sou · H6B381 · 2018-12-04 00:00:00 — Byggindustrier och har två anställda projekt- ledare med uppdrag att gynna kompetensförsörjningen genom att främja mångfald i branschen och underlätta för långtidsarbetslösa att komma tillbaka i arbete. har haft löpande möten med projektledarna för att stötta dem i deras arbete. Sekretariatet har även deltagit vid en rad informationsträffar och seminarier runt om i landet. Fastighetsbranschen har identifierat ett stort behov av kompetens- försörjning. () har dri- vit arbetet med att utveckla kompetensprofiler och en modell för va- lidering; FAVAL. Valideringen ses som ett verktyg för att identifiera och erkänna kompetens, synliggöra utbildningsbehov och därmed underlätta arbetsgivares rekryteringsbehov. FU är en aktör som visat stort intresse för att samarbeta med YA-delegationen för att öka kännedomen om anställningsformen. Ett gemensamt välstrukturerat mejlutskick genomfördes till fastighetsförvaltare/fastighetsägare i . Mejlutskicket följdes upp genom direktkontakt med motta- gare som hade läst mejlet och klickat sig vidare till YA-delegationens eller FU:s webbplats. Även om det är svårt att utvärdera en sådan satsning i termer av antal YA-anställningar kan man konstatera att kunskapen om anställningsformen har ökat hos målgruppen. YA- delegationen valde även att stötta FU genom att delta i deras regio- nala nätverksmöten vid ett flertal tillfällen. , och Handels tecknade avtal om yrkesintroduktionsanställningar men valde att kalla det för Handelns yrkespraktik. Yrkespraktiken be- gränsades till att endast omfatta de som hade examen från handels- och administrationsprogrammet på gymnasiet och var . Information och främjande av anställningsformen instiftades för att bland annat främja anställningsformen. Med utgångspunkt från det branschutvecklingsavtal som arbets- marknadens parter inom handeln, Akademikerförbunden, Handelsan- ställdas förbund, KFO, och Unionen, undertecknande ersattes av det nyetablerade . verksamhet spänner över flera verksam- hetsområden. har löpande haft kontakt och samverkat med . Handelns Yrkespraktik omfattar ungdomar som har examen från ett gymnasieprogram och saknar relevant yrkeserfarenhet inom branschen. Ett pilotprojekt som om- fattar nyanlända pågår i . Projektet är ett samarbete mellan , , och Arbetsförmedlingen. Om projektet faller väl ut, kan målgruppen för Handelns Yrkesprak- tik utökas. Teknikcollege beskriver sin verksamhet som en kvalitetsstämpel på utbildningar där kommuner, utbildningsanordnare och företag sam- verkar för att öka attraktionskraften och kvaliteten på tekniskt in- riktade utbildningar. startade satsningen och har den växt till 25 regioner med nära 150 Teknikcollege- certifierade utbildningsanordnare och över 3 000 samverkansföre- tag. har undersökt hur en YA-anställning skulle kunna kopplas till Teknikcollege. Detta har varit i linje med delega- tionens vision om en ”röd tråd” från gymnasiet till en tillsvidarean- ställning via en yrkesintroduktionsanställning som möjliggör färdig- hetsträning och kunskapsinhämtning. har haft avstämningar med Teknikcolleges ledning och kansli och informerat deras processledare om anställningsformen. Information och främjande av anställningsformen 5.7Vård- och omsorgscollege (VO-college) VO-college är certifierad samverkan mellan arbetsgivare, fackliga organisationer och utbildningar med avsikt att skapa attraktiva och moderna verksamheter med hög kvalité. Samverkan finns både på lokal och regional nivå. Med stöd av främjandemedel från anställde VO-college en så kallad YA-främjare som fick i uppdrag att informera om yrkesintroduktionsanställningar och de två avtal (och ) som tecknats av SKL och . genomfördes bland annat en rad dialogmöten runt om i landet. Vid ett antal tillfällen deltog tillsammans med representanter från och . har haft löpande avstämningar med VO-college och på olika sätt med- verkat vid konferenser och möten i syfte att bidra med information om möjligheterna som anställningsformen