sou · H6B357 · 2018-06-28 00:00:00 — Min övertygelse är att ingången till läsning, att skaffa läsvanor, inte börjar med dessa stora ord. Hur riktiga de än är. Läsintresse börjar med att läsningen är underhållande, kul, läskig mystisk och äcklig. Ett läsande folk är en viktig faktor för att kunna värna och utveckla demokratin. Makten tillhör de som kan värdera innehåll, kritiskt granska information och på så sätt definiera verkligheten. Om människor inte förmår att läsa längre, mera krävande texter blir det väldigt svårt att skaffa sig en uppfattning och fatta beslut byggda på fakta. Man behöver läsa för att förstå sig själv, vårt samhälle, världen och andra människor – och inte minst: för att njuta. Vi har ett samhälle som kom- municerar till stor del genom det skrivna ordet. Kanske ändras detta , men än så länge är läskunnighet en förutsättning för att en människa ska kunna skapa optimala förutsättningar för sitt liv. Kan du läsa, står alla dörrar öppna. 1.1Läsning – en grundläggande färdighet I en rapport från organisationen konstaterades 1999 att ungdomar som växer upp under det tjugoförsta århundradet kommer att läsa och skriva mer än ungdomar har gjort under något annat århundrade.2 Såväl arbete som privatliv kommer att ställa höga krav på läs- och skrivförmågan. har det tjugoförsta århundradet präglats av oroande mätresultat vad avser ungas läsför- ståelse och intresse för läsning.3 Med utgångspunkt i sådana mätningar har man, inte minst i , uppmanat till handling från såväl reger- ing som myndigheter och läsfrämjande organisationer av olika slag. Varför är det så viktigt att barn och unga läser? Som citaten ovan uttrycker handlar läsning bland annat om att kunna navigera i världen, att skaffa sig nödvändig kunskap och information, men också om att känna läsningens glädje och njutning. Läsning är av central betydelse för såväl privatliv och arbetsliv som utbildning och samhällsliv. Både i och utanför skolan spelar läsförmågan en viktig roll för barns och ungas kunskapsutveckling och möjlighet att såväl nu som kunna ta del av och påverka det samhälle de lever i. Att kunna läsa och skriva hör till vad som tillsammans med kun- skaper och färdigheter i matematik räknas som basfärdigheter.4 Med basfärdighet avses en grundläggande färdighet som har betydelse för hur en elev kommer att lyckas i andra ämnen, men också för en individs framgång i arbetslivet och möjligheter att engagera sig i sam- hället. Att kunna läsa är avgörande för en individs möjligheter att skaffa sig nya kunskaper och tillgodogöra sig skriftlig information. Läsförmåga är också en förutsättning för att kunna finna nöje och rekreation i fritidsläsning av olika slag, och inte minst en förutsättning för att kunna förstå, tolka, och ta till sig skönlitteratur som konst- form. Enligt delegationen är det därför ett illavarslande tecken att läsförståelsen bland barn och unga har försämrats och att läsintresset avtar. 2Moore m.fl. (1999). 3För en överblick se bilaga 2 Rapport om läsförmåga, läsvanor och läsintresse bland barn och ungdomar i . 4Fredriksson och (2012). 1.2Bakgrund till delegationens arbete Enligt direktivet ska delegationen med utgångspunkt i de nationella målen för litteratur- och läsfrämjande samt skolans styrdokument5 bland annat kartlägga och följa utvecklingen på området samt säker- ställa att uppföljning kan ske i enlighet med de nationella målen och skolans styrdokument. De nationella målen för litteratur- och läsfrämjande formulerades i propositionen Läsa för livet,6 som följde på betänkande.7 Målen innebär att: Alla i ska, oavsett bakgrund och med utgångspunkt i vars och ens särskilda förutsättningar, ges möjlighet att utveckla en god läsförmåga och ha tillgång till litteratur av hög kvalitet. För att nå det övergripande målet ska statens samlade insatser syfta till: 1.att läsförmågan förbättras jämfört med , 2.att fler än regelbundet tar del av både fack- och skönlitteratur, och 3.att kunskapen om läsningens betydelse