sou · H6B383 · 2018-12-11 00:00:00 — Tolkars kunskap och kompetens kommer vidare att kunna valideras inom , när försöksverksamhet med tolkutbildning påbörjas där 2019. Studenter kan ansöka om att få tillgodoräkna sig annan utbildning samt kunskaper och färdigheter som förvärvats i yrkesverksamhet. Överklagande är möjligt. Även inom kan icke-formellt och informellt lärande vali- deras. Det finns inga bindande regler för validering inom folkbild- ningen, annat än att utbildningen ska genomföras så att verksamma tolkar ska ges möjlighet att få sina kunskaper prövade eller validerade och att komplettera sin utbildning.14 Inom vuxenutbildning kan förvärvade kunskaper och kompetens valideras enligt bestämmelser i skollagen och förord- ningen (2011:1108) om vuxenutbildning. Validering får ske inom ramen för alla kurser i komvux och ska utgå från elevens förut- sättningar och behov. Efter valideringen sker betygssättning genom prövning. Med prövning avses en bedömning av kunskaper i för- hållande till uppställda kunskapskrav i kurs- eller ämnesplaner.15 7.3.2Auktorisation, certifiering och standardisering Tolkar auktoriseras av Kammarkollegiet. Bestämmelser om auktori- sation av tolkar finns i förordningen (1985:613) om auktorisation av tolkar och översättare. Där anges att auktoriserad tolk ska ha full- gjort sådana kunskapsprov som föreskrivs av Kammarkollegiet. Efter särskild prövning kan Kammarkollegiet också ge auktoriserad tolk bevis om speciell kompetens inom ett visst verksamhetsområde, 146 kap. 6–8 §§ högskoleförordningen (1993:100), 6 § förordningen (2011:1162) med instruk- tion för Myndigheten för . 1520 kap. 40 § och 42–43 §§ skollagen (2010:800) samt 2 kap. 8 § och 4 kap. 24 § förordningen (2011:1108) om vuxenutbildning. Kvalitetssäkring genom utbildning, validering och auktorisation f.n. som s.k. rättstolk eller sjukvårdstolk.16 Auktoriserad tolk är ett reglerat yrke i enlighet med yrkeskvalifikationsdirektivet, vilket bland annat innebär att det krävs bestämda yrkeskvalifikationer för att få använda yrkestiteln.17 Det finns ingen certifieringsprocess för tolkar i . Allmänt gäller att myndigheten ackrediterar certi- fieringsorgan. Inom standardiseringsområdet har regeringen utsett tre organisationer som svenska organ.18 Standardiseringsarbete med koppling till tolktjänster bedrivs där inom ramen för SIS standardi- seringsarbete i underkommitté om Translation, interpreting and related technology. Ett tjugotal standarder är utgivna, bland annat en internationell standard om tolkning i offentlig sektor.19 Medverkan i och tillämpning av standarder är frivillig, vilket beskrivs närmare under avsnitt 3.1. Med examination menas, som tidigare framgått, former för bedöm- ning av inhämtade kunskaper. Vid statliga universitet, högskolor samt för anordnare inom som utgör myndighet, blir bestämmelser i förvalt- ningslagen tillämpliga vid examination, eftersom det innefattar ärendehandläggning.20 Inom den statliga högskolan bestämmer exa- minator betyg med stöd av bestämmelserna i kursplanen. Reglerna för examination ska vara klara och adekvata, publicerade och tilläm- pas korrekt. Universitet och högskolor har stor frihet att utforma 161 § förordningen (2007:824) med instruktion för Kammarkollegiet och 4 § och 6 § förord- ningen (1985:613) om auktorisation av tolkar och översättare. 17Europaparlamentets och rådets direktiv /36/EG av om erkän- nande av yrkeskvalifikationer, i lydelsen enligt och rådets direktiv /55/EU. Bestämmelser i yrkeskvalifikationsdirektivet har i genomförts genom lagen (2016:145) om erkännande av yrkeskvalifikationer och förordningen (2016:157) om erkännande av yrkeskvalifikationer. 181 § förordningen (2009:895) med instruktion för Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll. De tre organisationer som är svenska standardiseringsorgan är Svenska Informa- tions- och Telekommunikations-Standardiseringen (ITS), SEK Svensk Elstandard (SEK) och (). 19Tolkning – Riktlinjer för tolkning i offentlig sektor (ISO 13611:2014, ). 