kan medföra. I samver- kan med SKL, och har YA-delegationen ge- nomfört erfarenhetsutbyten för arbetsgivare som anställt, eller stått i begrepp att anställa på yrkesintroduktionsavtalen. Mötena har varit mycket givande och uppskattade bland mötesdeltagarna. Arbetsförmedlingen har ett nätverk av regionala branschstrateger som är representerade i samtliga marknadsområden. Branschstrategerna an- svarar för branschkontakter, branschutbildning och andra aktiviteter som medverkar till att höja Arbetsförmedlingens branschkunnande och förbättra matchningen. I detta ingår bland annat ansvaret för regionala branschråd inom marknadsområdet. YA-delegationen identifierade ti- digt att branschstrategerna borde vara en bra kanal för att nå ut med information om yrkesintroduktionsanställningar och har därför vid ett antal tillfällen bjudit in dem till informations- och erfarenhetsutbytes- möten. Branschstrategerna är insatta i arbetsgivarnas svårigheter att re- krytera kompetent personal. YA-anställningar skulle därmed kunna vara ett kraftfullt verktyg vid rekrytering. Kontakterna har också gällt gemensamma insatser riktade mot specifika branscher. Insatserna har tagit sin utgångspunkt i branschernas svårigheter med kompetensför- sörjningen inom marknadsområdet och presenterat YA-anställningar som en möjlig lösning. Information och främjande av anställningsformen 5.9ESF-projekten och Ung Verkstad Ung Framtid var ett nationellt metodutvecklingsprojekt som drevs av Arbetsförmedlingen och medfinansierades av Europeiska social- fonden –. Projektet pågick i vissa kommuner i , , , , , , län, , , Västman- land, och i . Projektet vände sig till unga i åldern 16–som ville börja arbeta eller studera. Ett av verktygen som projektet använde sig av var YA-anställningar. har haft löpande avstämningar med projekt- ledarna och genomfört informationsinsatser riktade mot arbetsför- medlarna som ingick i projektet. Dessa arbetsförmedlare arbetade med färre kunder än normalt, vilket gav goda förutsättningar för för- djupning i innebörden av en YA-anställning. I detta fall hur anställ- ningsformen kan användas och kombineras med andra insatser. Projektet är en vidareutveckling av Ung Framtid. Syftet är att underlätta för unga arbetslösa att få in en fot inom in- dustrin och visa att industrin kan vara en attraktiv arbetsplats. Pro- jektet initierades av i tillsammans med . Modellen är uppbyggd i tre steg där tredje steget är en yrkesintroduktionsanställning med målsättningen att övergå i en tillsvidareanställning. Projektet har varit uppskattat och har utvid- gats till . Andra delar av landet har visat intresse och arbetar för att etablera en liknande modell. Bygger Nytt är ett samverkansprojekt mellan Arbetsför- medlingen, stad, stadsdelsförvaltning, Installa- törsföretagen, , byggindustrier/BYN och arbetsmarknadsförvaltning. Arbetsförmedlingen är projektägare och Europeiska socialfonden medfinansierar projektet, som startade . Målet är att öka möjligheterna till arbete inom byggsektorn för nyanlända, unga vuxna, långtidsarbetslösa och personer med funk- tionsvariation som medför nedsatt arbetsförmåga. YA-anställningar är ett av verktygen som projektet använder sig av. Projektet samverkar med ESF-projekt byggbransch för alla samt stads ESF-projekt bygger ut. Information och främjande av anställningsformen arbetet framför allt handlat om kartläggning och validering av delta- garnas kompetens. Att matcha deltagarna mot arbetsgivarnas kom- petensbehov har precis börjat och hur många som kommer att gå över till YA-anställningar eller andra anställningar är för tidigt att säga. Från Arbetsförmedlingens sida undersöks även möjligheterna att etablera modellen på andra håll i landet. KIVO är en förkortning för Kvalitetssäkrad Inkludering inom Verk- samhet och Organisation. KIVO är en metod som syftar till att bredda basen för rekrytering till branschen. Det ska ske genom en systematisk kvalitetssäkrad stegförflyttning av individer med ut- ländsk härkomst från