för utbildning, bildning och delaktighet i samhällslivet ökar jämfört med . Förbättrad läsförmåga och ökad läsmotivation bland barn och unga är prioriterat i propositionen Läsa för livet, i synnerhet bland yngre barn. De grupper som i undersökningar uppvisat svag läsförståelse och läsmotivation har särskild prioritet. Det handlar om gruppen pojkar generellt, samt barn från socioekonomiskt svaga familjer och barn med föräldrar som talar andra språk än svenska i hemmet. I pro- positionen betonas vidare vikten av att uppmärksamma de förut- sättningar som gäller för barn och ungdomar med exempelvis dyslexi. De nationella minoriteternas särskilda förutsättningar ska beaktas bland annat mot bakgrund av att det finns begränsat med litteratur utgiven på de nationella minoritetsspråken. Det läsfrämjande arbetet bör få ett genomslag i hela befolkningen, inte minst med tanke på att en stor grupp i samhället tillägnar sig läsförmågan i svenska i vuxen 5Med skolans styrdokument avses bland annat skollag och olika förordningar, som till exem- pel läroplanerna. 2013/14:03. För att minska skillnaderna i befolkningen i stort vad gäller läsning bör man öka kunskapen om läsningens betydelse. I pro- positionen framgår även att det krävs en medvetenhet om läsningens betydelse i hemmet, att vuxna i barnens omgivning uppfattar att det finns ett värde med läsning och såväl läser själva som för sina barn för att den negativa trenden ska vända vad gäller läsförmågan bland barn och unga. Den samhälleliga medvetenheten kring vikten av läsning verkar ha till- tagit i . Flera större insatser har genomförts inom skolans och kulturens område vad gäller barns och ungas läsning, insatser som förhoppningsvis också ska komma att bära frukt i form av bättre läsförmåga och ökat läsintresse. Ett positivt tecken är den stadigt ökande försäljningen av barn- och ungdomsböcker, som enligt en uppskattning av Svensk bokhandel stigit med under en femårsperiod.8 I har man relativt kunnat iaktta vissa förbättringar vad gäller barns och ungas läsförståelse vid jämförelse med tidigare inter- nationella mätningar. Som dock pekar på i sin rapport är det för tidigt att säga om uppgången i den senaste PISA9-undersök- ningen bara är ett tillfälligt brott i en längre utvecklingslinje eller början på en ny uppåtgående trend.10 Likaså återstår att se om de förbättrade resultaten i den senaste PIRLS11-undersökningen är början på en trendvändning eller bara ett tillfälligt brott i en långsiktigt negativ trend. Ett illavarslande tecken är att svenska elever i högre grad än elever i andra länder är negativa till läsning. Det avtagande intresset för läsning syns också i minskad läsning, och 8Laxgård (2018). 9PISA står för Programme for International Student och mäter 15-åringars kun- skaper i bland annat läsförståelse. 10Se bilaga 2 Rapport om läsförmåga, läsvanor och läsintresse bland barn och ungdomar i . 11PIRLS står för Progress in International Reading Literacy Study och mäter 10-åringars läs- förståelse. minskad läsning innebär mindre lästräning vilket kan leda till sämre läsförståelse. Ett annat orosmoln är den bristande likvärdigheten. Det finns fortsatt stora skillnader mellan grupper vad gäller såväl läsförståelse som läsintresse, och det är främst skillnader relaterade till kön och socioekonomisk bakgrund. Ett annat orosmoln är de sjunkande läsvanorna hos ungdomar mellan barn och vuxenliv. Som framgår av rapport är det inte i befolkningen som helhet och bland barn i allmänhet som läsvanorna förändrats så mycket utan bland just ungdomar. Denna nedgång förefaller heller inte vara ett resultat av minskad läsning i de yngre åldrarna utan något som händer i ungdomsåren. Som noterar finns anledning att vidare utforska vad som händer med ung- domars läsning mellan barndom och vuxenliv. En intressant fråga är om detta vikande läsintresse bland ungdomar är något tillfälligt som hör ungdomsåren till eller om det är en långsiktig trend som kommer att påverka