sou · H6B377 · 2018-11-01 00:00:00 — Syftet är att underlätta regelbundna kontakter mellan reger- ingen och organisationer som företräder patienter inom svensk hälso- och sjukvård. Gruppen är tänkt att förenkla möjligheten för regeringen att få ett patientperspektiv på aktuella frågor. 94Regionalt avtal mellan och om samarbete kring grundutbildning av lärare, klinisk forskning och utveckling av hälso- och sjukvården. ministern kommer att presentera vilka organisa- tioner som ska företrädas i patientrådet. Regeringen har sedan tidi- gare ett pensionärsråd och en funktionshindersdelegation som är exempel på liknande råd. Det nya rådet kommer att fokusera på hälso- och sjukvården.97 Avsnittet ger en översiktlig beskrivning av dagens specialistsjuk- sköterskeutbildning avseende utbildningsvolym, antal helårsstuden- ter och programnybörjare, antal examinerade samt en kortfattad redogörelse över utvecklingen av doktorander inom forsknings- ämnet omvårdnad. Sist i avsnittet redogörs även för studenternas ålder- och könsfördelning. 6.14.1Antalet studenter på specialistsjuksköterskeutbildningen har ökat Tjugofem lärosäten har tillstånd att utfärda specialistsjuksköterske- examen98. Av dessa lärosäten är tolv stycken universitet, nio stycken är högskolor och fyra stycken är enskilda utbildningsanordnare. Till flera yrkesexamensprogram har antalet behöriga förstahands- sökande till ökat jämfört med hösttermi- nen 2016. Störst ökning visade specialistsjuksköterskeutbildningen fler sökande. En än större ökning av antalet behöriga förstahandssökande till specialistsjuksköterskeutbildningen skedde mellan (1 150 förstahandssökande) och vårtermi- nen 2018 (1 700 förstahandssökande) . Trots att de som sökte till högskolan var fler än tidigare var det totalt sett färre som antogs av de som inte tidigare studerat i högskolan. Färre än hälften av de som sökte antogs. är det inte alla som antas som påbörjar sin utbildning.99 97Regeringen inrättar ett patientråd för hälso- och sjukvården. Pressmeddelande från reger- ingen (). 98www.uka.se/sitevision/proxy/kvalitet--examenstillstand/examenstillstand/sok-bland- examenstillstand.html/svid12_2158bbb51621ecd5a963939/1882394903/?sol=&d=252 99Årsrapport , s. 131. (2018:5). Antal helårsstudenter på specialistsjuksköterskeutbildningen Det totala antalet helårsstudenter på specialistsjuksköterskeutbild- ningen uppgick mellan åren 2007–2017 till 22 711 stycken (tabell 6.8). Källa: UKÄ. Helårsstudenter är en heltidsekvivalent av registrerade studenter. Enligt tabellen ovan kan en ökning av antalet helårsstudenter noteras mellan åren 2015/16 och 2016/17. Antalet helårsstudenter har inte tidigare varit högre än för /17 med 2 505 helårsstudenter. Det totala antalet programnybörjare på specialistsjuksköterske- utbildningen för samtliga inriktningar uppgick för /17 till 2 223 stycken (tabell 6.9). Källa: UKÄ. Antal programnybörjare för /17 uppgick vid samtliga lärosäten till 2 223 stycken. antar flest nybör- jare, mer än så många än som antog 151 nybörjare. Källa: UKÄ. Antal studenter som tog ut examen uppgick till 2 278 stycken. Motsvarande antal studenter var 2 241 stycken. Antal examinerade specialistsjuksköterskor har ökat . Distriktssköterska är den inriktning inom vilken flest studenter tog examen. infördes möjligheten att ge examen inom viss annan inriktning. därefter har fler nya inriktningar startats. De inriktningar som har flest examinerade studenter är inriktningar inom de elva fasta inriktningarna (se även avsnitt 6.4.1). Studenter som är antagna till fler än en specialistsjuksköterskeutbildning () har utifrån egen antagningsstatistik tagit redan på hur många studenter vid lärosätet som är eller har varit antagna till fler än en specialistsjuksköterskeutbildning. Källa: UKÄ. Av de drygt 5 000 studenter som har antagits till KI har cirka 450 stycken antagits till fler än en utbildning. insti- tutet uppger enligt vad utredningen erfar att studenterna i hög ut- sträckning är rörliga både inom olika utbildningar men även inom en utbildning. Alltfler studenter ansöker om individuell studiegång och deltar inte i studierna i enlighet med programmets studie- och kurs- upplägg som fler studenter oftare gör studieuppehåll . Till följd av att ett stort antal studenter rör sig mellan olika utbild- ningar ökar antal tillgodoräknanden för lärosätena. insti- tutet anger till utredningen att fler studenter än tidigare överklagar negativa beslut om tillgodoräknanden. 