sou · H6B315 · 2018-02-28 00:00:00 — SOU 2018:15 Bilaga 2 Timvis mätning och avräkning Hög andel fasta nätavgifter och till höga andelar fasta i linje med minskade utsläpp Få upp energieffektivisering på ”dagordningen” i företagen. Brist på resurser, kompetens och formuläret” -> bilagor Skapa mer riktade stöd t.ex. isolering av vindar. infosite (jfr ) Otydlighet kring risker med energi- Ekonomisk rationalitet inte nödvändigt- ”Tråkig osynlig investe- ring”, många dolda transaktions- Marknadsförs utifrån argument som inte stämmer på . till utsläppsminskning genom energi- effektivisering i är liten – särskilt hos mindre aktörer. Få riktade stöd för energieffektivisering -> signalen låg prio. Bilaga 2 SOU 2018:15 dyrt med elbilar. för elbaserade transporter p.g.a. livslängd och prestanda med batteri. Byråkrati runt ansökan om stöd Svårt att få fungerande affärsmodeller Teknikutvecklingen går så fort. att vänta och få längre Kommer infrastruktur att vara till- räcklig för att kunna upprätthålla samma funktionalitet på fordon som med konventionella fordon? Förtroende för styrmedel (etanol, diesel…) = 0 Brist på tillgång till kapital. Elcertifikatens värde har rasat under Se över kvotplikterna. (låg) Energiskatt minskar incitament eller signaler från elpris Saknas tillgång till marknad för små- skalig elproduktion eller efterfråge- Värdet av småskalig produktion beror på framtida utvecklingen av energiland- skapet, inte minst på hur mycket solel Allting blir billigare , varför Osäkert hur länge stöd kommer finnas och på vilken nivå. överskott av el som matas in på nätet är Bör också tidsättas, Hög investeringskostnad plus osäkerhet kring teknikens effektivitet -> stor risk för den lilla konsumenten För en privatperson kan investeringen vara stor och återbetalningstiden lång. Svårt att få igen värdet av investeringen Bilaga 2 SOU 2018:15 Elcertifikatsystemet är inte anpassat för tionen -> enklare Införande av effekttariffer för småhus minskar värdet av egenanvänd el då värdet av elöverföringen försvinner. Solvärme saknar helt stöd . Inför stöd och strategi Oklarheter kring regelverk, typ bygglov. Information är svår att hitta. Ta bort alla krav för regler i olika kommuner. första förslag för tamt. Brist på installatörer. Energiskatt på anläggningar över 255 kW begränsar utnyttjandet av takytor. ändras så att de bygg- Inget icke-koncessionspliktigt nät för nader som är bäst Stort hinder att det är svårt att föra över el från en byggnad till system per byggnad”. Många vill bygga ut Regler och incitament fortfarande för För mycket administration. Livspusslet – en privatperson har mycket att stå i Tid en bristvara i dagens samhälle både för SME och hushåll. RE och EE inte prioriterat. SOU 2018:15 Bilaga 2 Allting blir billigare – varför investera nu? För låga och för stabila elpriser (lite att vinna på flexibilitet) Produktion av ammoniak och vätgas (?) Ge ersättning för nätnytta Batterilager – svag ekonomi. på samma sätt som för inmatat överskott av el Oklara regelverk: Är det produktion Ge mindre producenter/ eller konsumtion – dubbel beskatt- hanteras inte i byggreglerna Säkerhetsfrågor, riktlinjer saknas. Viktigt för acceptans. drag att ta fram riktlinjer. För låga incitament och beteende- hinder gör att privatpersoner inte kommer att agera. Man måste förstå lite om energi- systemet för att förstå värdet av Bilaga 2 SOU 2018:15 Hög effektkostnad (+dålig miljöprestanda) slår ej igenom till konsument. elhandelsmarknaden för timprisavtal. Tillgång till kapital och egna tillgäng- I synnerhet på svaga Biltrafiken bär ej sina egna kostnader (parkering, körning). Stor fast andel av totala energikost- Mer rörliga priser. naden -> lägre % kostnadssänkning än % energieffektivisering vid Oklarheter kring regler och bygglov. Flexibilitet är inte lönsamt Värdet av EE-investeringar osäkra p.g.a. låga priser, osäkerhet i stöd och (Ansvar och roller) Brist på garantier från leverantörer Användaren har inte rådighet över EE- åtgärder (hyreshus). Avsaknad av underlag för att bedöma Bristande tillsyn och tillämpning BBRs utformning leder till högt Energideklaration innehåller i princip ”kostnadseffektiv” behövs. SOU 2018:15 Bilaga 2 Fel definition på nära-noll byggnader. Rådgivning finns men ej vid EE av el bör fokusera på Effekt, ej energi. Även näteffekt, annars risk för kapacitets- brist i elnät. Transport: otillräcklig kapacitet på EE- transportslag som kollektivtrafik. Kunskapsbrist om möjligheter. Allt fungerar bra nog – bekvämt att inte Ofta mer attraktivt att lägga pengar på annat än EE (både hushåll och SME). Långt ifrån huvudverksamhet. Allmän fördom att EE i inte har Starka ekonomiska incitament inte nog för att hushåll och SME ska agera. Bilaga 2 SOU 2018:15 Komplicerat att söka klimatklivet för en Klimatklivet inte specifikt inriktat på ladd- infrastruktur (konkurrens med andra Klimatklivets regler medger inte bidrag till dyrare laddutrustning utomhus – dvs. ej för publik laddning osv Elbilspooltjänst till BRF-medlemmar be- Ett företag får bjuda anställda på kaffe/frukt med inte på el till privata bilen – Svårt att få in offerter från leverantörer av laddinfrastruktur – upptagna. Svårt att få tag på elektriker för Risk för att bli elhandlare för BRF vid BRF får inte vidareförsälja el (ändring på gång?) Saknas styrmedel som tvingar fram mer laddinfrastruktur (möjlig t.ex. på Laddinfrastruktur för elfordon: tillstånd plus regler måste förenklas för publik Samfälligheter: Lantmäteriförättning, anläggningsbeslut = dyrt. att laddstation är av väsentlig betydelse Publik laddning saknar tydlig skyltning. Finns inte heller officiell vägmarkering. Stressade personer i BRFer prioriterar SOU 2018:15 Bilaga 2 Kategorier Hinder Prioritering Åtgärdsförslag Svårt att veta vilken typ av laddstolpar man ska satsa på. Alla leverantörer säger olika saker. Brist på laddningsmöjligheter – räckviddsångest Inget ROT-avdrag för nya Stötta affärsutveckling dvs. hus, fem värdeår. Utnyttja smarta nättekniker för att få plats på nätet Inför energi-rot istället för miska styrmedel för att minska hitta information om vad den politiska risken och ryckig- som gäller nu och hur Se till att aktörerna i (tillstånds)- Det krävs samverkan med systemet ges tydliga roller och ansvar så att alla tillsammans Gör det möjligt för en BRF eller tion i t.ex. småhus- samfällighet att egenanvända sin områden (BRF och egenproducerade el även om man elhandeln gå in på nätet Avskaffa kraven på bygglov priset på solceller ska bli Inför tydliga miljökrav på SOU 2018:15 Bilaga 2 justeras så att kan Ändra skattereglerna för lager Bidrag för lager och Inför ev. ett bidrag skatteavdrag för solel står Mer lönsamt att mata ut solproduktion än att lagra Skapa möjlighet att sälja till Hög andel fast skatt på el Höj fastighetsskatten (ge Otydlig reglering av hur Tydligare roller för olika aktörer lager kan och får miljöpåverkan (i ett Bilaga 2 SOU 2018:15 Låga energipriser, låg Går det att skapa en marknad för ”negawatt”? Saknas incitament att energi- för t.ex. fastighets/villavärme- Stötta affärsutveckling dvs. Låga incitament för lägen- Skapa möjlighet att sälja till större fokus på anpassa sig till F-gasförordningen än att Information och utbildning av ningen kan leda till högre Vita certifikat skapar både nader styr fel (kan få hög ranking bara av vilken el som köps in) Att sol/förnybart räknas som Eco-design