sou · H6B316d2 · 2018-03-07 00:00:00 — Ett område där det skett stora förändringar är inom energi- produktionen. Den är till stora delar baserad på helt för- nyelsebara källor och CO2-utsläppen har minskat kraftigt. bestämde sig tidigt för att vara ett föregångsland och fick resten av västvärlden och med sig då de stora effekterna av klimat- förändringarna började märkas på allvar. bromsade länge men när solenergin väl blev markant mer lönsam än de fossila alter- nativen ställde även de om. Billiga solceller och effektiv mellan- lagring med batterier i bilar och i undercentraler gör att var och vartannat hushåll genererar och hanterar sitt eget energibehov stora delar av året. Det stora skiftet till eldrivna fordon som påbörjades mot 2020 har tagit full fart. Bil släppte just sin statistik och den visar att elbilarna precis har seglat om fossilbilarna i antal och nästan alla nya bilar som såldes var i huvudsak eldrivna. Skiftet från fossilt till el drevs på av de kraftiga ambitioner som präglat politik och myndigheter i både och EU under tjugotalet. Inte minst satte de förbud mot fossildrivna fordon som infördes i flera storstäder på konti- nenten och delar av svenska innerstäder rejäl fart på utvecklingen. är laddinfrastrukturen väl utbyggd och snabbladdare finns vid alla köpcentrum, idrottsanläggningar, arbetsplatser och andra offent- liga och privata platser där många parkerar sina bilar . Vidare har el-vägar byggts längs de stora europavägarna och många tunga fordon, som lastbilar och bussar, har både eldrift och fossil- drift. Gaturummet har förändrats mycket och i stället för att anpassa sig efter bilarna har stadsrummet nu gångtrafikanter och cyklister i fokus. Under tjugotalet infördes program i många städer där de centrala delarna stängdes av för biltrafik och caféer och restauranger flyttade ut på gatorna. Poli- tiken genomförde också en rad åtgärder som sammantaget ledde till att det blev rejält dyrt att ha bil i städerna i ett försök att komma tillrätta med trängseln. Trängselavgifterna är differentierade och baseras, förutom , också på vilken gata man kör på, hur stor bil man har, hur många som åker i bilen och hur mycket lokala utsläpp bilen orsakar. Det har dels lett till en inbroms- ning av den tidigare kraftiga urbaniseringen men också till att allt fler i ökad utsträckning jobbar hemifrån eller från lokala co- workingspaces. De som pendlar gör det med kollektivtrafik eller med elcykel eller någon av den uppsjö små elfordon som lanserats under tjugotalet. Ett nytt inslag i trafiken är de busståg som trafikerar de stora trafikstråken i både städer och på motorvägarna mellan städerna. Genom platooning har man fått ner kostnader för både bränsle och personal. Det har också gjorts möjligt för privatbilister att koppla upp sig på fordonståget och vissa väljer att göra det för att kunna förbereda jobbdagen i bilen på vägen in till jobbet. De här tjänsterna är dock fortfarande ganska dyra och är därför sparsamt använda trots försöken med riktade skattesubven- tioner för den som ansluter sig till tjänsten. För att minska klimatpåverkan har det blivit mycket dyrare att flyga och därmed har bil-, buss- och tågresandet ökat . Nya lösningar med bussar som kör i platoon mellan städer erbjuds som ett konkurrenskraftigt alternativ till tåg, i synnerhet längs elvägarna. Den nya spårkapaciteten som höll på att byggas (nya regionaltåg och nya tunnel- banelinjer i samt västlänken i ) är i drift som det inom kollektivtrafiken också finns lång- samkörande självkörande bussar för last-mile-transporter inom vissa områden även om de än så länge har fått ett försiktigt mottagande av allmänheten. I och med den serie av cyberterroristattacker som skedde så delas inte data i lika stor utsträckning som de flesta förståsigpåare förutspådde och utvecklingen av själv- körande fordon har bromsats upp, eftersom tekniken för själv- körande fordon är för dyr för att de allra flesta ska ha råd att äga dessa fordon. Dessutom har