sou · H6B341 · 2018-06-11 00:00:00 — Institutet behöver även ett antal jurister som arbetar med sed- vanliga juridiska frågor vid skolmyndigheter, men även för kansli- resurser till . Som nämnts avsatte exempelvis 2017 drygt 16 årsarbetskrafter till verksjuridik. Institutet blir en mindre myndighet än och får därför inte ett lika stort behov av jurister mätt i antalet årsarbetskrafter. Utredningen beräknar cirka 5 årsarbetskrafter för generell juristkompetens vid institutet och för kansliresurser till . Vidare bedömer utredningen att myndigheten behöver ett antal kommunikatörer. Som nämnts avsatte 2017 knappt 20 års- arbetskrafter för kommunikationssamordning. Utredningen be- räknar 5 årsarbetskrafter för kommunikatörer i sioner i skolväsendet. Anslag till verksamhetskostnader för i skolväsendet Med beräkningarna av årsarbetskrafter som utgångspunkt bedöms anslagsbehovet för institutet. Beräkningen utgår från personal- kostnader, lokalkostnader och övriga driftkostnader. hade 2017 personalkostnader som uppgick till per årsarbetskraft (2018, egna beräkningar). Utredningen antar att institutet i hög grad kommer att rekrytera personal med en liknande kompetens som den som finns inom Skol- verket och beräknar därför att institutets personalkostnader per årsarbetskraft kommer att vara identiska med motsvarande kost- nader för (2018a, egna beräkningar). lokalkostnader uppgick till per års- arbetskraft. Utredningen föreslår att institutet kommer att vara lokaliserat i (se avsnitt 11.3) och antar att institutet kommer att ha lokalkostnader per i nivå med motsvarande kostnader vid , eftersom även är baserat i . Skolinspektionen hade 2017 övriga driftkostnader som uppgick till eller till per års- arbetskraft (Skolinspektionen 2018a, egna beräkningar). Utred- ningen bedömer att institutets driftkostnader per årsarbetskraft kan utgöra en grund vid beräkningen av motsvarande kostnader för institutet. Institutets kostnader måste därefter kompletteras med kostnader som följer av institutets specifika uppdrag. Dessa kost- nader kan hämtas från motsvarande kostnader vid 2017. Kostnaderna var 2017 för köp av utbild- ningstjänster, för köp av övriga tjänster, varav utbildningskostnader för externa deltagare och vissa kostnader för legitimation för lärare och förskol- lärare om samt stöd för att hantera legitimation och behörighet för lärare och förskollärare på . Driftkostnader per årsarbetskraft och förslag till anslag Sammantaget blir kostnaderna drygt (310 730 590 + 64 765 344 =375 495 934) (375 495 93 / 172 = 2 183 116). Totalt sett blir kostnaden per årsarbetskraft för delposten övriga driftkostnader (170 512+2 183 116 = 2 353 628). Driftkostnaden per årsarbetskraft blir sammantaget drygt 3,3 mil- joner kronor (877 856 + 74 529 + 2 353 628 = 3 306 013). Anslagsbehovet för att täcka verksamhetskostnaderna blir (3 306 013 X 172 = 568 634 236). Med ledning av anslag enligt budgetpropositionen (prop. 2017/18:1, utg.omr. 16) kan det belopp som antas motsvara förvaltningsanslaget pris- och löneomräknas till nivå. Här antas att institutet får samma indextal som i omräk- ningen. anslag, med , indexuppräknas i budgetpropositionen (prop. 2016/17:1, utg.omr. Utredningen antar att förvaltningsanslaget täcker av in- stitutets verksamhetskostnader, vilket motsvarar den andel som 2017 täcktes av förvaltningsanslag (1 030 361 / 1 517 619 =0,68). Förslaget till förvaltningsanslag 2020 blir knappt 387 mil- joner kronor (568 634 236 X 0,68 = 386 671 280). Efter pris- och löneomräkning blir anslaget (386 671 280 X 1,0407 = 402 408 802). Till detta belopp ska läggas den del av anslaget för att täcka verksamhetskostnaderna som inte utgörs av förvaltningsanslaget, dvs. eller (568 634 236 X 0,32 = 123 734 810). Det sammanlagda beloppet blir (402 408 802 + 123 734 810 =528 143 612). Myndighetens verksamhet förslås starta , vilket innebär en halvårseffekt, dvs. kostnaden för anslaget till verksamhets- kostnaderna 2020 blir (528 143 612 / 2 = 264 071 806). I avsnitt 11.3.2 föreslår utredningen att institutet ska erbjuda professionsprogram och viss annan kompetensutveckling. Utred- ningen räknar med att det kommer att ta några månader för institutet att ta ställning till vilken kompetens- utveckling som ska erbjudas inom professionsprogrammet och därefter göra överenskommelser med universitet och högskolor om kurser eller upphandla annan utbildning. Utredningen bedömer därför att det inte kommer att uppstå några kostnader för nya kurser , utan först . Utredningen anser att kostnaderna för Lärarlyftet II kan utgöra en referenspunkt när omfattningen av professionsprogrammet ska fastställas. Lärarlyftet II visar en inriktning på hur många som kan antas delta i kurser , dvs. hur många personer huvud- männen har möjlighet att låta delta. uppgick enligt budgetpropositionen 2018 kostnader för Lärarlyftet II till , varav utgjorde statsbidrag (prop. 2017/18:1, utg.omr. Utredningen beräknar att behöver tillföras institutet för professionsprogrammet och att ytterligare medel behöver tillföras åren därefter. Fullt utbyggt är det rimligt att anta att professions- programmet kommer att kosta i storleksordningen , dvs. ungefär lika mycket som Lärarlyftet II. Finansiering bör ske inom ramen för den ordinarie budgetprocessen, men delar bör kunna utgöras av omfördelning av befintliga medel för kompetens- utveckling, exempelvis vissa medel inom ramen för de nationella skolutvecklingsprogrammen. Om det blir fler sökande till profes- sionsprogrammen än vad som är möjligt att ta emot bör regering och riksdag överväga att tillföra ytterligare medel. Universitets och hög- skolors kapacitet att medverka måste också tas i beaktande. Av resultaträkningen i årsredovisning (2018) framgår att myndigheten lämnat ett antal bidrag. Vissa av dessa bidrag har samband med de uppgifter som utredningen föreslår ska åligga institutet, och dessa bidrag eller motsvarande bidrag 2020 föreslås därför överföras i form av anslag till institutet . Exempelvis gäller detta statsbidrag för höjda löner till lärare och vissa andra personalgrupper samt bidraget för karriärsteg för lärare. Utredningens förslag innebär att uppdrag förstärks. Konsekvenserna blir ett mer omfattande uppdrag som innebär att förvaltningsanslag 2020 ska uppgå till . Anslaget ska jämföras med verk- samhetskostnaderna , som uppgick till . Det innebär att kostnaderna ökar med . anslag för praktiknära skolforskning före- slås uppgå till 2020 och till 2021. Anslaget ska jämföras med lämnade bidrag 2017, som uppgick till . Det innebär att kostnaderna ökar med till 2020 och med till 2021. Förslaget innebär att 10 årsarbetskrafter tillförs , som därefter beräknas få personal motsvarande 22 års- arbetskrafter. Beräkningen redovisas nedan. Anslag till verksamhetskostnader för Utredningen föreslår att uppdrag att sprida forskning utvidgas till att även omfatta beprövad erfarenhet. Vidare föreslår utredningen att institutet ska bidra med veten- skapliga underlag och underlag för beprövad erfarenhet till Skol- myndigheten och i skolväsendet. Vidare ger utredningen institutet förutsättningar för att utöka arbetet med att tillgängliggöra forskning. Med anledning av de utvidgade upp- dragen föreslår utredningen att institutets personal utökas med 10 års- arbetskrafter . fanns motsvarande 12 årsarbets- krafter vid myndigheten (2018a). En ökning med 10 årsarbetskrafter innebär således en be- tydande ökning av antalet anställda. uppgick driftkostnaden per årsarbetskraft vid till (Skolforskningsinsti- tutet ). har enligt uppgift från myndigheten relativt höga driftkostnader per anställd. Detta beror på att myndig- heten anlitar ett stort antal externa forskare och andra experter i samband med att forskningsöversikterna tas fram och även i anslut- ning till arbetet med att lysa ut och fördela forskningsbidrag. Exempelvis kan nämnas att externa medverkande har lagt ner i arbetet med forskningsöversikterna (). Merparten av dessa