arbetslöshet, via kompetensutveckling, till anställning. Metoden bygger på systematiserad samverkan mellan Arbetsförmedlingen, och de offentliga arbetsgivarna inom vård- och omsorg i , , och . Projektet finanserias av Europeiska socialfonden och slutredovisas . Med KIVO-metoden identifieras löpande offentliga stödinsatser för nyanlända, utlandsfödda och långtidsarbetslösa. Insatserna testas och arbetsflöden systematiseras för att arbetsgivare och samverkans- parters ska kunna erbjuda insatser som leder till tillsvidareanställning inom vård och omsorg. Det händer att en individ inte är helt anställ- ningsbar efter sin utbildning till undersköterska. Kunskaperna i svenska språket eller andra färdigheter kan till exempel behöva ut- vecklas. Då kan individen erbjudas en YA-anställning. YA-anställ- ningen innebär en trygghet för individen som får en anställning och arbetsgivaren får på sig att hjälpa den nyanställde till en tillsvidaretjänst inom kommunen. YA-delegationen ser att KIVO-metoden kan vara en möjlighet för personer med svaga språkkunskaper och svag ställning på arbets- marknaden att etablera sig i arbetslivet genom en YA-anställning. Information och främjande av anställningsformen RegioVux är ett projekt med fokus på att underlätta övergången från utbildning till arbetsliv. Satsningen hålls samman av och medfinansieras av Europeiska socialfonden. Syftet är att utveckla samverkan mellan kommuner i fyra regioner (Region , Region , och ). Yrkesutbildningen ska förstärkas över kommungränserna och uti- från detta pilotprojekt är målet att utforma en utvecklad regional yrkesutbildning för vuxna. Insatserna handlar bland annat om att ut- veckla samarbetet mellan olika branscher, utbildningsanordnare och myndigheter i respektive regioner. Erfarenheterna sprids sedan till andra regioner genom rundabordssamtal. Arbetet ska slutrapporteras till Utbild- ningsdepartementet och . har medverkat vid ett flertal av projektgruppens sammankomster och informerat om YA-anställningar och möjlig- heten att kombinera anställningen med vuxenutbildning inom ex- empelvis sfi. Genom en aktiv samverkan med branscherna i regionen skulle även kortare kurser inom vuxenutbildningen kunna kombi- neras med en YA-anställning för att på så bidra till att underlätta re- kryteringsbehoven inom branscherna. YA-anställningar kan även användas som ett första steg in på arbetsmarknaden efter avslutad vuxenutbildning för de som inte når en ordinarie anställning. 6Internationell utblick genom studiebesök har YA-delegationen planerat och genomfört studieresor till länder med utvecklade strukturer och anställnings- former som stöttar det arbetsplatsförlagda lärandet och introduk- tionen av unga och nyanlända på arbetsmarknaden. Möjligheten att delta i studiebesöken har erbjudits till flera aktörer så som YA-delegationens ledamöter, andra partsorganisationer med yrkes- introduktionsavtal, , Arbetsmarknads- departementet och . Delegationens ledamöter och har deltagit i samtliga besök. Syftet med besöken har varit att hämta inspiration från och lär- dom av andra länders modeller för att lösa kompetensförsörjningen och det arbetsplatsförlagda lärandet. Valet av besöksländer har tagit fram gemensamt av delegationen. har ansvarat för programmet och logistiken. De gemensamma studiebesöken har genomförts i , och . Därutöver har besökt och I låg fokuset på att studera den norska modellen med så kallade Oppläringskontor. Det är en modell som ofta förs fram som en framgångsfaktor för det arbetsplatsförlagda lärandet i och en modell att inspireras av för . Den norska modellen med ”opp- läringskontor” kan se olika ut. Vissa kontor är stora och vissa är små. På mindre orter kan ett kontor täcka in flera branscher medan de på en större ort kanske specialiserar sig inom en bransch. På Opplærings- kontoret for Mekaniske Fag i Strømmen fick YA-delegationen ta del Internationell utblick genom studiebesök av kontorets kunskap och erfarenheter samt på vilket sätt de kan stödja och