201 § förvaltningslagen (2017:900) och prop. 2016/17:180 s. 24. Förvaltningslagen eller hög- skoleförordningens bestämmelser om examination och kursplaner gäller inte för de enskilda utbildningsanordnarna inom högskolesektorn, som dock kan ha egna regler om examination som klargör vad som gäller vid lärosätet. Kvalitetssäkring genom utbildning, validering och auktorisation sin examination utifrån de skilda förutsättningar som råder för en utbildning.21 Enskilda utbildningsanordnare inom högskolesektorn kan utforma egna regler om examination och klargör då vad som gäl- ler vid respektive lärosäte. Inom utfärdas examens- och utbildningsbevis av en ledningsgrupp hos utbildningsanordnaren.22 Inom folkbildningen har varje utbildningsanordnare egna regler om vad som utgör fullgjord kurs. Utbildningsanordnare avgör om bedömning av fullgjord kurs sker och i så fall på vilket sätt. Bedöm- ning av fullgjord kurs förekommer på yrkesinriktade kurser, t.ex. utbildningar för fritidsledare och tolkar. På folkhögskolans allmänna kurs läser den studerande in grundskole- och gymnasiekompetens för att få grundläggande behörighet till eller hög- skolan. Efter genomförd allmän kurs får de studerande ett intyg i stället för betyg. Folkhögskolorna har ett gemensamt ramverk för behörighetsintygande. Samma behörighetsintyg används både inför studier på högskola och yrkeshögskola. Intyget togs fram 2014 i samverkan mellan , Universitets- och högskole- rådet samt Myndigheten för yrkeshögskolan.23 I förvaltningslagen finns krav på att myndighet innan den fattar beslut i ett ärende ska underrätta den som är part om allt material av betydelse för beslutet och lämna för yttrande.24 Ett undantag från dessa regler infördes då det gäller beslut om betyg för de universitet, högskolor och utbildningsanordnare inom yrkeshög- skolan som ska tillämpa förvaltningslagen. Undantaget överens- stämmer med de förhållanden som gällde under tidigare regelverk.25 Beslut som kan antas påverka enskilds situation på ett inte obetyd- ligt sätt ska som huvudregel innehålla en motivering, i vissa fall i efterhand.26 I äldre lagstiftning gällde undantag från detta beträf- 21UKÄ (2017). 224 kap. 2 och 4 §§ förordningen (2009:130) om 23Folkbildningsrådet, Anvisningar för folkhögskolornas behörighetsintygande, gäller från 2017-07-01, dnr 223, 2017, 03. 2425 § förvaltningslagen (2017:900). 251 kap. 4 a § högskoleförordningen (1993:100) och 1 kap. 9 § förordningen (2009:130) om . Se även DS 2017:42 s. 285. 2632 § förvaltningslagen (2017:900). Kvalitetssäkring genom utbildning, validering och auktorisation gäller åter undantaget från betygsmotiver- ing för berörda delar av högskolan och yrkeshögskolan.27 Det främsta skälet för ett fortsatt undantag är mängden beslut i betygs- ärenden. Enligt förvaltningslagen får beslut ändras om ansvarig myndighet bedömer att beslutet var felaktigt. Det är bara i undantagsfall ett beslut som är gynnande för någon enskild kan ändras till dennes nackdel.28 Ändring av betygsbeslut inom högskolesektorn regleras genom högskoleförordningen.29 saknar motsvaran- de reglering. Inom folkbildningen utfärdas i vissa fall intyg eller utbildningsbevis. Det saknas regler om ändring av sådana intyg eller utbildningsbevis. och de högskolor som är myndigheter gäller att for- mer för bedömning av studenternas prestationer ska anges i kurs- planen. Motsvarande gäller inom , där principer för betygssättning och former för kunskapskontroll ska framgå av kurs- planen.30 Inom folkbildningen finns inga bindande bestämmelser om detta. Den vägledande utbildningsplanen för sammanhållen grundutbild- ning till kontakttolk inom folkbildningen anger att uppföljning av kvalitet och mål sker genom vägledande samtal samt teoretiska och färdighetsinriktade prov.31 Folkhögskolans grundläggande och sam- manhållna utbildning till tolk skiljer sig från flertalet andra folkhög- skoleutbildningar genom att deltagarna genomgår en rad skriftliga och muntliga prov.32 Inom den statliga högskolan ska utsedd betygssättande lärare be- nämnas examinator. Endast anställd lärare kan utses till examinator. Examination får inte överlämnas till företag eller enskilda närings- idkare. , , utövar tillsyn över hög- skolorna i detta avseende. 