det som var tänkt att vara ett trafiksystem med en mängd fordon som sömlöst kommunicerar med varandra i stället tagit riktning mot att stötta och skydda det fordon tekniken sitter i. Bilen hjälper till genom att detektera köer och föreslå alternativa vägar – men i slutänden är det föraren som väljer och kör. Många äldre känner frihet när de kan köra sin bil högre upp i åldrarna. Den här målgruppen har identifierats som viktig och många stöttande tjänster har vuxit fram för t.ex. mörker- körning som många äldre kan ha svårt med. 3.2.2.Sharing is the new black oroligheter i världen då många människor kände låg tillit och bristande framtidsutsikter för sam- hället tog utvecklingen fart på allvar . En nyckelhändelse var den massiva breda politiska satsningen som gjorde efter valet . Otåliga medborgare som såg tydliga och påtagliga effekter av klimatförändringarna hade inför valrörel- sen tröttnat fagra tal om satsningar på hållbarhet och digitalisering utan att det hänt saker på allvar. väljare var beredda att ändra sitt beteende, och valet blev en kraftfull framgång för ett nytt framtidsinriktat parti, som tillsammans med ett traditionellt parti, införde en arsenal av nytänkande lösningar för att komma till rätta med gårdagens problem. ”Tiopunktslistan för Framtidssverige” och anses av statsvetare vara avgörande för det som hänt . Inte minst har den inneburit att vi har en helt annan myndighetsstruktur och kultur än vi hade . Listan innehöll bland annat konkreta åtgärder för att minska privatbilism, men också ökade möjligheter för att utveckla, testa och använda den digitala tek- nikens möjligheter till fullo. Intåget av den digitalt uppväxta generationen i arbetslivet skapade en känsla av ”vi ska bygga fram- tidens ”. Detta medförde ett kulturskifte som möjliggjorde att de nya lösningarna som togs fram inte bara stöddes utan också aktivt drevs på av offentliga aktörer. Flera offentliga aktörer samverkade med utvalda företag för att utveckla helhets- koncept kring hållbar infrastruktur och trafik. Näringsministern med- delade stolt att konceptet nu exporterats till . Utvecklingen välkomnades av många medborgare som var trötta på den försiktighet som präglade politiken under tiotalet. I takt med att de nya lösningarna växt fram har också stoltheten hos svenskarna ökat över att ligger i framkant i världen. är en självklar testbädd för nya lösningar och de flesta innovativa globala storföretag använder regelbundet för att testa nya idéer. En nyckelfaktor bakom utvecklingen var att många svenskar var villiga att pröva nya idéer som det skapades tydliga bakomligg- ande ansvarssystem som gjorde att tilliten till det nya tog fart. omfamnar en majoritet av svenskarna smarta automatiska tjänste- lösningar i vardagen, alltifrån hemleveranser till sömlöst smidiga platsoberoende arbetsplatser och helt nya kollektivtrafikkonstruk- Det finns dock en tydlig motrörelse mot den här utveck- lingen. är det inte bara frihetsivrande nihilister som varnar för ”storebrorsutvecklingen” utan vi ser också en växande rörelse som undrar vart allt detta leder. Som exempel förs gerillakampanjer i de allmänna medieforumen just nu där frågan ställs kring vad som händer om någon utnyttjar all nätlagrad personlig information till mindre goda syften? är de nya lokala reglerna som införts i , och självklara utan knorrande annat än från enstaka motor- och frihetsentusiaster av den äldre skolan. Reglerna innebär att fordonet, för att få köra på vissa gator, både måste vara drivet av el- eller förnybart bränsle och vara uppkopplat. Stöttat av lagstiftning och subventioner med hållbarhetsfokus har vi också en väl fungerande laddinfrastruktur för elfordon över hela landet. Vindkraft och småskaliga solcellslösningar tillsammans batterier i fastigheterna håller också på att göra fossilfritt i rask takt. Även el-vägar för tunga fordon håller på att byggas ut för fullt och finns på långa sträckor av de stora europavägarna i . Liksom , tack vare personnumren