sou · H6B383 · 2018-12-11 00:00:00 — Arbetsmarknadsutbildningens kostnader består dels av kostnader för köp av kurser, dels den ersättning som ges till individer, t.ex. i form av aktivitetsstöd och etableringsersättning. Styrningsmässigt är det Arbetsförmedlingen som avgör vilka arbetsmarknadsutbildningar som ska prioriteras inom ramen för det anslag som beslutar om. Arbetsförmedlingen har, enligt uppgifter till utredningen, valt att tillsvidare avvakta med att påbörja en ny upphandling av arbetsmarknadsutbildning till kontakttolk när nuvarande avtalsperiod går ut . Arbetsförmedlingen, AF, har upphandlat förberedande kontakt- tolkutbildning och utbildning till kontakttolk hos ett antal studie- förbund. Avtalet löper ut . har varit största leverantör. Anordnare kan bedriva tolkutbildning 991 kap. 1–5 §§ och 10 kap. 1–9 §§ förordningen (2017:819) om ersättning till deltagare i arbetsmarknadspolitiska insatser. 1002 § och 13 § förordningen (2017:820) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. dels i form av sammanhållen grundutbildning, finansierad med stats- bidrag genom MYH, dels bedriva tolkutbildning på uppdrag och med finansiering av Arbetsförmedlingen. Leverantörerna omfattar även enskilda företag som arbetar med etablering av nyanlända, svenska för invandrare och asylboenden.101 Utbildningen kan vara snarlik folkbildningens sammanhållna grundutbildning. Deltagare kan då träffas av skilda målformuleringar. Arbetsmarknadsutbildning till kontakttolk kan även marknadsföras direkt via studieförbunden. ABF informerar t.ex. på sin webbplats om sådan särskild grundutbildning på heltid omfattande totalt . En förberedande del ingår för tester och bedömning av lämplighet för själva tolkutbildningen. Tolkutbildningens huvud- del består sedan av 25 veckors heltidsstudier, inklusive två veckors arbetsplatsförlagt lärande.102 AF:s webbplats angav tidigare att ”Arbetsförmedlingens utbild- ning till kontakttolk har samma innehåll som Myndigheten för yrkes- högskolans grundutbildning. Du erhåller utbildningsbevis inför ev. validering som grundutbildad kontakttolk. Efter utbildningen kan du arbeta som kontakttolk.”103 Skrivningen var allmänt hållen och uppmärksammade inte att det finns skillnader i utbildningsmål mellan folkbildning och AUB till kontakttolk. Det var inte heller korrekt att tillskriva utbildningen Myndigheten för , . Korrekt information om skillnaderna mellan utbildningarna har dock funnits på myndighetens interna webbplats. Kursdeltagare som genomgår upphandlad grundkurs inom AUB måste valideras med godkänt resultat för att kunna upptas i Kammarkollegiets register över grundutbildade tolkar. MYH anger en framtida yrkeshögskoleutbildning till tolk som lämplig bas också för framtida upphandlad AUB. Uppdragen kan avse hela utbildningar eller enstaka kurser. Det skulle innebära att 101Arbetsmarknadsutbildning anordnas i form av förberedande kontakttolkutbildning samt utbildning till kontakttolk. Förberedande utbildning bedrivs i . , , , och av samt i av Tolk- pedagogerna . Arbetsmarknadsutbildning till kontakttolk levereras i och av . utbildningar har levererats i och av , i , , , , , och av Folkuniversite- tet, i av samt i av . /For-arbetssokande/Yrke-och-framtid/Arbetsmarknadsutbildningar, . /tolk/arbetsmarknadsutbildning-till-kontakttolk/, . 103www.arbetsformedlingen.se/For-arbetssokande/Yrke-och-framtid/Arbetsmarknads- utbildningar, . upphandlade utbildningar ingår i ett statligt kvalitetssäkrat system, där deltagare som genomgått utbildningen kan ingå i Kammar- kollegiets tolkregister över utbildade tolkar. krävs vali- dering av kunskaperna för att arbetsmarknadsutbildade tolkar ska kunna ingå i registret. Validering utgår från deltagarnas kunskaper, färdigheter och kompetenser av anordnare av den sammanhållna grundutbildningen till kontakttolk inom folkbildningen. Validering bedöms, enligt MYH, som ett relevant verktyg för att öka utbudet av tolkar men också som ett dyrt och ineffektivt system med