27Jfr 20 § första stycket p. 2 förvaltningslagen (1986:223) och prop. 2016/17:180 s. 1991 kap. 4a § högskoleförordningen och 1 kap. 9 § förordningen (2009:130) om . 2837 § förvaltningslagen (2017:900). 296 kap. 24 § högskoleförordningen och 3 kap. 20 § skollagen. 306 kap. 15 § högskoleförordningen och 2 kap. 9 § p. 6 förordningen om . 31MYH 2014/310. 32Information till utredningen från folkhögskolor som anordnar tolkutbildning, . Kvalitetssäkring genom utbildning, validering och auktorisation som att beslut om betyg inte får fattas av flera examinatorer gemen- samt. Enligt UKÄ bör lärosätet se till att det är tydligt för studenterna vem som är utsedd som formell examinator, till exempel om flera lärare hjälper till att rätta provuppgift. Lärosätet ska dokumentera beslutet om vem som är examinator, bland annat för att man i efter- hand ska kunna klarlägga ansvarsförhållanden kring examinationen.33 Inom andra utbildningsformer kan reglerna se annorlunda ut. Inom vuxenutbildning ska betyg beslutas av den eller de lärare som bedriver undervisningen då betyg ska sättas. Inom vuxenutbildning gäller vidare som huvud- regel att endast den som har legitimation som lärare (lärarlegiti- mation) och är behörig får bedriva undervisning. För undervisande ej legitimerade lärare ska beslut om betyg fattas tillsammans med lärare som är legitimerad. Den legitimerade läraren är vid oenighet ytterst ansvarig för betygssättningen, om behörighet finns i det aktuella ämnet. I annat fall ska betyget beslutas av rektor.34 Krav på lärarlegitimation saknas inom högskola, yrkeshögskola och folk- bildning. Inom högskolan ska professorer och lektorer vara lärare och för dem gäller särskilda behörighetskrav. Utöver professorer och lektorer får det också finnas andra lärare och för dem bestämmer varje högskola de behörighetskrav som ska gälla. Anordnare av yrkeshögskoleutbildningar ska för undervisningen anlita personer som har kompetens för den utbildning de ska bedriva. Inom folkhögskolan beslutar skolorna själva vilka lärare man anställer.35 Inom folkbildning sätts inte betyg, men på allmän kurs använder folkhögskolan en egen form för bedömning som benämns studie- omdöme och avser den studerandes förmåga att tillgodogöra sig fortsatt utbildning. Studieomdömets utformning är ett uttryck för folkhögskolans kunskapssyn och pedagogiska särart. Det bygger på en helhetsbedömning av olika faktorer som tillsammans speglar studieförmågan. Omdöme ges inte i enskilda ämnen, bedömning görs gemensamt av den pedagogiska personalen. Studieomdömet har sin främsta betydelse vid urval till högskola och yrkeshögskola. 336 kap. 18 § högskoleförordningen och (2017), Rättssäker examina- tion, tredje upplagan, s. 23 och 30–33. Att högskolans beslut att utse en examinator ska doku- menteras i en handling följer av 21 § myndighetförordningen. 342 kap. 13 § och 3 kap. 16 § skollagen. 353 kap. 2 och 6 §§ högskolelagen (1992:1434) och 13 § lagen (2009:128) om samt (2017), Statsbidrag till folkhögskolor 2018, s. 8. Kvalitetssäkring genom utbildning, validering och auktorisation Endast längre heltidskurser eller flera sammantagna kurser kan berät- tiga till studieomdöme. På folkhögskolans särskilda kurser ingår inte de allmänna ämnen som ger behörigheter till högskolan. Det innebär att studierna inte berättigar till studieomdöme.36 Utredningen ska inom ramen för sitt arbete analysera befintliga insatser för validering, hur de kan göras mer effektiva och vid behov föreslå åtgärder. Validering inom olika delar av utbildningssystemet anknyter i regel också till frågor som gäller nivåplacering av kvali- fikationer enligt SeQF, som beskrivs närmare i kapitel 6. Validering och nivåplacering diskuteras nedan utifrån de skilda