6.14.3Färre doktorander i ämnet omvårdnad Antalet doktorander mätt i helårsstudenter inom ämnet omvårdnad har sjunkit mellan åren 2011–2017, visar statistik från . Källa: UKÄ100. uppgick antalet doktorander till knappt 172 stycken men för åren därefter har antalet sjunkit. –2017 har antalet legat stilla med omkring 132 stycken, vilket är en minskning 100www.uka.se/statistik--analys/statistikdatabas-hogskolan-i-siffror.html med nästan 40 stycken. En procentuell minskning –2017 med . Utredningen har inte analyserat de bakomliggande orsakerna till utvecklingen, tabellen finns med som upplysning över antalet dok- torander i omvårdnad. Enligt UKÄ ökade antalet nybörjare inom utbildning på forskarnivå och flest nybörjare fanns inom forskningsämnesområdet medicin och hälsovetenskap.101 6.14.4Hälften av alla sjuksköterskeutbildade väljer att vidareutbilda sig Enligt statistik från fanns det i cirka 111 000 personer, under , som fram till och med tagit en svensk sjuksköterskeexamen. Av de sjuksköterske- examinerade är kvinnor och män. Det innebär att utbildningen är kraftigt kvinnodominerad. Den långsiktiga tren- den är att andelen män som väljer att utbilda sig till sjuksköterska ökar, om än långsamt. De flesta sjuksköterskor är , vilket motsvarar . Uppemot hälften av alla sjuksköterskeutbildade väljer att vidare- utbilda sig till specialistsjuksköterska eller barnmorska. Det vanligaste yrket bland personer med sjuksköterskeexamen var grundutbildad sjuksköterska. Här återfinns fler än var tredje sjuksköterska. Därefter blir spridningen mellan yrkena stor och de näst vanligaste yrkena var geriatriksjuksköterska och distriktsjuk- sköterska som tillsammans utgjorde . Bland samtliga sjuksköterskeutbildade arbetade som någon form av chef.102 –2001 legitimerades 3 070 sjuksköterskor. I decem- ber 2016 hade av dessa påbörjat en specialiseringsutbild- ning/barnmorskeutbildning och tagit examen. –2008 legitimerades 4 226 sjuksköterskor. 101Årsrapport , s. 131. (2018:5). 102Sjuksköterskor utanför yrket. (2017:3). av dessa påbörjat en specialiseringsutbildning/barnmorske- utbildning vid minst ett tillfälle och tagit examen.103 Antal nybörjare på program mot specialistsjuksköterskeexamen uppgick för till 1 945 stycken. Av dessa var 57 nybörjare , 1 051 stycken var mellan 25–och ett relativt stort104 antal studenter befann sig i åldersgruppen , nämligen 837 stycken. Nybörjarna på specialistsjuksköterske- utbildningen i åldersgruppen av det totala antalet nybörjare. Kvinnor utgör en majoritet av de som utbildar sig till specialist- sjuksköterskor som av nybörjarna är . Det betyder att ett stort antal studenter som läser till specialistsjuk- sköterska förmodat redan har bildat familj eller är mitt uppe i familjebildning och har etablerat sig med bostad och ekonomiska åtaganden på en ort. Av detta följer att benägenheten att flytta för att läsa en specialistutbildning torde vara lägre i denna studentgrupp. 103Kartläggning av specialistsjuksköterskor och barnmorskor – en statistikpilot. Universitets- kanslersämbetet och (). 104www.uka.se/statistik--analys/statistikdatabas-hogskolan-i-siffror/ statistikomrade.html?statq=https%3A%2F%2Fstatistik- api.uka.se%2Fapi%2Ftotals%2F31%3Fgroup_slug%3Da4e4f9b4e70330bce8610f373f7311f0 77d42899%26year%3DHT2017 – nulägesbeskrivning, överväganden och förslag I detta kapitel ges en nulägesbeskrivning av barnmorskeutbild- ningen. Därefter följer ett avsnitt med överväganden och förslag, med utgångspunkt från bland annat nulägesbeskrivningen. 