nuva- rande former och arbetssätt.104 AF:s förberedande utbildning till kontakttolk omfattar på heltid och syftar till att öka förståelsen för innehållet i utbildningen och för yrkets förutsättningar. I den förberedande utbildningen sker en bedömning av kursdeltagarnas förutsättningar. Utbildningen bedrivs på heltid , men kan individanpassas. Den ska, i likhet med grundutbildningen till kontakttolk inom folkbild- ningen, följa den utbildningsplan som MYH fastställt.105 De förkunskaper som krävs är gymnasieexamen eller motsvaran- de samt mycket god muntliga och skriftliga kunskaper i svenska och i tolkspråket. Inför utbildningen genomförs tester eller intervjuer.106 Rent generellt gäller annars inte formella förkunskapskrav, upphand- lande myndighet beslutar från fall till fall vem som ska gå viss utbild- ning och avgör då om förkunskaperna är tillräckliga.107 Deltagare som anvisas plats i AUB till kontakttolk är inte alltid medvetna om att utbildningsbevis efter genomgången utbildning inte räcker för att registreras i Kammarkollegiets register över grundutbil- dade tolkar. För det krävs genomgången grundkurs inom högskola eller folkbildning eller validering mot sådan utbildning. 104MYH (2016) Förslag på fler utbildningsvägar för att bli kontakttolk (slutrapport), samt underlag från MYH till utredningen, . 105MYH (2014). Vägledande utbildningsplan för sammanhållen grundutbildning till kontakt- tolk inom folkbildningen, Dnr MYH 2014/310, beslutad . 106www.arbetsformedlingen.se/For-arbetssokande/Yrke-och-framtid/ Arbetsmarknadsutbildningar, . 107MYH, underlag till utredningen, 2018. AF:s arbetsmarknadsutbildning till kontakttolk är uppdelad i del- kurser med angivna riktlängder. Delkurserna avser asyl- och migra- tionstolkning (), tolketik och tolkningsteknik (), arbetsmarknadskunskap (), sjukvårdstolkning (), arbetsplatsförlagt lärande (), juridik för tolkar (), språkfärdighet – svenska i tolkning () samt samhälls- och myndighetstolkning (). Under den senaste treåriga avtalsperioden med leverantörerna (– ) avslutade 1 094 personer arbetsmark- nadsutbildningen till kontakttolk. Av dessa personer fullföljde 869personer hela utbildningen, medan 216 avbröt på grund av arbete eller andra orsaker.108 De vanligaste tolkspråken var arabiska, tigrin- ska och persiska. Arbetsförmedlingens uppgifter visar på en gene- rellt låg genomströmning och dåliga resultat. av deltagarna hade efter avlutad utbildning fått ett arbete. Det kan gälla vilket arbete som helst, eftersom Arbetsförmedlingen inte kan mäta hur många som har fått ett arbete som tolk eller mot- svarande. gick av deltagarna vidare till reguljär utbildning. Mer än två tredjedelar av deltagarna, av dem som utbildades, gick antingen vidare till andra arbetsmark- nadspolitiska program och insatser eller ut i arbetslöshet. Arbets- marknaden för tolkar innebär ofta deltidsuppdrag, vilket kan inne- bära att ytterligare deltagare verksamma som tolkar förekommer utan att det framkommer i AF:s uppföljningsstatistik. Kostnaderna för Arbetsförmedlingens upphandlade förberedan- de utbildning och utbildning till kontakttolk uppgick sammanlagt till –2017. 17miljoner kronor 2015 till 2017. Sammanlagt deltog drygt 43 200 personer i en av Arbetsför- medlingen upphandlad arbetsmarknadsutbildning (varav 12800 var kvinnor). Knappt 25 000 var i åldrarna 25–och 60 pro- cent var utrikes födda. I genomsnitt hade av samtliga del- tagare ett arbete efter avslutad utbildning, vilket är ett bättre resultat än för utbildningen till kontakttolk. De totala kostnaderna för AUB uppgick till under 2017.109 108Arbetsförmedlingen, underlag till utredningen, . Arbetsmarknadspolitiska program, Årsrapport , s. 11–15. Vissa tolkförmedlingar anordnar själva eller i samverkan introduk- tions- och fortbildningskurser. Det är även vanligt att kunskapsnivån hos blivande tolkar testas före uppdrag. De offentliga tolkförmed- lingarna, organiserade inom , har gemensamma och formaliserade rutiner för