förutsättningar som råder inom olika utbildningsformer. Validering definieras i utbildningssammanhang ofta som struktu- rerad bedömning, värdering, dokumentation och erkännande av kunskaper och kompetens som en person besitter oberoende av hur de förvärvats. Sådan validering kan vara ett verktyg för personer •med kompetens från utlandet, •som vill vidare i utbildning, eller Validering kan användas för att bedöma individers kompetenser för behörighet till och för tillgodoräknande av tidigare lärande i utbild- ningar eller vid rekrytering av arbetskraft. I de fall validering används för behörighetsprövning till utbildning, bedöms individens tidigare lärande mot fastställda behörighetskrav. Med tidigare lärande avses både utbildning och lärande på annat sätt, exempelvis i arbetslivet. I de fall validering används för tillgodoräknande av kurser eller mo- ment i utbildningar, bedöms individens tidigare lärande mot fast- ställda lärandemål, kursmål etc. 36Folkbildningsrådet (2017). Anvisningar för folkhögskolans studieomdöme, dnr. 223, 2017, 03. Kvalitetssäkring genom utbildning, validering och auktorisation Validering i samband med rekrytering eller vid ”beställning” av utbildning/kompetensutveckling kan enligt Myndigheten för yrkes- högskolan, MYH, ske genom att individens tidigare lärande bedöms mot specifika kompetenskriterier/krav fastställda av ett bransch- organ, så kallad branschvalidering.38 Ett sådant förfaringssätt ankny- ter dock närmast till begreppet certifiering, då branschen saknar rådighet att validera mot dagens reglerade tolkutbildningar. Frågor om auktorisation och certifiering behandlas i ett senare avsnitt. Vid validering ska individens tidigare lärande bedömas mot i för- väg fastställda eller överenskomna krav. Dessa krav ska normalt ut- tryckas som resultat av lärande, oavsett hur det lärandet har genomförts. SeQF utgör ett system för att beskriva och fastställa nivån på kvalifikationer. Det ökar transparens och jämförbarhet mel- lan kvalifikationer och stödjer validering av läranderesultat. Läran- deresultat kan definieras som vad en individ vet, förstår och kan göra efter en avslutad lärprocess och är inte kopplade till varken var, hur eller när kompetensen har utvecklats. Vid statliga universitet och högskolor har begreppet validering flera innebörder. Förutom tillgodoräknande, kan validering avse bedöm- ning av sökandes förmåga att tillgodogöra sig viss utbildning eller om studenten behöver delta i vissa obligatoriska moment. Student som genomgått viss högskoleutbildning med godkänt resultat har rätt att tillgodoräkna sig detta för högskoleutbildning vid annan högskola. Det gäller dock inte om det finns väsentliga skillnader mellan utbild- ningarna. Detsamma gäller studenter som har gått igenom viss utbild- ning med godkänt resultat vid universitet eller annan utbildning i annat nordiskt land. Tillgodoräknande kan även ske av annan utbildning om de kunskaper och färdigheter som åberopas är sådana att de i huvudsak svarar mot den utbildning för vilken de är avsedda att tillgodoräknas. Också kunskaper och färdigheter som har förvärvats i yrkesverksamhet kan åberopas för tillgodoräknande. Högskolan ska pröva om tidigare utbildning eller verksamhet kan 38MYH, underlag till utredningen, . Kvalitetssäkring genom utbildning, validering och auktorisation Beslut om tillgodoräknade av utbildning eller yrkesverk- samhet får överklagas till Det förekommer i praktiken inte någon validering gentemot tolkutbildningen vid . Ansökningar om sådan validering saknas, vilket kan tyda på att studenter inte är medvetna om de möjligheter som finns. Förutsättningar kan eventuellt finnas för att tolkar som genomgått praktiska utbildningsmoment från folkbildningens kurser kan valideras om de kan anses motsvara hög- skolans krav. Det kan även gälla kunskaper förvärvade genom yrkes- högskolans framtida tolkutbildningar. Kompetensbevis från utländ- ska tolkutbildningar kan möjliggöra validering om kraven på fullgoda svenska