kostnader återfinns under posten Övriga driftkostnader i resultaträkningen (se även tabell 13.6). Driftkostnaden per årsarbetskraft uppgår alltså till . En ökning av antalet anställda med tio årsarbetskrafter innebär med antagande om oförändrad driftskostnad per årsarbets- kraft att den tillkommande driftkostnaden blir . Den totala driftkostnaden blir . Emellertid bedömer utredningen att det finns förutsättningar att i viss ut- sträckning reducera driftkostnaderna per årsarbetskraft i och med att antalet årsarbetskrafter ökar väsentligt. De uppgifter som utredningen föreslår ska tillföras institutet bedömer utredningen är mindre beroende av externa experter än de uppgifter som institutet har . Med fler anställda förutsätts även därutöver att det i något större utsträckning blir möjligt för insti- tutet att utföra uppgifter som utförs av externa forskare och andra experter, bl.a. till följd av att en utökning av antalet årsarbets- krafter medger en breddat kompetens. Dessutom blir OH-kost- naderna per årsarbetskraft något lägre när antalet årsarbetskrafter ökar. Utredningen bedömer att den ökning av posten Övriga driftkostnader som blir följden av att antalet anställda utökas kan begränsas i jämförelse med vad som blir fallet med en ökning som är proportionell mot ökningen av personalkostnaderna. Utredningen bedömer att en ökning av posten Övriga driftkostnader från dagens kostnader om till är rimlig. Därmed kommer institutets samlade driftkostnader att uppgå till uttryckt nivå, efter att ytterligare tio årsarbetskrafter tillförts myndigheten. Driftkostnaden per årsarbetskraft blir . Beräkningen framgår av den sista kolumnen i tabell 13.6. Enligt budgetpropositionen (prop. 2017/18:1, utg.omr. 16) beräknas anslaget för till . Ökningen av anslaget uppgår till eller . Motsvarande uppräkning av driftkostnaden per års- arbetskraft givet antagandet om en utökning med 10 årsarbetskrafter enligt utredningens förslag ger (38 636 000 X 1,0417 = 40 247 121). Till detta belopp ska läggas posten Finansi- ella kostnader, , och posten Avskrivningar och ned- skrivningar , sammantaget , för att verksamhetskostnaderna ska bli kompletta. Även detta belopp räknas upp , vilket ger (487 000 X 1,0417 = 507 308). Förslaget till förvaltningsanslag 2020 blir givet dessa antaganden (40 247 121 + 507 308 = 40 754 429). anslag för bidrag till statliga myndigheter för finansiering av praktiknära skolforskning uppgick till (prop. 2016/17:1). I budgetpropositionen anges anslaget till och till respektive 2020 (prop. 2017/18:1, I budgetunderlag (2018b) begär institutet en permanent nivåhöjning som innebär att anvisas i bidrag för praktiknära skolforskning . Institutet begär en permanent nivåhöjning till nivån , vilket är en nivåhöjning om . Motivet för denna begäran är att det till stor del saknas svensk praktiknära skolforskning och att intresset för att söka bidrag hos institutet har varit stort. Det stora antalet ansökningar i relation till de medel som står till förfogande innebär även att beviljandegraden blir låg. Institutet förutsätter i sin begäran att institutet i och med utlysning i likhet med andra forskningsfinansiärer helt ska fördela bidrag från anslag . Utredningen delar institutets bedömning om behovet av en ökning av anslaget för praktiknära skolforskning respek- tive 2021. Utredningen föreslår därför, i enlighet med förslaget i institutets budgetunderlag, en ökning av anslaget till praktiknära skolforskning med . Anslaget blir då 2020. Ytterligare en ökning 2021 med innebär att anslaget 2021 blir . I jämförelse med utfallet blir ökningen 1,8 miljoner 2020 och 11,8 miljoner 2021. 