rekrytering, tester, introduktion och vali- dering av de tolkar som arbetar för förmedlingarna. Organisationen består av ett tjugotal anslutna tolkförmedlingar som i första hand är offentligt ägda, men även vissa privata tolkförmedlingar är anslutna. Organisationens riktlinjer anger bland annat att en ny tolk bör erbjudas vägledning av , i första hand en erfaren tolkkollega. Det anges också att tolkförmed- lingen kontinuerligt ska informera anslutna tolkar om aktuella utbild- ningar och om Kammarkollegiets auktorisationsprov. Vid behov ska förmedlingen initiera egna utbildningar och anordna seminarier och föreläsningar i ämnen som rör tolkyrket. Icke auktoriserade tolkar med äldre utbildning än ska uppmärksammas, då utbildning är en färskvara. Tolkförmedlingen ska i sin budget uppta medel för kompetensutveckling av tolkar och redovisa genomförda insatser till . Tolkarnas deltagande i Kammarkolle- giets auktorisationsprov bör enligt uppmuntras ekonomiskt av tolkförmedlingarna. De bör även på annat sätt underlätta tolkarnas kompetensutveckling genom att tillhandahålla uppslagsböcker, ordböcker, förteckningar över användbar litteratur och stipendier. Av riktlinjerna framgår att en tolkförmedling ska ha ett etablerat samrådsforum med anslutna tolkar och att tolkarna ska erbjudas handledning, individuellt och i grupp.110 De tolkförmedlingar som är anslutna till använ- der ett gemensamt skriftligt prov med inriktning på läsförståelse, och terminologi. Det genomförs för dem som går vidare även muntligt prov i form av rollspel. Tolkförmedlingens personal bedö- mer tolkens teknik, färdighet, språk, terminologi och realiakunskap, avseende exempelvis sjukvård. 110Tolkservicerådet (2014). riktlinjer och god tolkservicesed, fastställda vid årsmöte, . tolk erbjudas utbildning i mentorskap för tolkar. Blivande tolkar (tolkaspiranter) ges möjlighet att följa en på uppdrag innan de erbjuds självständiga tolkuppdrag. Mentorn har till uppgift att ge en bra ingång i yrket genom praktiska råd och stöd i aspirantens utveck- ling. Aspiranters kunskaper och lämplighet för tolkyrket undersöks genom personliga intervjuer, kunskaps- och språktester samt referenser.111 Det anordnas inte tolkutbildning inom denna skolform. Arbets- sättet kan ändå ha visst intresse som jämförelse Elever inom vuxenutbildning på gymnasial nivå ska bland annat få information om arbetslivets kompetens- och rekry- teringsbehov.112 har utbildningsplatser som följd av en särskild satsning på yrkesutbildning inom komvux, benämnd regionalt yrkesvux, byggts ut kraftigt. Det har bland annat skett mot bakgrund av migrationsöverenskommelsen . Det beto- nades då att utvecklade former av regionaliserad yrkesutbildning för vuxna var en möjlig väg för att underlätta inträde för nyanlända på arbetsmarknaden.113 Regionalt yrkesvux planeras och bedrivs i sam- verkan mellan flera kommuner under medverkan av arbetslivet, vil- ket gör att arbetsmarknadens behov av kompetens kan mötas på ett bättre sätt.114 6.6Jämförande översikt – utbildningsformer Dagens struktur för tolkutbildning har sina rötter och de förhållanden som då rådde. Stora förändringar har därefter skett i samhället, bland annat i befolkningens sammansättning och utbild- ningsnivå. En kraftig utbyggnad har skett av högskolan i olika delar 11220 kap. skollagen (2010:800), 2 och 4 kap. förordningen (2011:1108) om vuxenutbildning. 2016/17:1, utgiftsområde 16, s. 203 och 229. 