7.1Utredningens uppdrag avseende barnmorskeutbildningen Utredningen ska enligt direktiven utreda om examensbeskrivningen för barnmorskeexamen behöver ändras. Av direktiven framgår att det är viktigt att barnmorskeutbildningen följer kunskapsläget i vår- den. Utredaren ska i denna del analysera och bedöma om det finns behov av en förändrad examensbeskrivning för barnmorskeexamen, och om behov finns, lämna förslag på en sådan examen, samt lämna nödvändiga författningsförslag. Utgångspunkter för utredarens arbete i denna del är att omfatt- ningen på examen ska vara densamma som , det vill säga 90 hög- skolepoäng och att kravet på utfärdad legitimation som sjukskö- terska ska ligga fast. Utredaren ska även i sin bedömning särskilt beakta vårdens kompetensbehov av barnmorskor på medellång och lång sikt. Barnmorskeutbildning – nulägesbeskrivning, överväganden och förslag 7.2.1En yrkesexamen på avancerad nivå Barnmorskeexamen är en yrkesexamen på avancerad nivå med en omfattning av 90 högskolepoäng. För examina på avancerad nivå gäller enligt 1 kap. högskolelagen (1992:1434) att utbildningen ska innebära fördjupning av kunskaper, färdigheter och förmågor i för- hållande till utbildning på grundnivå. Utbildning på avancerad nivå ska även utöver vad som gäller för utbildning på grundnivå, ytter- ligare utveckla studenternas förmåga att självständigt integrera och använda kunskaper, utveckla studenternas förmåga att hantera kom- plexa företeelser, frågeställningar och situationer samt utveckla stu- denternas förutsättningar för yrkesverksamhet som ställer stora krav på självständighet eller för forsknings- och utvecklingsarbete (se även avsnitt 5.1.4). Legitimation och ensamrätt till yrke Av 4 kap. 1 § patientsäkerhetslagen (2010:659) följer att den som har avlagt barnmorskeexamen kan ansöka och få legitimation för barn- morskeyrket. Vidare följer av 4 kap. 9 § samma lag att behörig att utöva yrke som barnmorska är endast den som har legitimation för yrket eller som särskilt förordnats att utöva det. Examensbeskrivningen för barnmorskeexamen framgår av examens- ordningen, bilaga 2 till högskoleförordningen (1993:100). I examens- beskrivningen för barnmorskeexamen anges de krav som ställs för examen. Kraven anges i form av omfattning för examen uttryckt i högskolepoäng, som i enlighet med ovanstående, för barnmorske- examen uppgår till 90 högskolepoäng. Därtill ställs krav på av Social- styrelsen utfärdad legitimation som sjuksköterska. Kraven för exa- men anges också i form av ett övergripande mål uttryckt som, för barnmorskeexamen ska studenten visa sådan kunskap som krävs för behörighet som barnmorska. Målen anges under rubrikerna kunskap Barnmorskeutbildning – nulägesbeskrivning, överväganden och förslag och förståelse, färdighet och förmåga samt värderingsförmåga och förhållningssätt. Det anges även krav för det självständiga arbetet. För barn- morskeexamen ska studenten inom ramen för kursfordringarna ha fullgjort ett självständigt arbete (examensarbete). Poängomfattning- en för det självständiga arbetet regleras inte i examensbeskrivningen. Det är därmed upp till respektive lärosäte med tillstånd att utfärda examen barnmorskeexamen att besluta om det självständiga arbetets poängomfattning. Även övriga krav för examen anges enligt det följande. För barn- morskeexamen ska också de preciserade krav gälla som varje hög- skola själv bestämmer inom ramen för kraven i examensbeskriv- ningen. 