13.2.5Resurserna till sameskolan utökas Anslaget för sameskolorna föreslås uppgå till 2020. Beloppet ska jämföras med verksamhetskostnaderna 2017, som uppgick till . Förslaget innebär att kost- naderna ökar med . Utredningens förslag innebär att all personal, totalt 101 års- arbetskrafter, får en ny huvudman. Personal motsvarande 5 årsarbets- krafter arbetar vid i . Om Same- tinget väljer att omlokalisera så kommer personalen att beröras (se även avsnitt 12.2.5). Utredningens beräkning återges nedan. Det behövs ytterligare resurser för att driva sameskolorna uppgick Sameskolstyrelsens förvaltningsanslag till 43,2 mil- joner kronor (prop. 2017/18:1, utg.omr. finns anvisat från detta anslag. har regeringen vid upprepade tillfällen tillfört medel till Sameskol- styrelsen utöver ordinarie anslag. Sameskolans verksamhet finansieras förutom med anslaget även med avgifter och andra ersätt- ningar. Ibudgetunderlaget –2021 begär Sameskolstyrelsen ut- ökade resurser om 2020, med utgångspunkt års nivå. I tabell 13.7 specificeras Sameskolstyrelsens begäran om utökade resurser, fördelat på olika delposter. Tabellen visar begäran om utökade resurser för dels 2019, dels 2020. Samtliga delposter avser en permanent nivåhöjning. Observera att båda kolumnerna, dvs. såväl kostnaderna som kostnaderna , jämförs med den anvisade nivån 2018. Av tabellen framgår att en betydande del, följer av ökade lokalkostnader, eftersom t.ex. undermåliga lokaler behöver åtgärdas. Andra delposter avser utbildning av obehörig personal, språkmentorer och kompetenshöjande insatser. En annan post avser ökade lönekostnader och stödundervisning. Ytterligare andra poster avser en satsning på integrerad samisk undervisning och fjärr- undervisning. En särskild satsning görs också på läromedel. Slutligen föreslår Sameskolstyrelsen att en ny tjänst som informatör eller kom- munikatör ska inrättas vid . Sameskol- styrelsen har motiverat förslaget i budgetunderlaget (Sameskol- styrelsen 2018b). Utredningen delar Sameskolstyrelsens bedömning att en perma- nent höjning av anslaget är nödvändig. Sameskolstyrelsen begär en ökning med 2020, jämfört med nivå. När det gäller två av delposterna i begäran från Sameskolstyrelsen har dock utredningen ett alternativt förslag, som är en direkt kon- sekvens av utredningens förslag. Utredningen föreslår att en ny myndighet, , får i uppdrag att ansvara för produktion och anpassning av läromedel bl.a. för elever för elever i sameskolan (avsnitt 11.1.6). Därmed behöver inte tillföras läromedelsproduktion för samernas behov och dessutom kan anslaget minskas med 1,5 mil- joner kronor utifrån dagens nivå, eftersom regleringsbrevet , och även tidigare, anger att Sameskolstyrelsen ska avsätta för läromedelsproduktion. Detta innebär alltså att den del av det berörda anslaget som avser läromedel helt kan utgå, dvs. anslaget kan reduceras med 2020. Observera att medel för läromedelsproduktion i stället avsätts till den före- slagna . Enligt budgetpropositionen (prop. 2017/18:1, utg.omr. 16)beräknas anslaget för Sameskolstyrelsen till 2020. I vårändringsbudgeten föreslår regeringen att anslaget ska öka med (prop. 2017/18:99). Detta innebär alltså att Sameskolstyrelsen förväntas få ett anslag på . Regeringen anger som skäl för förslaget bl.a. att myndighetens avgifts- och bidragsintäkter minskar till följd av lägre elevantal som lokal- och personalkostnaderna för verk- samheten förväntas öka. För att undvika negativa konsekvenser för elever i verksamheten och för att säkerställa en väl fungerande verk- samhet anser regeringen att ytterligare medel därför behöver tillföras anslaget. Utredningen beräknar en ökning av anslaget 2020, jämfört med nivå. Beräkningen tar sin utgångspunkt i begäran från Same- skolstyrelsen om i ökat anslag 2020, men utredningen anser att denna ökning ska reduceras med , för läromedel och för en informatör eller kommunikatör, varvid ökningen således blir . Utredningen föreslår därför att förvaltnings- anslaget ska uppgå till 2020. Utredningens förslag innebär att anslaget ska tillfalla . De samlade ekonomiska konsekvenserna för staten kan bedömas genom att de kostnader som uppstår till följd av utredningens förslag jämförs med motsvarande kostnader för myndigheterna i dagens myndighetsorganisation. I tabell13.8 jämförs verksamhetskostnaderna