och registerkvaliteten, möjliggjorde stora sambandsstudier inom medi- cinsk forskning har blivit en guldgruva inom trans- portutveckling och -forskning. Myndigheter ställer krav på data- insamling som det inte någon annanstans i världen finns personer som så generöst delar med sig av sina positions- och kördata. Tack vare blockkedjeteknikens snabba anammande hos svenska myndigheter finns en stark tilltro till att känslig data inte hamnar fel. Det var också den ambitionen som staten hade när man antog strikta regler kring hantering av persondata i kombination med incitament som främjade delande av personlig data. Många nya tjänster baserade på informationsdelning växte också fram vid . De flesta tycker helt enkelt att man får så mycket tillbaka och att informationen hanteras så ansvarsfullt att man gladligen delar den med tredje part. Visst har det funnits cyberattacker men genom samordningen inom EU lyckades man ligga steget före. Folks nyfikenhet på ny teknik visade sig också övertrumfa oron för något ska gå fel med de nya lös- ningarna. Detta möjliggjorde också att den nya generationens trängselskattesystem som sjösattes baserades på en GPS- teknik som automatiskt loggade alla fordonsrörelser över dygnet. håller man därför på att bygga upp bättre lokala system för trafikstyrning än vad som var möjligt 2017 även i mindre städer. Ett område som dragit nytta av den generösa datadelningen är de nya kollektivtrafiklösningar som vuxit fram. Efter några pilot- projekt i , och kring 2020 komplet- terades den gamla tidens kollektivtrafik med bilpooler, taxi och hyrcyklar, och såldes som prenumerationstjänster. ”D2D” (Dörr till dörr på en biljett) blev filosofin och resenärerna behövde bara bry sig om att beställa sitt skräddarsydda månadspaket. Försöken blev snabbt populära och med stöd av Tiopunktslistan kunde be- slutsfattarna snabbt skala upp dem. är de här integrerade kollektivtrafiklösningarna (som gick under benämningen , för Mobility as a Service, under tiotalet) utbredda i hela landet, och har kompletterats av frakttjänster av olika slag. Utvecklingen av MAAS-lösningar under tiotalets sista år ledde till att de etablerade modellerna med ensidigt renodlad offentlig kollektivtrafik med tillhörande kollektivtrafikhuvudmannaskap började luckras upp. Höga kostnader för att trafikera lågt ut- nyttjade fasta linjer i glesbygd och mindre orter gjorde att man började se sig om efter alternativ. började uppkopplingen och dataanalyserna bli så avancerade att företag som specialiserat sig på det kunde förutspå rörelsemönster hos folk innan de själva förstått att de ville resa någonstans. Man bestämde sig därför för att öppna upp för privata aktörer att ta över kollektivtrafiken i glesbebyggda områden. Anropsstyrda tjänster, där personer hämtades upp av taxi, började ersätta traditionell kollektivtrafik. Ofta var dessa sträckor en förlustaffär för företagen men data kring resvanor och vägkvalitet som de här företagen sitter på är en guldgruva nu när de självkörande fordonen tar fart på allvar. Utvecklingen av självkörande fordon skyndades på av de här integrerade transporttjänsterna (tidigare ) som tjänst- erna utvecklades snabbt tack vare att självkörande fordon tidigt tilläts på svenska gator och vägar. Mobiliteten har ökat radikalt för personer utan körkort, äldre och människor med funktionshinder jämfört med hur det såg ut . Inte minst för glesbygdsbor har det inneburit en smärre revolution och personer som tidigare känt sig nödgade att flytta in till städer för att bli mindre isolerade börjar nu blicka mot landsbygden som ett alternativ. De höga ambitioner om en snabb övergång till ett fossilfritt och hållbart baserat på digitala lösningar som många hoppades på har delvis kommit på skam. Visserligen är effekterna av klimatförändringarna tydligt synliga men varken svenskarna (eller för all del de flesta andra invånarna i västvärlden) har visat sig villiga att ändra sina grundläggande beteenden för att möta situationen