läsning i samhället som helhet. Mot bakgrund av bland annat de sjunkande resultaten i läsförståelse i PISA-undersökningen , då resultaten inte bara var signi- fikant lägre än de tidigare svenska resultaten utan också under genomsnitt, initierade den dåvarande regeringen flera insatser inom läsområdet. En större satsning som bör nämnas i det sammanhanget är Läslyftet – en omfattande fortbildningssatsning för lärare i läs- och skrivutveckling som genomförs av Statens skol- verk. Läslyftet riktar sig numera även till förskollärare och skol- bibliotekarier. I framtagandet av Läslyftet samrådde med bland andra Specialpedagogiska skolmyndigheten. Nämnas bör också de många satsningar på läsning som gjorts utanför skolans område. 2013 föreslog den dåvarande regeringen, i linje med förslag, att skulle ges i uppdrag att ta initiativ till, samordna och följa upp läsfrämjande insatser av nationellt strategiskt intresse. sammanställde , på regeringens uppdrag, ett handlingsprogram12 för det läsfrämjande arbetet utanför skolan, i samverkan med bland andra , Myndigheten för tillgängliga medier (MTM), Kungliga 12Kulturrådet (2014c). och folkbildningens organisationer. I upp- drag ingår även att fördela medel till läs- och litteraturfrämjande verk- samheter, samordna och initiera läsfrämjande verksamhet, uppfölj- ning av olika insatser, samt insamling och spridning av metoder, ut- värderingar och forskning för att höja nivån på kommande projekt. I MTM:s uppdrag ingår att aktivt bidra till att utveckla och öka tillgången till litteratur och information för personer med exempelvis läsnedsättning. Folkbiblioteken och de regionala biblioteksverksamheterna har arbetat läsfrämjande, ett arbete som fick förnyad aktua- litet inte minst genom den nya bibliotekslagen som trädde i kraft 2014.13 De regionala biblioteksverksamheterna lägger ned en bety- dande del av sina resurser på folkbibliotekens läsfrämjande arbete, och driver därutöver läsfrämjande verksamheter som vänder sig direkt till medborgarna. Folkbildningens organisationer har länge bedrivit läs- främjande verksamhet, inte minst för vuxna – vuxna som i sin tur är läsande förebilder för barn och unga. Regeringens förslag i propo- sitionen Läsa för livet kom att innebära att en del av det statliga stödet till folkbildningen riktades till läsfrämjande verksamhet. Nämnas bör också viktiga ideella insatser från läsfrämjande organi- sationer och stiftelser som exempelvis Läsrörelsen, Svenska Barn- boksakademin, och En läsande klass. Sammantaget pågår en rad av allt att döma framgångsrika insatser på läsningens område, i och utanför skolan. Delegationen har dock identifierat ett antal områden med ytterligare utvecklingspotential, av särskild vikt för barns och ungas läsning, och det är inom dessa områ- den som vi kommer att lämna våra förslag respektive bedömningar. Vi vill betona att vårt uppdrag handlar om att ge likvärdiga förutsättningar för barns och ungas läsförmåga och läslust och detta hoppas vi återspeglas i våra förslag och bedömningar. Därutöver finns det ett antal frågor som ingår i ett större sammanhang och som vi varken har i uppdrag eller mandat att komma med förslag inom, men som är av en sådan vikt att vi valt att samla dem i ett avslutande kapitel.14 Dessa frågor rör grundutbildning, forskning, uppföljning, finansieringsformer av läsfrämjande verksamhet samt barns och ungas läsintresse och den digitala tekniken. 13Bibliotekslagen (2013:801). 