7.3Behöver examensbeskrivningen för barnmorskeexamen ändras? I fråga om behoven av en förändrad barnmorskeutbildning redogörs i direktiven till utredningen för argument för en ändring av barn- morskeexamen utifrån två skrivelser som inkommit till () från vissa lärosäten (U2016/05244/UH och U2016/05355/UH). I direktiven hänvisas till följande utdrag ur skrivelserna. Samhällets behov av barnmorskor med en utvecklad kompetens har ökat och att barnmorskans verk- samhetsområde har utvecklats som en följd av samhällsutvecklingen vilket har påverkat barnmorskeutbildningens innehåll men inte dess omfattning. Av direktiven framgår även att förändringar i vården innebär att arbetsuppgifter och yrkesroller ändras . Det behövs därför ett underlag för att avgöra om det finns behov av en förändrad barn- morskeexamen. Som nämnts ovan redogörs i utredningens direktiv till två skrivelser som inkommit till () från vissa lärosäten med förslag på förändringar av barnmorske- examen. Barnmorskeutbildning – nulägesbeskrivning, överväganden och förslag I det följande görs en närmare redogörelse för de inkomna skri- velserna. Den första skrivelsen ankom till från följande ingivare. , , , , universi- tet, , samt hög- skola (U2016/05244/UH). Lärosätena vill genom skrivelsen föreslå att en nationell utredning tillsätts för att utreda utformningen av barn- morskeexamen. Bakgrunden till skrivelsen uppges vara förändringar i utbild- ningen alltsedan 1977 då utbildningen blev en högskoleutbildning samt att barnmorskans verksamhetsområde har utökats som en följd av samhällspolitiska reformer. Vidare hänvisas till en studie som visar att utbildningstiden är för kort i förhållande till programmets innehåll och examenskrav och att det finns svårigheter att integrera de professionella och vetenskapliga kraven. I skrivelsen redogörs för barnmorskans breda verksamhetsområ- de som ställer stora krav på bland annat lednings-, samordnings- och planeringsförmåga för hälsoarbetet samt vetenskaplig skolning för säker och evidensbaserad vård inom områden som mödrahälsovård, graviditetsövervakning, förlossnings- och eftervård. inne- fattar verksamhetsområdet även preventivmedelsrådgivning, sex- och samlevnadsundervisning, gynekologisk vård, cytologprovstag- ning, klimakterierådgivning samt assisterad befruktning. Barnmors- kan har utöver sitt medicinska och omvårdnadsmässiga ansvar en allt viktigare roll i att identifiera psykosociala insatser hos kvinnor och familjer under olika livsfaser. I skrivelsen betonas behov av en förändrad utbildning som kan svara mot dagens och morgondagens krav i vården. Ingivarna fram- håller att dagens utbildning måste förlängas, alternativt göras om till en direktutbildning. En direktutbildning skulle vända sig till nybör- jare på grundnivå och leda till en yrkesexamen på avancerad nivå. Fördjupning uppnås inom det egna huvudområdet, sexuell, repro- duktiv och perinatal hälsa, genom hela utbildningen. Den andra skrivelsen ankom till från (U2016/05355/UH). Hög- skolan förslår i skrivelsen att en nationell utredning tillsätts för att utreda utformningen av barnmorskeexamen. Bakgrundsbeskrivningen och utmaningarna med dagens barnmorskeutbildning stämmer väl Barnmorskeutbildning – nulägesbeskrivning, överväganden och förslag överens med den första skrivelsen, som redogjorts för ovan. Hög- skolan i föreslår att följande ska gälla för en ny utbildning. Att utbildningen blir en sammanhållen utbildning på avancerad nivå som omfattar (300 högskolepoäng) och leder till legitimation som barnmorska. Att en ny examensbeskrivning införs som i högre utsträckning än beaktar de krav som ställs inom de kompetens- områden som ingår för såväl dagens som morgondagens yrkesverk- samma barnmorskor. Att examensbeskrivningen i högre grad beto- nar vetenskaplig kompetens, teamarbete, ledarskap och nationellt- och globalt hälsoarbete och att utbildningen förutom yrkesexamen också ger möjlighet till en generell examen på masternivå. 