i den takt som krävs. Livet lunkar på och är i många stycken väldigt likt livet under tiotalet. domineras vardagslivet för de flesta av egna ägda eller privatleasade bilar, externa köpcentra och drömmen om en resa till eller över jul. Även om t.ex. e-handeln fortsatte öka under tjugotalet är den fysiska handeln fortfarande betydande och de framtidsoptimistiska ivrare som investerade i nya typer av vardags- lösningar (som automatiskt påfyllda kylskåp) har inte fått valuta för sina pengar. De flesta svenskar ansåg inte att alla nya tjänster som lanserades på tiotalet var värda besväret att byta till jämfört med de etablerade lösningarna. Att vi borde kunnat se detta tidigt fick vi en förvarning om 2016 när dåvarande Car2Go lämnade eftersom de förändrade beteenden hos svenskarna som deras tjänst förutsatte inte alls skedde i den takt de kalkylerat med. En annan hämsko var den framväxande oron i världen som började när blev USAs president och som kring 2020 fortsatte med ökade tullar och murar länder emellan. Detta gjorde att takten i teknikutvecklingen klingade av, inte minst i , eftersom de ökade tullarna gjorde att de stora aktörerna valde att fokusera på de stora växande konsumentmark- naderna i framför allt . Inte heller har de goda intentionerna från det sena tiotalet om en digital statsförvaltning i världsklass med samverkande myndigheter och politiska nysatsningar blivit verklighet. I huvudsak har de nya möjligheter som tekniken skapat under främst använts till att effektivisera de gamla existerande lösningarna och strukturerna snarare än att tänka helt nytt. Inte sällan berodde detta på att det gamla citatet ”culture eats strategy for breakfast” visade sig vara alltför sant när idéerna skulle omsättas i praktisk verkstad. Inte på grund av illvilja eller brist på ambitioner – tvärtom. En del myndigheter arbetade intensivt för att få till helt nya lösningar men fallerande samverkan mellan olika myndigheter var mer regel än undantag under tjugotalet. Att utvecklingen delvis kommit av sig beror också på att åtskilliga myndigheter och kom- muner inte förmådde lyfta blicken förbi de mest akuta utman- ingarna och satsa tillsammans trots att viljan egentligen fanns där. Dessutom har säkerhetsoron dominerat både allmänhetens och myndigheternas inställning till nymodigheter. Det handlar om såväl digital säkerhet som fysisk säkerhet och därför dominerar ofta en mentalitet av att ”minska risken att göra fel” snarare än viljan att ”ta aktiva steg för att göra rätt”. Det är dock inte så att teknikutvecklingen som helhet gått i stå. Tvärtom finns mycket spännande teknik tillgänglig. Röststyrning fungerar felfritt, avancerade karttjänster, drönare och VR-spel är vardag. En medelklassmedborgare i lever ett bekvämt liv med mycket teknisk assistans och en något lugnare tillvaro. Det höga tempot i innovationssamhället har klingat av med fördelen att färre drabbas av utmattningssymptom. Men teknik som bygger på att data samordnas och delas tvärs över områden och företag lyser med sin frånvaro. Varje gång man försöker skapa en standard för öppen och delad data ligger hackarna några steg före. Efter de återkommande stora cyberattackerna och intrången i landstingens journalsystem fick staten krypa till korset och andelen data som loggas centralt är till och med lägre än den var . Folk litar helt inte längre på att staten lyckas upprätthålla säkerheten. Tjänster som bygger på delad data är buggkänsliga och därför vågar man än inte utveckla teknik som kräver att den aldrig får fallera, såsom trafiklösningar. Media spelar också en roll när de blåser upp individuella olyckor stort i pressen vilket gjort folk skeptiska till ny teknik och lösningar som kräver att invanda beteenden måste ändras. Allt detta har satt stort fokus på IT-säkerhet och man vill helst ha ”både hängslen och livrem” med effekten att utvecklingen går långsammare. När det gäller utvecklingen av nya typer av fordon och teknik för själv- körande fordon har de stora