språkkunskaper kan mötas.40 Kammarkollegiet uppger sig ha fått in ett fåtal ansökningar från tolkar som utbildats utomlands och önskat bli upptagna i myndig- hetens register efter utlåtande från UHR om att deras utbildning motsvarar TÖI:s kandidatprogram eller konferenstolkutbildning. Ansökningarna har i vissa fall avsett tolkutbildning mellan två eller flera främmande språk, men inte svenska.41 Valideringsdelegationen (2015–2019) har inom ramen för sitt arbete bland annat lämnat förslag kring ett förstärkt validerings- arbete i högskolan, dock utan att närmare gå in på om detta ska gälla generellt eller avse vissa typer av högskoleutbildning. Delegationen föreslår att validering mot högskolans utbildningar ska kunna till- gängliggöras även för personer som inte bedriver högskolestudier. Delegationen konstaterar att det valideringsarbete som skett i ökande grad avser att annan högskoleutbildning, t.ex. från utländska lärosäten, validerats mot svenska utbildningar. Tillgodoräknanden som baseras på annan verksamhet, dvs. annan utbildning än högskola eller yrkesverksamhet, minskade kraftigt –2015. fanns i det svenska högskolesystemet enbart noteringar för drygt 100 studenter på grundnivå och avancerad nivå om tillgodo- räknande som grundades på annat än tidigare högskoleutbildning.42 Universitets- och högskolerådet, UHR, arbetade –2018 i pilotverksamhet med särskilt uppdrag att etablera en varaktig struktur för stöd till högskolans arbete med bedömning av 396 kap. 6–8 §§ och 12 kap. 2 § p. 4 högskoleförordningen (1993:100). 40TÖI, underlag till utredningen, . 41Kammarkollegiet, underlag till utredningen, . 2015:120 och SOU 2018:29, s. 176. Kvalitetssäkring genom utbildning, validering och auktorisation reell kompetens och samverkan mellan lärosäten. UHR har även i uppdrag att samordna sådan validering av yrkeskunskaper som är nöd- vändig för att bedöma om sökande till yrkeslärarutbildning uppfyller kraven på särskild behörighet för utbildningen.43 Myndigheten för , , ska främja användning och utveckling av validering inom de utbildningar som myndigheten an- svarar för. Myndigheten ansvarar där för att öka utbildningsanord- nares kapacitet att använda validering som ett verktyg för att bedöma antagnas tidigare lärande som kan tillgodoräknas i utbildningen. MYH ska också stödja branscherna i deras arbete med att utveckla och kvalitetssäkra samt informera om modeller för validering.44 MYH konstaterar i sitt tidigare nationella uppdrag kring den nationella strukturen för validering att detta i ska ha ett uttalat syfte för individen och genomföras på ett opartiskt sätt, så att resul- tatet av valideringen inte kan ifrågasättas.45 Inom Europeiska unionen, EU, finns ett centrum för utveckling av yrkesutbildning, CEDEFOP. Principer har där tagits fram för identifiering och validering av icke-formellt och informellt lärande med europeiska riktlinjer för validering.46 Riktlinjerna bygger på rekommendationer från Europeiska unionens råd från 2012.47 MYH har med beaktande av dessa europeiska principer och riktlinjer fast- ställt kriterier och riktlinjer för validering av reell kompetens. Av dessa följer bland annat att valideringsinsatser har ett uttalat syfte för individen och ska dokumenteras. Genomförandet ska ske opar- tiskt och inte påverkas av utbildnings- eller arbetsgivarintressen på sådant sätt att resultatet av en validering kan ifrågasättas. En vali- dering kan leda till utbildnings- eller examensbevis, alternativt ett 43Regleringsbrev för , 2017 och 2018 avseende Universitets- och högskole- rådet. 446 § förordningen (2011:1162) med instruktion för Myndigheten för . 45MYH (2012). Kriterier och riktlinjer för validering av reell kompetens. Dnr YH 2012/428. 46CEDEFOP (2004), Common European principles on identification and validation of non- formal and informal learning, samt CEDEFOP (2009), European Guidelines on validation of non-formal and informal learning. 