7.3.2Övriga synpunkter om barnmorskeutbildningen Utredningen har tillsatt en referensgrupp Utredningen har valt att tillsätta en referensgrupp för den del av direktiven som rör barnmorskeutbildningen. Gruppen har bestått av intressenter och avnämare till utbildningen i form av representanter från olika lärosäten, professionsförbund, privata och landstingskom- munala vårdgivare samt företrädare från Socialstyrelsen.1 Utredningen har kallat till två möten med referensgruppen och efterfrågat biträde för arbetet med utbildningen, framför allt i fråga om eventuella förändringar av examensbeskrivningens för barnmorske- examen. Referensgruppen vill inte biträda utredaren i frågor om barnmorskeexamen Vid möten med referensgruppen har deltagande lärosäten och framfört att utredningens direktiv, anses för begränsande för att ovan organisationer ska vara intres- serade av ett aktivt deltagande i arbetet med en förändrad utbildning. En förutsättning för ett deltagande är att utbildningens omfattning inte ligger fast utan kan utredas. Av direktiven framgår att utbild- ningens omfattning om 90 högskolepoäng ska ligga fast. 1Se bilaga 3. Barnmorskeutbildning – nulägesbeskrivning, överväganden och förslag Enligt vad utredningen erfar är uppfattningen brett förankrad bland de avnämare till utbildningen som utredningen har varit i kon- takt med. En förändrad utbildning inom utredningens angivna direk- tiv är inte vad avnämarna till barnmorskeutbildningen är intresserade av och de kan därför inte ställa sig bakom utredningens uppdrag. I en skrivelse som inkom till utredningen framför före- trädare för , , Hög- skolan och Sophiahemmet högskola argument för behov av ett tilläggsuppdrag för utredningen (U2017:08/Komm2018/00054–15). Därtill har till utredningen även inkommit en skrivelse från ovan ingi- vare och ytterligare lärosäten med tillstånd att utfärda barnmorske- examen som i korthet ger uttryck för en översyn av barnmorske- utbildningens längd och innehåll (Komm2018/00054-17). Ingivarna anför i skrivelsen att de inte kan ställa sig bakom inbju- dan från utredaren , om att bidra med en förändrad examensbeskrivning för barnmorskeutbildningen, utan betonar be- hovet av att en utredning tillsätts med ett bredare direktiv för att utreda formerna för en reformerad barnmorskeutbildning. Ingivarna föreslår att det tillsätts en utredning med mandat att särskilt utreda barnmorskeprogrammens längd och innehåll. Den nuvarande utbild- ningen är alldeles för kort och kan inte tillgodose dagens krav på både bred och specifik kunskap inom sexuell reproduktiv och peri- natal hälsa. Svar om barnmorskeutbildningen i utredningens frågeformulär I det följande redovisas synpunkter angående barnmorskeutbild- ningen från de svarande organisationerna i utredningens frågefor- mulär. Se även bilaga 5. Finns det behov av förbättringsåtgärder inom ramen för nuvarande examensmål och övriga krav i examensbeskrivningen för barnmorske- examen? Av frågeformuläret som utredningen skickat ut till ett stort antal orga- nisationer framgår att i princip alla svarande organisationer anser att behovet av åtgärder för barnmorskeutbildningen inte är genomförbara Barnmorskeutbildning – nulägesbeskrivning, överväganden och förslag inom ramen för nuvarande examensmål och övriga krav i examens- beskrivningen. De allra flesta svarande organisationer lyfter fram att utbildningen är för komprimerad och att det är problematiskt att studenterna inte har tillräckliga förkunskaper inom huvudområdet sexuell reproduktiv och perinatal hälsa när de påbörjar barnmorske- utbildningen. Har barnmorskeutbildningen lokalt vid lärosätet genomgått föränd- ringar avseende innehåll och utbildningsupplägg ? En majoritet av de svarande organisationerna uppger att barnmors- keprogrammet genomgått någon form av förändring. Dessa föränd- ringar handlar framför allt om omstruktureringar. Det är dock ett stort svarsbortfall. Redogör för pågående utveckling av barnmorskeutbildningen både på kort och på lång sikt, i det fall ett sådant arbete pågår, både vad gäller struktur och innehåll. Flera svarande organisationer lyfter vikten av internationalisering. Andra aspekter som lyfts är fördjupad kunskap inom huvudområdet, höja professionens attraktivitet och att frågan om längre utbildning ska utredas. 