114Lagen (2010:630) om regionalt utvecklingsansvar i vissa län, lagen (2002:34) om samver- kansorgan i länen, samt förordningen (2016:937) om statsbidrag för regional yrkesinriktad vuxenutbildning. av landet.115 Dagens tolkutbildningar inom högskola och folkbild- ning saknar inbördes sammanhang och styrning trots att de båda väsentligen är skattefinansierade. Motsvarande förhållande gäller den planerade försöksverksamheten med yrkeshögskoleutbildning. I praktiken har samordnad styrning inte skett i någon större ut- sträckning, målgrupper och inriktning har diskuterats relativt fristå- ende hos respektive huvudmän. Utbildningsstrukturen är som tidi- gare framgått inte enhetlig eller samordnad utifrån ett mer över- gripande samhällsperspektiv. Delvis har detta sin bakgrund i de tidiga tankar som fanns om olika spår, där högskolans utbildning skulle inriktas mot mer kvalificerade tolkuppgifter, klart skild från den kvantitativt mer omfattande kontakttolkutbildningen inom folkbildningen. Man bedömde då att allt fler fasta tjänster skulle inrättas för de kvalificerade tolkarna och att de också skulle kunna arbeta som handledare i kontakttolkutbildningar. Arbetsmarknaden för de två grupperna kom dock inte nämnvärt att skilja sig åt under de år som följde.116 Högskolans utbildning vid () i är med förstärkta resurser en kvalitativt erkänd aktör med ökande volym utbildade. Utbildningarna har hög praktisk och teoretisk nivå och kan byggas ut mot högre utbildning och forsk- ning. Folkbildningen har andra rötter och arbetar utifrån en värde- grund där personlig utveckling, deltagande och samhällsperspektiv är viktiga aspekter. Man arbetar varierat med kunskapskontroll och många tillämpar olika former av examination. Inom folkhögskolans tolkutbildningar har dock en kultur utvecklats med tydliga antag- ningskrav och täta provtillfällen. Godkänt resultat och utbildnings- bevis förutsätter att de studerande klarar återkommande skriftliga prov, har hög närvaro och resultat vid de perioder av grupparbete och övningar som genomförs. Kopplingar mellan högskola, yrkeshögskola och folkbildning sak- nas. Myndigheten för , , har dock en roll i för- delningen av statliga medel till tolkutbildningen vid såväl yrkeshög- skola som folkbildning och kan mer övergripande föreslå hur studieplaner och kurser kan utformas. MYH har ännu inte använt sig 115Almqvist, I. (2016). Ett kritiskt vägval. 116Ds U 1982:10. av bemyndigandet om detta. kan införandet av yrkeshög- skoleutbildning till tolk innebära att förutsättningarna för folkbild- ningen påverkas. Arbetsmarknadsutbildning till tolk i talade språk bedrivs i bety- dande omfattning på olika platser i landet. Utbildningen väcker dock en rad frågor och anses nivåmässigt inte motsvara övriga grund- utbildningar. Det yttrar sig bland annat i brist på enhetlig kvalitets- granskning eller statlig tillsyn. Deltagarna visar sig också i betydande grad gå vidare till andra typer av insatser eller arbetslöshet. Godkänd kurs motsvarar inte kraven för att registreras som utbildad tolk hos Kammarkollegiet. Offentligt tecknade ramavtal ger i regel inte tolkar med arbets- marknadsutbildning samma ställning som tolkar utbildade inom högskola och folkbildning. Undantag från detta gäller dock Arbets- förmedlingens och ramavtal. Där jämställs de tolkar som utbildats inom arbetsmarknadsutbildningen med övriga utbildade tolkar. Det oklara värdet av utbildningen sammanhänger bland annat med de skiftande förutsättningar som gäller i termer av deltagare, förkunskapskrav, utbildningsanordnare, examination och kunskapskrav efter fullföljd utbildning. Validering mot folkbild- ningens utbildningskrav förekommer på individnivå, men är ännu inte så vanligt. lägger i sin genomgång förhållandevis stor vikt vid att utbildningen har väl utarbetade former för kunskapsprövning och examination. Det har bland annat sin grund i de svårigheter som finns att på andra sätt bedöma studenters och kursdeltagares kun- skaper och färdigheter. Delar av utbildningarna är ofta förlagda på distans. Tolkyrket förutsätter såväl teoretisk som praktisk kompe- tens. Ytterligare utbildningsalternativ, som den yrkesinriktade kommu- nala och regionala vuxenutbildningen, har inte prövats då det gäller tolkutbildning. Utbildningsformen kännetecknas annars av en rad positiva förutsättningar – geografisk täckning över landet, kontinuitet och fasta lärarkrafter, individuella studieplaner, ansvar för SFI-utbild- ning, etablerade former för examination och kvalitetskontroll. All- mänt sett sker dock utbildning