för dagens myndig- heter inom skolområdet med motsvarande kostnader 2020 med utredningens förslag. Av tabellen framgår att utredningens förslag innebär en effektivisering, statens kostnader minskar med 2020. Utredningen föreslår en utökning av anslaget för praktiknära skolforskning 2020 och ytterligare en ökning 2021, men lämnar i övrigt inga förslag när det gäller nivån på de transfereringar respektive myndighet hanterar. Dessa är politiska avgöranden om satsningar och eftersom kostnaderna minskar med utredningens förslag bedömer utredningen att några ställningstaganden om den typen av medel inte behöver göras. Utredningens förslag när det gäller anslaget för praktiknära skolforskning framgår också av tabellen. Det bör observeras att de verksamhetskostnader som anges i tabellen avseende 2017 respektive 2020 delvis finansieras av intäkter av avgifter och andra ersättningar. 1)Kostnaderna täcks dels av ett anslag om dels av avgiftsintäkter om . Uppgiften om avgiftsintäkterna är en prognos som är hämtad från Sameskolstyrelsens senaste budgetunderlag (Sameskolstyrelsen 2018b). 2)Avgiftsintäkterna till specialskolan tas bort när differensen mellan den gamla och den nya skol - organisationen beräknas eftersom dessa intäkter kommer att tillfalla lägeskommunerna för special - skolan. Utöver de konsekvenser som anges i tabellen ska anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner minskas med . Med halvårs- effekten blir beloppet . Effektiviseringen om , som framgår av tabell 13.8, beror på flera faktorer. Utredningen bedömer att det med de förslag som läggs är möjligt att skapa en effektivare myndighets- struktur inom skolområdet. Den kan i högre grad än den tidigare strukturen bidra till förbättringar inom skolväsendet, tack vare att uppgifter och kompetenser i hög grad samordnas i en myndighet och personalen kan samverka effektivare än vad som i praktiken framstod som görligt i den tidigare organisationen med flera myndigheter. Effektiviseringen är i storleksordningen större än vad som anges i tabellen, eftersom delar av verk- samhetskostnaderna har pris- och löneuppräknats medan de befintliga kostnaderna anges nivå. De föreslagna myndigheternas uppgifter renodlas och över- lappningar tas bort i den nya strukturen, dvs. varje myndighets uppgifter får en tydlig inriktning, vilket också gör att verksamheten kan effektiviseras och också blir mer ändamålsenlig. Härutöver föreslås att en uppgift, kvalitetsgranskningen, ska tas bort i sin nuvarande tappning, eftersom tillsyn, stöd och tema- utvärdering sammantaget spänner över det som kvalitetsgransk- ningen syftat till. Vidare föreslås att tillsynen av förskola, pedagogisk omsorg och vissa fritidshem ska flyttas från lägeskommunen till . Detsamma gäller beslut om godkännande och rätt till bidrag för dessa verksamheter. Tillsyn av förskola, annan peda- gogisk verksamhet, fritidshem och vuxenutbildning ska ske på såväl huvudmanna- som verksamhetsnivå. Även om vissa uppgifter tillkommer, så innebär det som här beskrivits sammantaget att det inte längre blir lika stora kostnader för personal som i den tidigare strukturen. Det innebär även att kostnaderna för lokaler och övriga driftkostnader minskar. Konse- kvenser för personal utvecklas i nästa delavsnitt. Förslagen innebär vidare att stödfunktioner, s.k. verksamhets- stöd, kan effektiviseras när flera av de uppgifter som tidigare legat i tre myndigheter inordnas i . Antalet chefer bör likaså kunna minska i den nya organisationen. Detta antas få märk- bar effekt totalt sett, även om också , i skolväsendet och behöver tillföras resurser för stödfunktioner. Det kan slutligen konstateras att sedan den nuvarande myndig- hetsstrukturen infördes har såväl Skolinspektionen som Skol- verket mer än fördubblat sina personalresurser i förhållande till vad som beräknades för var och en av myndigheterna. Visserligen har en del uppgifter ökat väsentligt, t.ex. anmälningsärenden inom tillsynen och