underlätta processen för ett företag som tar emot lärlingar. Några av uppgifterna som ”oppläringskontoret” bistod med var att hjälpa till med att rekrytera/matcha lämplig lärling till lämplig ar- betsplats. ”Oppläringskontoret” kontrollerar att lärlingarna får den utbildning de ska ha genom att de besöker varje lärling var fjärde till femte vecka. Varje besök dokumenteras. Det administrativa stödet underlättar för företagen som kan fokusera på att lära upp en ny medarbetare i stället för att ägna tid åt administration. ”Opplärings- kontoren” underlättar kvalitetssäkringen och kan vid behov även ge stöd vid eventuella konflikter. Fördelen för företagen är att de med hjälp av lärlingar kan utveckla företaget, förnya sig, skräddarsy arbetsplatslärandet och forma in en medarbetare i företagens kultur. Ledamöterna i tyckte att modell med en stödstruktur på regional basis var intressant. Modellen erbjuder det stöd i lärandet och med administration som många svenska arbetsgivare efterfrågar. I fick ledamöterna information om utbildningssystemet med fokus på yrkesutbildning och lärlingssystemet. Ledamöterna fick även besöka verksamheter och fick tillfälle att utbyta erfaren- heter med varandra vilket upplevdes som positivt. Lärlingssystemet i kallas Modern Apprenticeship. Betydelsen av Modern Apprenticeship har vuxit även om det långt ifrån handlar om någon dominerande utbildningsform. Lärlingsutbildningen är öppen för alla och lärlingen är anställd från dag ett. Lärlingslönen är låg men får inte understiga de nivåer för lärling- ars minimilöner som är reglerade i lagstiftningen. Förutom lärandet på arbetsplatserna finns det inom vissa sektorer inslag av lärande i skolor som får offentliga anslag för att finansiera allmänteoretisk och yrkesteoretiska utbildning inom lärlingsutbildningen. Innehållet och längden i utbildningen är reglerat i förhållande till varje bransch och till vilken utbildningsnivå som ska uppnås. I grun- den relateras utbildningens olika moment till det ramverk för en na- tionell kvalifikationsstruktur som finns i : Scottish Credit and Qualifications Framework. Lärlingarna ska uppnå nivå två och Internationell utblick genom studiebesök tre i detta kvalifikationsramverk och efter prövning utfärdas intyg av Scottish Qualifications Authority. Lärlingarnas utbildning syftar till att nå fram till en kompetensnivå som medger yrkesintyg inom olika branscher. Ytterst ansvarig för lär- lingsutbildningen är () som ut- ses av regeringen och består av flera olika intressenter i utbildningen: arbetsmarknadens parter, branschorganisationer, lärarorganisationer etc. MAG ska bland annat uppmuntra särskilda branschrelaterade kompetensråd () att ta fram underlag och utbild- ningsplaner inom olika sektorer. utgör ett slags oberoende arbetsgivarledda organisationer med ansvar för att definiera kompetensbehoven inom olika branscher. På MAG vilar uppdraget att besluta om ramverken för nya utbildningar och att följa upp och kvali- tetssäkra utbildningarna. MAG har också ett uppdrag att sprida kun- skap om goda exempel inom yrkesutbildningen. Den offentliga utbild- ningsmyndigheten jobbar också med att underlätta kontakter och samverkan på utbildningsområdet. Myndig- heten sprider information och registrerar samtliga lärlingskontrakt inom Modern Apprenticeship. Delegationens ledamöter uppskattade tydliga marknadsinriktning och modellen ”modern appren- ticeship1 som ger unga en modern utbildning i nya branscher. I fick delegationens ledamöter tillfälle att lära mera om landets yrkesutbildningssystem samt inhämta goda exempel på arbetsplatsförlagt lärande. I har av arbets- kraften en yrkesexamen och landet brukar lyftas som ett föredöme i internationella jämförelser av lärlingsutbildning och ungas övergång från skola till arbetsliv. Vad som särskilt brukar framhållas som en förklaring till framgången är arbetslivets starka engagemang i yrkes- utbildningen. för yrkesutbildning SBB är den samlade kraften när det gäller arbetet med