inom denna utbildningsform på en förhållandevis låg kvalifikationsnivå. Särskilt vid jämförelse med den kvalitativa tolkutbildning som erbjuds vid högskolan. Yrkeshögskoleutbildning (försöksverksamhet) Tolk och översättarinstitutet, Källa: Uppgifter till från berörda utbildningsanordnare ht 2018. Vissa inbördes jämförelser görs nedan mellan tolkutbildningar inom olika utbildningsformer. Uppgifterna bygger på sammanställ- ning från Tolk och översättarinstitutet samt särskild arbetsgrupp inom Tolkutredningen.117 Möjligheterna att jämföra olika utbildningsanordnares volymer och kostnader försvåras av de skillnader i redovisningssätt som före- kommer. Nedanstående tabell ger en allmän indikation. Avgörande är de skilda förutsättningar som utbildningarna bedrivs under samt de skillnader som finns avseende utbildningsinnehåll och studietid. Högskolans nya modell för tolkutbildning omfattar tre fristående kurser i tolkning. Varje kurs motsvarar en termins heltidsstudier (30 hp). Myndigheten för planerar för en längre utbildning med en studietid om 1,5–. Folk- bildningens sammanhållna grundutbildning motsvarar cirka fyra månaders heltidsstudier men bedrivs på halvfart under två terminer. Den är närmast jämförbar med högskolans nuvarande kurser Tolk- ning i offentlig sektor I och delar av fortsättningskursen Tolkning i offentlig sektor II, som kan utgöra delar i en kandidatexamen. Förstärkta anslag för utbildningsinsatser inom folkbildningen innebar närmast en tredubbling av antalet platser . Även för högskolan skedde på liknande sätt en utbyggnad, som förbereder försöksverksamhet med yrkeshögskole- utbildning för kontakttolkar . Folkbildningen har bedrivit utbildning under förhållandevis kontinuerliga former, trots de kortsiktiga bidragsbeslut som fattas. Statsbidraget via MYH utgör i genomsnitt 68–av finansieringen för folkhögskolans tolkutbildningar, vartill kommer medel ur folkbild- ningsanslaget via eller andra medel. För studie- förbunden är sådan kompletterande finansiering mindre vanlig.118 117Almqvist, I. (2018). Arbetsgrupp inom Tolkutred- ningen, . 118Folkbildningsrådet (2018), Kontakttolkutbildningar inom folkbildningen, s. 29. Källa: Underlag från TÖI, MYH, och Arbetsförmedlingen (2018). Högskolans siffror ska ses i ljuset av gällande generella ersättning per helårsstudent om samt per helårsprestation för student som registrerats för 60 hp och fullföljer detta. dimensionerar själv antalet platser, vilket även gäller TÖI:s verksamhet. TÖI:s anslag är inte inräknat i takbeloppet för och inte baserat på dessa belopp för helårsstudenter och helårsprestationer. Periodiseringen av uppgifter innebär att godkända studenter och kursdeltagare kan komma att hänföras som följer på det år de gick utbildningen. 119Utbildningskostnad per godkänd student beräknad av utredningen med hänsyn till genom- snittligt bortfall av studenter, för Folkbildningen anger MYH statsbidrag per utbildnings- bevis, vartill kommer vissa medel genom folkbildningsanslaget, för anges statsbidrag per godkänd tolk (3–4 terminers utbildning) av utredningen med ledning av redo- visade totala statsbidrag för perioden –2021. TÖI:s beräkning avser faktiska kostnader, vilken kan relateras till schabloniserade ersättningar för helårsstudenter och helårsprestationer om sammantaget närmare 53 tkr per helårsstudent som registreras och fullföljer 60 hp. Studie- stöd ingår inte, men redovisas närmare i kapitel 13 för de utbildningsformer som berättigar till detta. Underlag till utredningen från berörda myndigheter, september–. 120Bortfall av deltagare under försöksverksamheten är naturligen ännu okända. Bortfall ökar den genomsnittliga kostnaden per deltagare som fullföljer och godkänns på utbildningen. 