14Kapitel 11 Framtidsfrågor. Föräldrar spelar en viktig roll för barns tidiga språkutveckling och hur barnen senare utvecklar sin läsförmåga. PIRLS-undersökningarna pekar exempelvis på ett tydligt samband mellan resultat på läsprovet och läs- och skrivkunskaper vid skolstarten. Ett av de områden som delegationen identifierat som särskilt angeläget handlar därför om de minsta barnens språkutveckling och tidiga lässtimulans. Här kan olika former av samverkan mellan aktörer som barnhälsovården och biblio- teket spela en stor roll. Hit hör givetvis också förskolan, inte minst med tanke på den kompensatoriska funktion förskolan kan ha för barn från hem där läsning förekommer i mindre grad. I kapitel 3 ger delegationen sina förslag och bedömningar vad gäller små barns språk- utveckling. Skolan, och ytterst lärarna, bär huvudansvaret för att barn och unga lär sig att läsa. Enligt skollagen har alla elever rätt till en likvärdig ut- bildning och i detta ligger även rätten till en fullgod läsförmåga. Skolan och de grundläggande förutsättningar som krävs för att elever ska lyckas i skolan är en stor fråga som senast behandlades av skolkommission, som redovisade sina förslag i slutbetän- kandet för skolan −Nationell strategi för kunskap och likvärdighet.15 Delegationens uppdrag är mer avgränsat till sin natur och i upp- draget ingår att lämna förslag som rör likvärdiga förutsättningar för elevers läsförmåga och läslust. Det är dock viktigt att betona att dessa förutsättningar gällande läsning ingår som en viktig del i en likvärdig utbildning. I kapitel 4 ger delegationen sina bedömningar vad gäller läsning i skolan. Flera av de områden som delegationen valt att lägga tonvikt på befinner sig på gränsen mellan skola och fritid. Ett viktigt område med stor potential att verka i gränslandet mellan skola och fritidsläsning är skolbiblioteken. Skolbiblioteken har en dubbel uppgift att dels fungera som en pedagogisk resurs i undervisningen, dels främja elevernas intresse för läsning och litteratur. Skolbibliotekens läsfrämjande po- tential ligger inte minst i den kännedom en skolbibliotekarie kan ha om elevernas läsintressen. I kapitel 5 ger delegationen sina förslag vad gäller skolbibliotek och läsning. Ett annat område på gränsen mellan skola och fritid är fritidshemmet, som har stora möjligheter att stimulera barns läsning. De svenska fritidshemmen är en unik verksamhet så till vida att ingen annanstans i världen finns en verksamhet för skolbarns fritid som sorterar under motsvarigheten till det svenska eller som lyder under skollag och läroplan. I fritidshemmen finns en outnyttjad läsfrämjande potential. I kapitel 6 ger delegationen sina förslag och bedömningar vad gäller läsning på fritidshem. Ännu ett område i gränslandet mellan skola och fritid gäller läs- aktiviteter under skolloven. Här handlar det dels om att ge olika ingångar till lustfylld läsning genom lovaktiviteter, dels att nå barn som tenderar att halka efter med läsningen under längre lovuppehåll. I kapitel 7 ger delegationen sitt förslag och sin bedömning vad gäller läsning på lov. Den enskilt viktigaste aktören för att främja läsning för barn och unga utanför skolan är folkbiblioteken, vars läsfrämjande uppdrag förtyd- ligades 2014 genom den nya bibliotekslagen. Folkbibliotekariernas uppdrag och målgrupper har förändrats . Det är av stor vikt att bibliotekarierna ges en kontinuerlig kompetensutveckling inom det läsfrämjande arbetet riktat till barn och unga. I kapitel 8 ger dele- gationen sitt förslag och sin bedömning vad gäller bibliotek och läs- främjande. Att barn och unga lär sig genom att ta efter andra är välkänt. Föräldrar, andra vuxna som idrottsledare, bibliotekarier och lärare samt kom- pisar kan alla påverka barns och ungas läsning och utgör därmed viktiga läsande förebilder. I kapitel 9 ger delegationen sina bedöm- ningar vad gäller läsande förebilder. 1.4.8Uppföljning av och samverkan kring barns och ungas läsning Vi vill avslutningsvis betona att barns och ungas läsning är en fråga för hela samhället. Det är därför viktigt att aktörer i och utanför skolan som på olika sätt arbetar läsfrämjande gör detta i en systematisk och långsiktigt hållbar samverkan med varandra. Samverkan bör ske såväl inom respektive sektor som över sektorsgränser. Samverkan bör också ske mellan de olika nivåerna stat, region och kommun, liksom på tjänstemannanivå och politisk nivå. Det är också av största vikt att följa upp de insatser som görs, utvärdera resultaten och