47Rådets rekommendation av om validering av icke-formellt och infor- mellt lärande (2012/C 398/01). Kvalitetssäkring genom utbildning, validering och auktorisation kompetensbevis i de fall alla delar i kvalifikationen inte uppfylls.48 För att uppnå full legitimitet för valideringens resultat ska beviset vara detsamma som erhålls genom att delta i utbildningen och det ska inte framgå av kompetensbeviset att det erhållits genom valider- ing. Eventuella kompetensluckor som framkommer i förhållande till syftet med valideringen, kan dokumenteras i ett kompletterings- utlåtande eller som en rekommendation till fortsatt lärande.49 MYH har i uppdrag att låta genomföra försöksverksamhet med utbildning till kontakttolk inom . MYH har beviljat statsbidrag för fyra utbildningar med totalt 158 utbild- ningsplatser. Tolkar från kan liksom tolkar som ut- bildat sig inom folkbildningen komma att pröva tillgodoräknande av moment mot högskolans tolkutbildning. Sådan prövning förutsätter att den studerande först antagits till tolkutbildning vid högskolan.50 Även om en sökande till en utbildning inom inte uppfyller kraven för grundläggande behörighet eller behörighet i övrigt, t.ex. särskilda förkunskapskrav, kan den som bedöms kunna tillgodogöra sig utbildningen och därefter utöva det yrke som utbild- ningen förbereder för, antas till utbildningen. Viss andel av årsplat- serna i en utbildning får avsättas för sådana sökande. För att tillgodoräkna sig kurser eller moment måste individen vara antagen till utbildningen och bedriva studier. Rent allmänt kan konstateras att validering kan göras på grundval av dokumenterade färdigheter eller genom olika typer av prov. Med den förra metoden finns vissa risker. Den senare är mer tillförlitlig men också mer kostsam. Dåvarande Valideringsdelegationen framhöll 2007 att det är svårt eller omöjligt att genomföra validering som baseras på folkbild- ningens syften att stärka och utveckla demokratin samt skapa enga- gemang för att delta i samhällsutveckling och kulturliv. Inom sådana utbildningar inom folkbildningen som leder till yrkeskompetens, som kontakttolkutbildning, är det däremot både möjligt och före- kommande med validering. Folkbildningen utfärdar oftast någon 48MYH, underlag till utredningen, . 49MYH (2012). Kriterier och riktlinjer för validering av reell kompetens. Dnr YH 2012/428. 501 kap. 4 § och 6 kap. 8 § högskoleförordningen (1993:100). Kvalitetssäkring genom utbildning, validering och auktorisation form av intyg till den som får sina kunskaper validerade. Intygen kan föregås av en kort beskrivning över validering och lärande inom folkbildningen.51 Anordnare av sammanhållen grundutbildning till kontakttolk ska enligt gällande förordning genomföra utbildningen på sådant sätt att verksamma tolkar som saknar fullständig grundutbildning ges möj- lighet att få sina kunskaper prövade eller validerade och att komplet- tera sin utbildning.52 följer upp verksam- het som folkhögskolor och studieförbund genomför med stöd av folkbildningsanslaget. I och med att det finns ett betydande antal verksamma tolkar som inte har formell utbildning, finns sannolikt vissa behov av att kunna verifiera och synliggöra kompetens för att kunna kon- kurrera på tolkarbetsmarknaden. Ett alternativ kan vara att genomgå hel utbildning med de fördelar detta innebär, som att bland andra studerande få tid för lärande, diskussion och reflektion. Saknas fullständig sammanhållen grundutbildning, äldre utbild- ning eller reell kompetens kan, efter ansökan och i mån av resurser, validering av sökandes kunskaper ske för att erhålla utbildningsbevis från den sammanhållna grundutbildningen. Visst statsbidrag kan utgå för detta via MYH. Även den som genomgått arbetsmarknadsutbild- ning till kontakttolk kan ansöka om validering. Vid validering bedöms tolkens kunskaper i relation till målen för den sammanhållna grund- utbildningen. Tolkens kompetens och kunskaper i svenska språket och i yrkesutövandet som tolk kartläggs. Det är tolkens individuella förutsättningar som avgör vilka prov som genomförs.