yrkeskvalifikationer, praktikplat- ser och certifiering av arbetsgivare, där arbetsmarknadens parter har ett aktivt inflytande och är delaktiga på både nationell och regional 1Kvalifikationsramverket i består av 12 nivåer, att jämföra med EQF som har Internationell utblick genom studiebesök Organisationen har i uppdrag att arbeta aktivt och fokuserat med att hitta praktikplatser samt stötta företagen i det arbetsplats- förlagda lärandet. Detta kan vara särskilt viktigt för små och medel- stora arbetsgivare. Genom att SBB både certifierar företagen som tar emot elever och följer upp lärandet på arbetsplatserna kvalitetssäkras också lärandet, som kunskapsöverföring mellan företag och branscher säkras. I den meningen är SBB också ett viktigt kun- skapscenter för det arbetsplatsförlagda lärandet. SBB har även en aktiv roll i utvecklandet av ett nästan heltäckande kvalifikations- system som innefattar flera EQF nivåer inom respektive yrke. De kvalifikationer som utarbetats av arbetslivet i samverkan med SBB har fått styra utbildningarna. Ett väl utvecklat kvalifikationssystem kan underlätta det arbets- platsförlagda lärandet genom att målbilderna blir tydligare. Vilket i sin tur gör det lättare att ta fram en lärandeplan och bestämma vad den YA-anställde ska lära sig genom arbetsplatsförlagt lärande eller externa kurser. Delegationens ledamöter ansåg att det fanns gott om erfarenheter som kan inspireras av. I finns en väl utvecklad sam- verkan mellan arbetsmarknadens parter. Men en stödstruktur lik- nande den som SBB står för, där arbetsmarknadens parter har ett ak- tivt inflytande och är delaktiga på både nationell och regional nivå, skulle behövas även i menar delegationen. Delegationen vill också lyfta det nästan heltäckande kvalifikationssystemet som inne- fattar flera EQF nivåer inom respektive yrke. I är ansvaret för att ta fram kvalifikationer splittrat mellan flera parter och det finns ingen samlande aktör som har ett helhetsgrepp om frågan. I slutet besökte sekretariatet och träffade Nordiska ministerrådets sekretariat, representanter från Utbildningsdeparte- mentet och från arbetsgivarorganisationen . har en lång tradition av lärlingsutbildning och har byggt välfungerande strukturer kring detta. har landet samma utmaningar som med att attrahera ungdomar till yrkesförberedande utbildningar Internationell utblick genom studiebesök och därmed fylla behovet av välutbildad arbetskraft. Under en yrkesut- bildning växlas utbildning i skolan med lärlingsutbildning på en arbets- plats. Arbetsgivarna som tar emot lärlingar avlönar eleven. Samtliga ar- betsgivare är tvungna att betala en viss summa till en särskild fond avsatt just för detta. Avgiften blir högre om man väljer att inte ta emot lärlingar. Landet lutar sig på sin långa tradition av lärlingsutbildning när det kommer till kvalitetssäkring av arbetsplatslärandet. Kunskapsin- hämtningen hos lärlingen kan först säkerställas i samband med pro- vet för yrkesbeviset (svenneprovet). Nya branscher som tillkommer har dock inte samma tradition av lärlingsutbildning att luta sig till- baka på och där kan det behövas särskilt stöd för att säkerställa ett bra lärande på arbetsplatsen. Modellen med en gemensam fond som samtliga arbetsgivare bi- drar ekonomisk till för att avlöna lärlingarna väckte stort intresse då det uppmuntrar arbetsgivarna att ta emot lärlingar för att få utdel- ning för sin investering. I fick tillfälle att ta del av och diskutera den finska reformen av yrkesutbildningssystemet, som infördes , med representanter för utbildningsmyndigheter och arbetsmarknadens parter. Yrkesutbildningen i attraherar redan av eleverna på gymnasial nivå. Det nya systemet kommer att vara mycket flexibelt och öppnar för möjlighet att påbörja studier när som helst . Systemet kommer att vara behovsanpassat med möjligheter till individuella lösningar. Det innebär att vikten av yrkesvägledningen kommer att öka för att garantera att studenterna kan navigera rätt. En större andel av utbildningen kommer att genom- föras på arbetsplatsen. Antalet kvalifikationer har halverats för att skapa färre och bredare examina. Modellen kommer att uppmuntra samarbeten mellan utbildningsanordnarna då de kommer att behöva samarbeta kring särskilda utbildningsmoduler. Finansieringsmodellen har också förändrats och av finansieringen kommer att baseras på utbildningens effektivitet (mätt i access till arbets- marknaden). 