utifrån dessa resultat förbättra kommande insatser. Och kanske viktigast av allt – alla insatser måste utgå från ett barn- och ungdomsperspektiv. Barn och unga ska också, i möjligaste mån, vara delaktiga i de insatser som genomförs. I kapitel 10 ger delegationen sin bedömning vad gäller uppföljning av barns och ungas läsning samt ett förslag på det fortsatta arbetet för att samla och samordna aktörer och insatser inom kultur, skola, civilsamhälle, folkbildning och näringsliv kring barns och ungas läsning. Delegationens uppdrag är brett och spänner över många verksamhets- områden. Nedan beskrivs därför vilka avgränsningar vi har gjort ut- ifrån vårt uppdrag. Läsning är en språklig aktivitet som innehåller två huvudmoment: avkodning och språkförståelse. Avkodning innebär att man kan identi- fiera eller känna igen bokstäver och skrivna ord och språkförståelse är resultatet av tolkningen av språkliga meddelanden. En god läsfärdig- het förutsätter att båda dessa moment fungerar väl. Därför brukar också formeln avkodning × språkförståelse användas om läsning, det vill säga avkodning gånger språkförståelse. Det innebär att om av- kodningsfärdigheten eller språkförståelsen saknas blir resultaten ingen läsning.16 Den prioriterade målgruppen för delegationens arbete är barn och unga, det vill säga åldersgruppen 0–(till och med gymnasie- skolan). Enligt vårt direktiv ingår även vuxna i vår målgrupp men då främst i egenskap av läsande förebilder för barn och unga. Vår in- direkta målgrupp utgörs av föräldrar, samt vuxna som på olika sätt arbetar med barns och ungas läsning, till exempel personal i förskola, skola, fritidshem och bibliotek. Våra förslag och bedömningar gäller alla barn och unga, oavsett förutsättningar och behov. Vi vill också betona att det finns många vägar till läsning. Det är därför av största vikt att det finns förståelse och kompetens inom respektive verksamhet för att barn och unga ut- vecklar sin läsning på många olika sätt. Det är också viktigt att arbetet med att stimulera barn och unga att läsa bättre och mer svarar mot den ökade digitaliseringen i samhället. Ett viktigt påpekande är att läsförståelse i digitala sammanhang i hög grad vilar på samma 16Formeln brukar kallas för ”the simple view of reading”. Gough och Tunmer (1986), och (1990). Se vidare och (2012). förmåga som traditionellt läsande.17 En satsning på digitalt läsande bör därför gå hand i hand med det traditionella läsandet och det tradi- läsandet bör ha ett fortsatt stort utrymme i det läsfrämjande arbetet i och utanför skolan. Förmågan att tillgodogöra sig längre texter är också avgörande för att utveckla ett källkritiskt förhållnings- sätt som i och med digitaliseringen fått särskild aktualitet. 17Med läsning av traditionella texter avses att läsa och förstå tryckt text på papper såsom böcker, tidningar, tidskrifter med mera. Texten är ofta linjär och kan även innehålla illustrationer. Läsning av digitala texter innebär att läsa texter som kan innehålla hyperlänkar, bilder, symboler, animationer och ljud, vilket bland annat ställer särskilda krav på förmågan att navigera. Vidare kan man tala om ”traditionell läsning på skärm” det vill säga läsning av texter på skärm som i allt väsentligt liknar läsning på papper. Se vidare kapitel 4 Läsning i skolan. 2Delegationens uppdrag och arbete Regeringen beslutade att tillsätta en kommitté i form av en delegation med syftet att samla alla aktörer – skola, kultur och föreningsliv – runt insatser för läsning i och utanför skolan. Syftet var att bidra till att ge alla barn och ungdomar likvärdiga förutsätt- ningar för en fullgod läsförmåga och lustfyllda läsupplevelser. Kom- mittén antog namnet Läsdelegationen (KU 2016:03). Enligt kom- mittédirektiven ska delegationen: •med utgångspunkt i de nationella målen för litteratur- och läs- främjande samt skolans styrdokument kartlägga och följa utveck- lingen på området, •säkerställa att uppföljning kan ske i enlighet med de nationella målen