande torr- toaletter, vilket är relativt vanligt eftersom det förenklar hantering- en av fekalierna och minskar risken för lukt, gör att urin kan samlas upp i en tank och hämtas av kommunens slamtömningsentrepre- nör. Urin är ett mycket bra gödselmedel som innehåller koncentre- rad växtnäring som är anpassad till många grödors behov av fosfor, kväve och andra makro- och mikronäringsämnen.165 Det finns också urinsorterande vattentoaletter som på samma sätt medger uppsamling av urin i tank. Dock finns endast cirka 7 000–10 000 160Palm, O., , A. System för kvalitetssäkring och jordbruksanvändning av källsorterade avloppsfraktioner från enskilda hushåll. Fosforfiltermaterial – ett hushållsavfall. Avfall Utveck- ling. 162Palm, O. m.fl. 44. Havs- och vattenmyndighetens allmänna råd om små avloppsanordningar för hushållsspillvatten. Kretsloppsanpassning av små avlopp i , , , och kommuner. 165Kvarnström, E., m.fl. Report 2006‐1. urinsorterande vattentoaletter installerade i och ett mycket litet antal har nyinstallerats de senaste åren.166,167 Uppsamling av toalettvatten i en sluten tank innebär att allt toa- lettavfall från fastigheten, och därmed nästan all näring, kan hämtas av kommunens slamentreprenör för behandling och spridning på . Med en vanlig vattentoalett innebär denna lösning rela- tivt stora mängder vatten som måste hämtas från fastigheten. Ut- spädd växtnäring innebär också att stora mängder av det behand- lade toalettvattnet måste spridas på för att ge tillräcklig näringsgiva, vilket ger ökad risk för skador på mark som är känslig för markpackning. Det finns dock enligt vad utredningen erfar system för återföring av toalettvatten från konventionella vatten- toaletter som fungerar väl. För att minska mängden vatten i toalett- avfallet finns det flera modeller av extremt snålspolande toaletter för enskilda hushåll på marknaden. Dessa toaletter spolar med 0,7– per spolning i stället för 2–per spolning i konven- snålspolande toaletter. Vakuumtoaletter har till exempel installerats i cirka 800 enskilda fastigheter i , , och kommuner.168 Utöver att nästan all näring från avloppet samlas in, innebär se- parat uppsamling av toalettavfallet/toalettvattnet också fördelen att oönskade ämnen från bad-, disk- och tvättvattnet inte blandas med växtnäringen som ska återföras till . I stället behöver en behandlingsanläggning för bad-, disk- och tvättvatten anläggas, vanligen i form av en markbädd, en infiltrationsanläggning eller ett kompaktfilter.169 3.6.5Insamling, behandling och spridning Flytande avloppsfraktioner, såsom slam, urin och toalettvatten hämtas vid de enskilda fastigheterna med slambil. Införandet av kretsloppssystem, där endast vissa av avloppsfraktionerna ska tas 166af , , , , , M. Interreg – om urin- sortering. 167Havs- och vattenmyndigheten. Konsekvensutredning av förslag på nya regler för små av- loppsanläggningar. Havs- och vattenmyndighetens rapportering. 168af , , , M. Utvärdering av användaraspekter av vakuumtoaletter till sluten tank. Rapport nr 2015–0743-A. 169Hjelmqvist, J., m.fl. . Rapportserie nr 2012:1. emot av lantbruket, innebär ofta förändringar i logistiken så att olika avloppsfraktioner hämtas för sig.170 Förbrukat fosforfilter- material, som är en fast avloppsfraktion, töms normalt inte med slambil, utan med kranbil.171 Behovet av att behandla avloppsfraktionerna beror på vilken gröda som ska gödslas. Högre krav ställs på hygienisering vid spridning på livsmedelsgrödor än på energigrödor. Vid återföring av avloppsfraktioner från små avlopp till energigrödor räcker i all- mänhet lagring som behandlingsmetod, vilket har tillämpats i bland annat Lunds och kommuner.172 Långtidslagring tillämpas som behandlingsmetod inför sprid- ning på livsmedelsgrödor, och för urin innebär lagring i sex måna- der fullgod hygienisering.173 Detta har dock visat sig vara en osäker hygieniseringsmetod för slam och toalettvatten, som kräver ytterli- gare försiktighetsmått vad gäller val av grödor och typ av sprid- ning.174 Slam från minireningsverk liknar i stor utsträckning slam från större kommunala reningsverk, och det ligger därför närmast till hands att behandla slam från minireningsverk i kommunala re- ningsverk som är ReVAQ-certifierade och föra ut slammet på därifrån.175 Fosforfiltermaterial behöver i allmänhet inte hygieniseras, utan endast torkas innan användning.176 Ureahygienisering är en relativt ny hygieniseringsmetod som kan tillämpas på både slam och toalettvatten.177 Metoden har ut- vecklats för att tillämpas i befintliga gödselbrunnar vilket innebär att investeringskostnaden är relativt låg, och behandlingsmetoden är nu den vanligaste för toalettvatten. 170Jönsson, H., m.fl. . Fosforfiltermaterial – ett hushållsavfall. Avfall Utveck- ling. 172Jönsson, H., m.fl. . Guidelines for the safe of wastewater, excreta and greywater. Volume 4 Excreta and greywater use in agriculture. 174Vinnerås, B. Comparison of composting, storage and urea treatment for sanitising of faecal matter and manure. 98, 3317–3321. i enskilda avlopp. Fosforfiltermaterial – ett hushållsavfall. Avfall Utveck- ling. 177Nordin, A. Nitrogen based sanitation of source separated faecal matter. 2006; Vinnerås, B. Comparison of composting, storage and urea treatment for sanitis- ing of faecal matter and manure. 98, 3317–3321. bland annat , och kommuner.178 Efter- som metoden är ny finns det behov av ytterligare utveckling. Våt- kompostering används för att hygienisera toalettvatten och latrin i tre anläggningar i . Denna metod innebär relativt höga inve- sterings- och driftskostnader, och är inte lika flexibel som ureahy- gienisering. kommun använder en kombination av våt- kompostering och ureahygienisering.179 Det finns flera behandlingsmetoder för källsorterade avlopps- fraktioner under utveckling som eventuellt kan komma att bli ak- tuella för små avlopp framöver, till exempel rötning, ammo- niakstripping, struvitfällning och omvänd osmos.180 Även metoder för behandling av läkemedelsrester i urin och toalettvatten är under utveckling.181 För att få ekonomi i återföring av näring från avloppsfraktioner är det viktigt att kostnaden för hantering och spridning hålls nere. Spridningsarealen bör därför ligga nära behandlingsanläggningen och tidsåtgången för fyllning och spridning får inte bli för stor.182 I de flesta system får lantbrukaren ersättning från kommunen för spridningen, eftersom gödselvärdet i allmänhet är för lågt för att det ska kompensera spridningskostnaden. Det förekommer dock att lantbrukare tar emot avloppsfraktioner utan ersättning.183