klassiska biltillverkarna tagit täten. Uppstickare finns inom elbilsbranschen och bland tjänster kopp- lade till fordon och transporter men även där har de stora spelarna visat att gammal är äldst. På energisidan har solel kommit på bred front och håller, tillsammans med vindkraft, på att bli den största källan till elektrisk energi. Trots detta är långtifrån alla nya bilar som säljs elbilar och laddinfrastrukturen är ojämnt utbyggd. De flesta bilar som säljs är delvis eldrivna men många väljer att satsa på ett i grunden säkert kort som bensin och diesel kompletterad med plug-in-laddning för att inte riskera lågt andrahandsvärde på sina bilar. I städerna blev trafiksituationen allt värre under tjugotalet men trots detta är den egna ägda eller leasade bilen fortfarande för svenskarna. Synen på den egna bilen, i kombination med den fortsatt starka urbaniseringen som genomsyrade hela tjugo- talet, samt svårigheterna att bygga radikalt nytänkande infrastruk- tur har lett till att trängselsituationen blivit allvarlig. I vissa om- råden finns kapacitetsstark och effektiv kollektivtrafik som ett attraktivt och populärt alternativ till bilen, men många bor fort- farande i glesa villaområden som är svåra att försörja med traditio- nell kollektivtrafik. Dyrt underhåll av regionaltåg och höga per- sonalkostnader för buss har gjort turtätheten ännu glesare, vilket i sin tur ytterligare har ökat bostadsegregationen och klyftorna i samhället. Den delningstrend som vi såg tendenser till kom av sig – det var för bökigt och många såg det som ett intrång i den personliga integriteten att dela med sig av sina egna prylar till andra människor. Det här har lett till frustration bland teknikbolagen i och man ser tendenser till brain-drain när de mest talangfulla ingenjörerna och systemvetarna rekryteras till och Shenzhen- regionen lockade av stora pengar och teknikutveckling i framkant. har fortsatt att växa och är en ledande innovations- nation som dominerar stora delar av världens teknikutveckling. Det faktum att de byggt helt nya städer från grunden har gett dem möjligheter att bygga infrastruktur speciellt anpassad för och dedikerad till självkörande fordon – en typ av testbädd resten av världen bara kan drömma om. Den här utvecklingen gör också att mycket av den självkörandeteknik som växer fram är baserad på anpassad infrastruktur. Något som är svårt att få till i där man sällan bygger helt nytt. Kontentan har blivit att de flesta nya lösningar som lanseras i världen baseras på asiatiska syn- sätt och standarder. I kinesiska storstäder rullar helt självkörande fordon medan får nöja sig med avancerade stödfunktioner i bilarna. För den som har råd, vill säga. Staten subventionerar inte moderna fordon i framkant på samma sätt som många andra länder gör och därför är fullt utrustade nya bilar dyra i inköp. Som helhet är dock livet för många människor väldigt likt livet så som det såg ut på tiotalet. Tillvaron lunkar på men med lite smartare vardagslösningar än . 3.2.4.What you need is what you get Den vardagsverklighet vi ser omkring oss är på många sätt annorlunda än den vi var vana vid under tiotalet. De digitala möjlig- heterna har skapat helt nya lösningar som den stora majoriteten av nyfikna och progressiva svenskar inte bara gillar utan i grunden omfamnar, allt i takt med att lösningarna lyckades svara mot önske- målen om ett mer bekvämt och smidigt vardagsliv än vi hade . Den förändring av värderingar som startade försiktigt på tiotalet har vunnit terräng på ett kraftfullt sätt. Det handlar om skiftet från att äga själv och ha egen kontroll till att konsumera individuellt anpassade färdiga helhetskoncept. finns det ett antal dominerande aktörer som avhjälper folks vardagsbekymmer med färdiga helhetslösningar påhejade av smarta digitala vardagliga beslutsstöd. Bekymmerslösheten och bekvämligheten som tjänsterna fört med sig visade sig oslagbara för gamla aktörer som inte hängde med i utvecklingen. De bolag som har lyckats