för litteratur- och läsfrämjande samt skolans styrdokument, •samordna läsfrämjande insatser i och utanför skolan, bland annat genom att anordna utåtriktade aktiviteter och arbeta läsfrämjande, •skapa mötesplatser för offentliga och privata aktörer samt aktörer från det civila samhället som bedriver läsfrämjande insatser och för experter och beslutsfattare inom området i syfte att underlätta dialog, erfarenhetsutbyte, samarbete och samordning, •uppmärksamma föräldrars och andra närstående vuxnas förhål- lande till läsning i syfte att främja barns och ungas läsförmåga, •driva arbetet på ett sådant sätt att genomförda insatser i och utan- för skolan har goda förutsättningar att fortgå även efter det att delegationen har avslutat sitt uppdrag, och Delegationens uppdrag och arbete •vid behov lämna förslag på hur läsning kan främjas med utgångs- punkt i skolans styrdokument och de nationella målen för littera- tur- och läsfrämjande, inom oförändrade kostnadsramar för den statliga kultur- och utbildningspolitiken. Nedan beskrivs hur delegationen har gått till väga för att genomföra uppdraget. Delegationen har bestått av ordförande och delegaterna: , , , , och . Till sin hjälp har delegationen haft ett kansli bestående av två sekreterare på heltid och en kommunikatör på halvtid. Läsdelegationen har sammanträtt vid totalt 12 tillfällen. Vid mötena har delegationen diskuterat utmaningar och möjligheter för att skapa likvärdiga förutsättningar för barns och ungas läsning. Mötena har fokuserat på olika perspektiv som exempelvis läs- undervisning, läsfrämjande insatser utanför skolan, skolbibliotek, fler- språkighet och minoritetsspråk och läsning i relation till genus och klass. Externa aktörer som har deltagit vid några av mötena har varit , , Läsambassadören (2015–2017), Nationellt centrum för språk-, läs- och skrivutveckling, Skolkommis- sionen, Utredningen om bättre möjligheter för nationella minoritets- språk i skolan, Den myndighetsövergripande arbetsgruppen för skol- bibliotek, Den nationella biblioteksstrategin, Läsrörelsen och ABF. Delegaterna har medverkat i ett antal seminarier och arrangemang under arbetets gång. Studiebesök och möten har framför allt genom- förts av ordförande och kansliet. Delegationens uppdrag och arbete 2.3Barns och ungas syn på läsning I frågor som rör barn och unga är det nödvändigt att barns och ungas egna erfarenheter beaktas. Vi har därför genomfört ett antal möten med barn och unga där vi har samtalat om läsning i skolan och på fri- tiden. Vi har träffat elevrepresentanter från elevråd () och elevkårer, ungdomsambassadörer, samt träf- fat 17 fokusgrupper med elever från förskoleklass till årskurs 8 från olika stadsdelar i (se tabell 2.1). Cirka 210 elever från fram- för allt högstadiet har också svarat på en enkät med samma frågor om läsning i och utanför skolan som ställdes till fokusgrupperna. Samtalen och enkätsvaren har bekräftat den bild som ges av nationella och internationella läsvaneundersökningar bland barn och unga och även den bild som många aktörer som jobbar med barn och unga har; intresset för läsning hos eleverna vi talat med varierar och ju äldre barnen och ungdomarna blir desto mindre läser de. ser vi, genom våra samtal, att eleverna i många fall har strategier för att kunna komma igång eller hålla i sin läsning och att de på olika sätt stöttar kompisar och syskon i deras läsning. Intresset för läsning hos eleverna skiljer sig inom skolor, och mellan skolor. Skolorna ger olika mycket utrymme för läsning. Gemensamt för de flesta av skolorna är att någon form av schemalagd bänkboksläsning pågår under lågstadiet men avtar från mellanstadiet, för att knappt förekomma på högstadiet. De elever som vi har träffat vill framför allt läsa spännande berättelser (gärna skräck), roliga, romantiska, och ”overkliga” berättelser som fantasy och science fiction, men också faktaböcker. Blir berättelserna ”långsamma” blir de tråkiga, och många av eleverna slutar då att läsa.