ger olika incita- Eco design kraven borde om- fatta flexibilitet, kemikalier, ment i och i övriga EU Det sker för lite energitillsyn SOU 2018:15 Bilaga 2 Dagens sätt att dela och sprida och SME:s bland annat om Samla informationen om eneff vinsterna med eneff åtgärder Ta fram särskild info om eneff- åtgärder hos små aktörer Åtgärder för eneff måste vara Kompetens (brist) vid förankrade hos ledningen i energitillsyn (kommuner) Stimulera inköp av VP- Bilaga 2 SOU 2018:15 Det är billigt att köra med fossila drivmedel och elbilen upplevs som nättekniker för att få men inte hyresvärden vill ha behöver öka (genom Tekniskt kan nätets kapacitet för lagring och export (mellan olika Gör det enklare att ladda på jobbet! Hur miljöpåverkan ser ut (i ett Effekteffektivisering aggregatorer marknadsplatser/systemövergripande frågor Fokusera på effekteffektivisering /prissätts energi inte effekt Aktörsfokus saknas/skapa plattformar Åtgärder kan kannibalisera på annan förnybar energi /energieffektivisering och effekteffektivisering Fokusera inte bara på kWh/kWh/m2 utan också per användare/boende Relationen mellan FV och el är svårförståelig Politiskt lågt prioriterat område Intäktsreglerna för elnätsbolag är hinder. Smutsig teknik/gruvdrift batterier och solceller Gör det möjligt med regional/lokal prissättning Gör det möjligt för nätbolag att skapa plattformar för aggregatorer regionalt. Gäller elproduktion och energilager. Satsa på lösningar som ger systemnytta – småskaligt och storskaligt, energi effekt lager Stimulera ombyggnad till fler små lägenheter Skapa en flexibilitetsmarknad (nätnytta, balans/frekvensnytta, handel) Finns en tysk lösning att skapa lokal nätnytta för små aktörer utifrån lokal nätnytta för effekteffektivisering, energilager och transporter Öppna upp för tjänsteleveranser av efterfrågeflexlösning-nätreglering 1.Ett reklamlandskap i förändring –konsumentskydd och tillsyn i en digitaliserad värld. för blåljusverksamhet och andra samhällsnyttiga funktioner. 5.Vissa processuella frågor på socialförsäkringsområdet. 6.Grovt upphovsrättsbrott och grovt varumärkesbrott. 7.Försvarsmaktens långsiktiga materielbehov. 8.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2018. Beslut under osäkerhet. 9.Ökad trygghet för studerande som blir sjuka. 10.Myndighetsgemensam indelning – samverkan på regional nivå. Myndighetsgemensam indelning – författningsändringar till följd av ny landstingsbeteckning. –för unga som varken arbetar eller studerar. 12.Uppdrag: Samverkan 2018. Många utmaningar återstår. 13.Finansiering av infrastruktur med skatt eller avgift? 14.Bidragsbrott och underrättelseskyl- dighet vid felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen – en utvärdering. 15.Mindre aktörer i energilandskapet –genomgång av nuläget. Uppdrag: Samverkan 2018. Många utmaningar återstår. Ett reklamlandskap i förändring – konsumentskydd och tillsyn i en digitaliserad värld. Myndighetsgemensam indelning – sam- verkan på regional nivå. Myndighetsgemensam indelning – författningsändringar till följd av ny landstingsbeteckning. Finansiering av infrastruktur med skatt eller avgift? Bidragsbrott och underrättelseskyldig- het vid felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen – en utvärdering. Försvarsmaktens långsiktiga materielbehov. för blåljusverksamhet och andra samhällsnyttiga funktioner. Grovt upphovsrättsbrott och grovt varumärkesbrott. Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2018. Beslut under osäkerhet. Mindre aktörer i energilandskapet – genomgång av nuläget. Vissa processuella frågor på social- försäkringsområdet. Ökad trygghet för studerande som blir sjuka. – för unga som varken arbetar eller studerar.