bäst är de som lyckas samla unik data om sina användare och som sedan använder den för att skapa verkligt smidigt fungerande vardagslösningar där de själva som leverantör är spindeln i nätet. Personlig data har blivit den nya valutan. Även om såväl svenska politiker och myndigheter som EU:s dito hade ambitionen att offentligheten skulle vara pådrivare i utveck- lingen så kom den utvecklingen av sig. De offentliga aktörerna som gjorde pilotprojekt på tiotalet och då försökte skapa system för att använda personlig data på ett integritets- och datasäkert sätt har fått kasta in handduken. Det berodde på sam- arbetssvårigheter (såväl inom som mellan länder i EU) i kombination med att de offentliga erbjudandena inte kändes tillräckligt attraktiva och sällan var tillräckligt snabba jäm- fört med de kommersiella alternativen. domineras därför det vardagliga konsumentlandskapet för tjänster av en handfull kom- mersiella aktörer som genom nytänkande skapat helt nya lösningar för vardagslivet. De flesta av dem känner vi igen som de stora informationsägande företagen som dominerade även under tiotalet – Amazon, Facebook och Google. med en stor mängd start-ups och små spelare inom delningstjänster, e-handel, transporter och vardagslösningar skedde en konsolidering och de flesta framgångsrika uppstickarna är uppköpta av någon av de Dessa förstod tidigt att utnyttja sin unika position och har genom sina många dotterbolag verksamhet inom de flesta konsumentnära områden. På samma sätt som Google Maps tog över trafikinformationsstödet och Google Translate översättnings- tjänsterna , och därmed både slog ut etablerade kommersiella aktörer (t.ex. TomTom och ), dominerar de tre jättarna även vardagslösningar som var offentligt tillhandahållna. De här företagen gör det i kraft av att de känner till människors faktiska beteenden tack vare all data de samlar in. Men de gör det också tack vare sin snabbhet, kraftfullhet och stora kassakista. Ett exempel på den nya ordningen är att Google gett sig in som operatör inom det offentliga och byggt nya vägar som de driftar inom ramen för sina egna transport- tjänster. Det handlar om vägar som bara får nyttjas av den som köpt deras nya tjänst ”Seamless”, som har sina rötter i samman- slagningen av dåvarande Uber och som Google köpte upp 2020. I efterhand kan vi konstatera att den symbolhändelse det inne- bar att Amazon 2016 genomförde den första helautomatiserade paketleveransen med drönare och deras ”Echo”-lösning som auto- matiskt kände av livet hemmavid visade en försmak av den boom i e-handel och nya transportslag som växte fram under tjugotalets början. E-handeln fick en ordentlig skjuts i och med trenden helautomatiserad shopping som blev mode . De helautomatiserade e-handelstjänsterna inte bara rekommenderade kläder och prylar som folk skulle kunna gilla, utan skickade också hem dem till kunderna på eget bevåg. ”Bot”-valda prylar blev snabbt högstatus för genom de tjänsterna kunde man hitta origi- nella och unika prylar och kläder som passade ens preferenser perfekt. Överallt märks det att helhets- och delningstjänster blivit det nya naturliga sättet att konsumera. introdu- cerade Facebook ett poängsystem där man samlar poäng genom att dela eller sälja det man ägt. Senast var det ett upprop med ett stort antal kändisar som alla gjort sig av med sin bil för att helt och hållet förlita sig på de automatiska transporttjänster som kraftigt vinner terräng. Den offentliga kollektivtrafiken trafikeras av samma gamla typer av bussar och tåg som under tiotalet och de ter sig mindre och mindre intressanta i jämförelse med snabbt växande smidiga tjänster såsom Googles Seamless och Facebook Connect (delningstjänst för samåkning med självkörande fordon) som börjat dyka upp i , och . Det är troligen bara en tidsfråga innan de finns i andra städer också. Det ryktas om att Google Seamless snart kommer att erbjuda att ta över hela dess tidigare kollektivtrafik till ett mycket konkurrenskraftigt pris.