7.3.3Behov av fortbildning och vidareutbildning Det moderniserade yrkeskvalifikationsdirektivet (2013/55/EU) för- tydligar medlemsstaternas ansvar avseende medlemsstaternas ansvar att säkerställa att barnmorskor kan fortbilda sig inom sitt yrke. Regeringen understryker i propositionen Genomförande av det moderniserade yrkeskvalifikationsdirektivet (prop. 2015/16:44) vik- ten av kontinuerlig kompetensutveckling ur patientsäkerhetssyn- punkt och att hälso- och sjukvårdspersonal kontinuerligt uppdaterar sin kompetens och håller sig à jour med utvecklingen inom sitt yrke. Enligt vad utredningen erfar i kontakt med intressenter till barn- morskeutbildningen sker det och sedan ett tiotal år tillbaka Barnmorskeutbildning – nulägesbeskrivning, överväganden och förslag fortbildning och vidareutbildning i liten omfattning. De yrkesverk- samma som utredningen varit i kontakt med uppger att fortbildning och vidareutbildning knappt existerar i yrket. Vissa barnmorskor har beskrivit att de inte haft fortbildning inom anställningen . Utredningen anser det befogat att fundera över om vården som bedrivs på vissa håll är patientsäker och sker i enlighet med vetenskap och beprövad erfarenhet. En evidensbaserad vård i ständig utveck- ling kräver att hälso- och sjukvårdspersonalen utför sitt arbete i enlighet med vetenskap och beprövad erfarenhet. Detta kan även jämföras med kraven i 6 kap. patientsäkerhetslagen att hälso- och sjukvårdspersonalen ska utföra sitt arbete i överensstämmelse med vetenskap och beprövad erfarenhet. En patient ska ges sakkunnig och omsorgsfull hälso- och sjukvård som uppfyller dessa krav. Av samma lag framgår att den som tillhör hälso- och sjukvårds- personalen bär själv ansvaret för hur han eller hon fullgör sina arbets- uppgifter. Av detta följer att individen ytterst är ansvarig för sitt kompetensförsörjningsbehov men det förutsätter även att arbets- givaren möjliggör kompetensutvecklingen inom tjänsten för att kunskaperna ska komma vårdverksamheten till del. 7.4.1Det finns behov av en förändrad examensbeskrivning för barnmorskeutbildningen Utredningens bedömning: Det finns behov av en förändrad exa- mensbeskrivning för barnmorskeexamen. Utredningen kommer trots detta inte lämna några författningsförslag i form av en för- ändrad examensbeskrivning avseende barnmorskeexamen. Exa- mensbeskrivningen för barnmorskeexamen ändras inte utan kvarstår i sin nuvarande form. Utredningen har inom ramen för arbetet valt att tillsätta en refe- rensgrupp bestående av experter inom barnmorskeutbildningen. Möten med referensgruppen har ägt rum där deltagarna framfört att Barnmorskeutbildning – nulägesbeskrivning, överväganden och förslag de inte har för avsikt att bistå utredningen med förändringar i exa- mensbeskrivningen för barnmorskeutbildningen. Denna ståndpunkt har även framförts skriftligt till utredningen. och samtliga av de lärosäten som utbildar barnmorskor har framfört önskemål om en direktutbildning till barnmorska, alternativt en förlängning av dagens utbildning. Vidare framhålls att dagens utbildning inte rymmer den kunskap som anses nödvändig för utövandet av barnmorskeyrket. Ytterligare motiv som anges är att tillträde till barnmorskeutbildningen förut- sätter en examen och legitimation som sjuksköterska. Barnmorske- examen omfattar vetenskapsområdet reproduktiv och perinatal hälsa till skillnad från sjuksköterskeexamen där huvudområdet är om- vårdnad. Detta innebär att barnmorskeutbildningen är en ny utbild- ning i förhållande till innehållet i sjuksköterskeexamen som i sig ligger till grund för behörighet till barnmorskeutbildningen. I utredningens direktiv anges som utgångspunkt för utredarens arbete om barnmorskeutbildningen att omfattningen på examen ska vara densamma som , det vill säga 90 högskolepoäng och att kravet på utfärdad legitimation som sjuksköterska ska ligga fast. Utredningen menar i likhet med ett stort antal avnämare till barn- morskeutbildningen så som lärosäten med examenstillstånd för barnmorskeexamen, företrädare för professionen samt vissa vård- givare, att det finns behov av en förändrad barnmorskeexamen.