121Utredningen har beräknat dessa uppgifter med utgångspunkt från uppgifter från om utbetalda belopp och 1 085 deltagare som avslutat utbildning till kontakttolk mellan – . Det är oklart hur många av dem som fullföljt som också blivit godkända på utbildningen. Kvalitetssäkrade uppgifter i övrigt saknas. Tolkutbildning vid högskolan ställer krav på grundläggande behörig- het samt ett godkänt antagningsprov där muntliga och skriftliga färdigheter i svenska och ett annat språk testas, som särskild behö- righet inför den första terminen. utbildning har ännu inte kommit igång. Antagningskraven är grundläggande behö- righet genom gymnasieexamen eller motsvarande samt behörighet i övrigt, t.ex. de språkkunskaper som kan krävas. Ytterligare nödvän- diga förkunskaper kan vid behov anges och prövas på lämpligt sätt. Folkbildningen ställer krav på treårig gymnasiekompetens eller mot- svarande. Kunskaper i språkfärdigheter och testas genom prov och intervjuer. Målgrupper för de olika utbildningarna är inte klargjorda, det finns sannolikt visst överlapp i detta avseende mellan utbildningarna. MYH har i sin tidigare återrapportering diskuterat möjligheter att bredda målgruppen utöver yrkesverksamma tolkar till även andra yrkesgrupper som kan vara relevanta för en sådan utbildning. Inom samtliga utbildningsformer finns eller diskuteras möjligheter till del- tidsstudier i något (ofta senare) skede av utbildningen. Det innebär att utbildningarna kan följas av yrkesverksamma tolkar som önskar formell grund- eller vidareutbildning. Högskolans utbildningar har i sitt akademiska sammanhang med hårt ställda antagningskrav normalt andra målgrupper än folkbild- ningens tolkutbildningar. Även dessa har dock högt ställda krav och endast en mindre del av de sökande antas. Målgrupper för arbets- marknadsutbildningen till tolk är i större utsträckning relativt nyan- lända till som behöver etablera sig på arbetsmarknaden. Det kan innebära att språkkunskaperna i svenska ännu är bristfälliga, liksom kunskaper om svenska samhällsförhållanden. För samtliga utbildningar gäller att utlysning och antagning riktas mot vissa språkgrupper, där tillräcklig omfattning kan uppnås. Mindre frekventa språk ger inte alltid förutsättning för tillräckligt stora deltagargrupper, även om t.ex. den ekonomiska modell som MYH tillämpar syftar till att gynna även språkgrupper med få del- tagare. Ofta saknas lärare och språkbedömare på dessa språk. Det innebär att tolkutbildning främst kan tillhandahållas inom ett begrän- sat antal mer frekventa språk, oavsett vilken utbildningsanordnare det Problematiken omfattar även möjligheten att auktorisera sig som tolk, där Kammarkollegiet kan täcka ett 40-tal språk. Högskolan har traditionellt höga krav på teoretiska moment, vilket övergripande regleras i högskolelagen. Det innebär även att litte- raturen ska knyta an till aktuell forskning och relevanta metoder. Inom tolkutbildningen innebär detta relativt omfattande kurslitte- ratur (500–600 sidor per kurs om 7,5 hp). Kurslitteratur på svenska och engelska används. Folkbildningen har fokus på litteratur inom sakområden och begränsad litteratur i frågor som rör tolkningens metodik (cirka 100 sidor). Praktiska inslag finns i högskolan i form av särskild praktikkurs för tolkstudenter om 7,5 hp. Högskolans studenter och folkbild- ningens kursdeltagare arbetar i regel redan som tolkar vid sidan av sina studier. Högskolans aktuella kurs Tolkning i offentlig sektor, steg I, har stora likheter med folkbildningens sammanhållna grund- utbildning. För utbildningar inom är det viktigt med nära kontakt med arbetslivet. Lärande i arbetet () innebär att en del av utbildningen är förlagd till en arbetsplats. Utbildningsanordnaren ska utarbeta en kursplan för som ska ange vilka mål den stude- rande förväntas uppnå och hur utbildningsanordnaren betygsätter kunskaper, färdigheter och kompetenser.122 Behovet av organiserad yrkespraktik som ett reguljärt inslag i olika typer av tolkutbildningar har påtalats av bland annat Kammar- kollegiet. Myndigheter bör enligt detta synsätt kunna samarbeta med utbildningsanordnare genom att kontinuerligt upplåta praktik- platser till tolkstudenter. Att räkna yrkesverksamhet som ”praktik” anses vara fel väg att gå.