regeringsuppdrag när det gäller statsbidrag och stöd till skol- förbättring, men det kan diskuteras om det är proportionerligt och är i vart fall en iakttagelse värd att notera. Regeringens avsikt var i och för sig att Skolinspektionens resurser skulle öka i förhållande till startpunkten, men effekterna har inte visat sig i form av att elevernas resultat har förbättrats i hög grad, även om det under den allra kan skönjas en förändring i positiv riktning. När det gäller SPSM syns inte samma utveckling av resurserna, men i det sammanhanget diskuterades i samband med den förra myndighetsöversynen att t.ex. vissa små lokalkontor med fördel skulle kunna läggas samman i något större regionala kontor, för att inte vara sårbara, och att man därmed skulle kunna effektivisera lokaler, stödfunktioner och dimensionering i övrigt (SOU 2007:79). Det har emellertid inte blivit fallet, men kommer att ske med det nya förslaget. Det innebär att specialpedagogiska funktioner kommer in i ett större sammanhang och förutom att rikta sig till individnivå bör kunna användas både bredare och effektivare än . Det bör betonas att syftet inte är att begränsa stödet i specialpedagogiska frågor, utan i stället att lyfta fram det, göra det mer känt och därmed öka tillgängligheten. 13.2.7Konsekvenser för personalen vid nuvarande myndigheter inom skolområdet Utredningens förslag får konsekvenser för personalen vid de berörda myndigheterna. I tabell 13.9 jämförs antalet årsarbetskrafter vid dagens skolmyndigheter med motsvarande antal enligt utredningens beräkningar, . Den arbetsgivarpolitiska delegeringen i staten är dock långtgående och det är respektive myndighet (arbets- givare) som ansvarar för att anställa personal utifrån verksamhetens behov. Av tabellen framgår att antalet årsarbetskrafter beräknas minska med 314. Det innebär enligt utredningens beräkning att den nya myndig- hetsstrukturen komme att ha drygt 300 personer färre anställda. Det bör noteras att en del av myndighetens nuvarande personal är an- ställd och en del kommer att uppnå pensionsålder innan den nya organisationen träder i kraft. Utredningens beräkningar utgår från att 963 personer kommer att anställas i (avsnitt 11.1.12) och 172 personer i i skolväsendet (avsnitt 11.3.5). Det inne- bär i förhållande till den nuvarande myndighetsstrukturen en minsk- ning med 314 årsarbetskrafter. Vid utgången av 2017 fanns enligt uppgifter från respektive myndighet sammantaget 2 416 personer anställda vid , Skolinspektionen och SPSM, varav 311 an- ställda , exklusive anställda vid . Vid utgången av 2017 hade dessutom 356 anställda uppnått minst , varav en del kan förväntas gå i pension . Till detta ska beaktas en normal personalomsättning. Minskningen bör alltså helt eller till stor del kunna lösas genom att ingångna anställningsavtal upphör enligt plan. Förslagen innebär inga nya åtaganden för flertalet kommuner Enligt den kommunala finansieringsprincipen ska beslut som inne- bär nya obligatoriska uppgifter för en kommun åtföljas av en statlig finansiering. Förslaget om en ny myndighetsstruktur och myndigheternas uppgifter innebär inga nya åtaganden för flertalet kommuner, vilket innebär att den kommunala finansieringsprincipen inte ska till- lämpas. Däremot innebär förslagen att huvudmännen kommer att få närmare till den föreslagna regionala kontor och eventuella konferenser, seminarier och möten som anordnas av myndigheten. Det ger större möjligheter till deltagande och mindre kostnader för kommunerna än när sådana arrange- mang ofta anordnas på få ställen i landet. Ytterligare en konsekvens är att en myndighet föreslås få ansvar för tillsyn, stöd och specialpedagogiskt stöd vilket innebär att det blir lättare att hitta till myndigheten och det myndigheten kan erbjuda oavsett vilket område inom skolväsendet det gäller. En konsekvens för en del kommuner kan dock bli att det blir längre till ett kontor med ett uppdrag som liknar SPSM:s, eftersom SPSM har kontor i flertalet län.