7 Framtiden/Rekommendationer Inom många branscher har arbetsgivare betydande problem med kompetensförsörjningen. Ungdomar väljer inte gymnasiets yrkes- program i tillräcklig utsträckning som många arbetsgivare har stora kommande pensionsavgångar. När de formella utbildning- arna inte räcker till för arbetslivets kompetensförsörjning kan ar- betsgivare själva behöva lära upp sina nya medarbetare. YA-anställ- ningar fyller därmed ett behov som komplement till formella utbild- ningar. Både kvantitativt och inom specifika yrkesområden som inte täcks av det formella utbildningssystemet. Anställningsformen är även ett relativt snabbt sätt att få in och utveckla den kompetens som arbetslivet efterfrågar. Med kännedom om anställningsformens möjligheter kan YA an- vändas som en ”röd tråd” från gymnasial yrkesutbildning till en tills- vidare anställning eller till en introduktionsanställning för en ung- dom som saknar relevant yrkesutbildning. För nyanlända kan YA bli den sista pusselbiten som behövs för att ”klä på” individen det som arbetsplatsen kräver för att våga tillsvidareanställa. För långtids- arbetslösa kan YA bli en möjlighet att komma tillbaka in i arbetslivet i en ny yrkesroll. Idetta avsnitt är YA-delegationens reflektioner och rekommen- dationer samlade. Fortsatt partssamverkan för arbetsplatslärande YA-delegationen som modell har medfört kunskapsöverföring mel- lan branscher och bidragit till branschöverskridande samverkan. För att få en dynamisk arbetsmarknad med bättre matchning och fortsatt hög sysselsättning behöver möjligheterna till kontinuerlig kompe- tensutveckling och lärande genom hela arbetslivet stärkas. för samverkan som finns tillgodoser inte behoven. YA-delega- tionen ser därför ett behov av strukturerad nationell samordning som möjliggör samverkan runt arbetsplatslärande och kompetens- försörjning. YA-delegationen rekommenderar att regeringen initierar ett part- sammansatt forum för samverkan som kan beakta branschernas behov. Regionala stödstrukturer för arbetsplatslärande YA-delegationen ser ett behov av regionala stödstrukturer för arbets- platslärande. Det finns behov av lättillgängligt stöd om arbetsgivare ska våga ta steget att lära upp och anställa nya medarbetare utan formell utbildning i yrket. En iakttagelse från YA-delegationens pi- lotprojekt med regionala YA-stödjare var att behov och förutsätt- ningar i landet ser olika ut och därför kan olika strukturer och lös- ningar i olika regioner behövas. YA-delegationen uppfattar det som avgörande att branschorganisationer identifierar konkreta behov. Behovet av regionala stödstrukturer för samverkan är inte bara en utbildningsfråga utan även en tillväxtfråga. Mandat från de centrala organisationerna inom branschen behövs för att skapa trovärdighet i kontakten med den enskilde arbetsgivaren. Att ha tillgång till be- fintliga nätverk och möjlighet till samverkan med relevanta aktörer är viktigt för att nå ut med information regionalt och lokalt. YA- delegationen har vid sina studieresor sett att väl förankrade regionala strukturer för att stödja arbetsplatslärande och samverkan mellan ar- betsliv och offentlig utbildning förstärker såväl legitimitet som utfall. YA-delegationens handledarutbildning för lärande på arbetsplatsen YA-delegationen föreslår att regeringen säkerställer att den handle- darutbildning som är framtagen av YA-delegationen fortsatt kan an- vändas och utvecklas efter arbetslivets behov. Behovet av en gene- rellt utformad och flexibel webbaserad handledarutbildning, utan koppling till formell utbildning, bedöms vara stort.