sou · H6B328 · 2018-04-03 00:00:00 — Genom Zenit kan både SOS Alarms personal och personal inom hjälporganen se realtidsinformation och uppdateringar av infor- mation i samma system och i samma ärende. När SOS Alarms operatör kopplar in den kommunala räddningstjänsten för med- lyssning så slipper operatören upprepa informationen eftersom den kommunala räddningstjänstens personal kan ta del av den i Zenit. Det finns alltså ingen fördröjning i hanteringen, utan samtalet mellan SOS Alarm och den hjälpsökande kan fortsätta utan avbrott. I de fall som samtalet med den hjälpsökande övertas av ansvarigt hjälporgan finns den tidigare dokumentationen kvar. Ny information som SOS Alarm lägger in kan läsas av personal på hjälporganen vid behov, exempelvis nya 112-samtal i samma ärende. De möjligheter till informationsdelning som ges innebär även att sekretesskyddad information delas mellan organisationerna , något som diskuteras närmare i kapitel 15. SOS Alarms nuvarande system kan kommunicera elektroniskt med andra system. har t.ex. för utredningen redogjort för att det vid utalarmering finns en kom- munikationsutrustning på brandstationerna som kan kommunicera med Zenit. har också uppgett att det går att exportera data från Zenit till andra system, t.ex. till MSB:s LUPP,61 men att det inte går att sända tillbaka information till Zenit. Utredningen har också erfarit att har tillgång till SOS Alarms system Zenit som man har kvar tillgången till det egna intranätet och sitt eget journalsystem m.m. 61 LUPP är ett program för ledning och uppföljning av räddningsinsatser. LUPP är utvecklat av MSB och vänder sig i första hand till svensk . LUPP:s primära syfte är att tillhandahålla ett verktyg för noggrann dokumentation av händelseförloppet före, under och efter en räddningsinsats. Teknisk lösning för mottagning och behandling av larm ... Detsamma gäller , som kombinerar Sjuk- vårdens larmcentrals (SVLC) systemlösning med Zenit. SOS Alarm har valt att, i normalfallet, inte vidarekoppla 112-anrop till 1177, eftersom det anses riskera att urholka nödnumrets 112 tänkta användning (för endast akuta samtal). 1177 har dock möj- lighet att överföra samtal som inkommit till SOS Alarm genom eget prioriterat nummer. Denna metod används då 1177 får in samtal som de bedömer har ett mer akut behov av vård än enbart rådgivning. , och läns landstings tekniska lösning – Sjukvårdens larmcentral På Sjukvårdens larmcentral (SVLC), som är en gemensam aktör som utför larmbehandling i hälso- och sjukvården inom , och , har landstingen ut- vecklat ett eget tekniskt system med en mjukvara som är byggd i moduler. Systemet innehåller, enligt landstingens bedömning, alla nödvändiga funktioner och är en komplett larmcentralsapplikation. Systemet medger arbete i realtid, dvs. flera personer kan arbeta i samma ärende . I systemet kan man hantera hela ärendet från det att larmsamtalet inkommer till dess att hjälpinsatsen är avslutad. Det är möjligt att ta emot och skicka data från systemet.62 Operatörerna vid SVLC kan se ambulansresurser även i angrän- sande län och län i deras närhet (det går att se resurser i norrut, i söder, i Öster och län västerut). Däremot framgår normalt inte status på resurserna dvs. om de är ”lediga” för uppdrag eller inte (något som är möjligt för de larmcentraler som använder SOS Alarms system). SVLC:s operatörer kan också se räddningstjänstens resurser i Upp- sala, och . I kan operatörerna se status på vissa räddningsresurser, eftersom rädd- 62 i län och , Nuläge, , Dnr: LTV161461. Teknisk lösning för mottagning och behandling av larm ... ningstjänster i vissa kommuner tillhandahåller den informationen både till och till SOS Alarm. Företrädare på SVLC har för utredningen redogjort för de möjligheter som deras tekniska system ger dem att närmare analy- sera vad som händer under den samlade vårdkedjan med patien- terna. Detta genom att sammanställa utdata från både larmtjänsten, ambulansjournaler och sjukhusjournaler. En sammanställning av informationen i alla led i vårdkedjan på detta sätt möjliggör enligt SVLC ett mer proaktivt arbetssätt på sjukhuset eftersom hjälp- insatserna kan förberedas redan i larmcentralen under pågående insats. SVLC har också arbetat med att åstadkomma en större sömlöshet till 1177. Operatörerna på SVLC kan vidarekoppla samtal till 1177 och vid denna vidarekoppling informera mottagande sjuksköterska på 1177 om på vilka grunder vidarekopplingen görs. Samtal kan på motsvarande sätt vidarekopplas till larmcentralerna i , och , med möjligheten att informera operatören vid vidarekopplingen. Statliga myndigheters tekniska lösningar Utredningen har haft kontakt med flera statliga hjälporgan om deras nuläge och inställning till ökad elektronisk informations- delning. och har inte anslutit sig till SOS Alarms tekniska system för alarmering, utan har egna lednings- och räddningscentraler med separata tekniska lösningar och larmrutiner.63 (JRCC64) har valt att ansluta sig till systemet som är en anpassad version av CoordCom och ResQMap. Det tog att utveckla för att få det att svara upp mot behov. Sjöfarts- verket drev utvecklingen i ett projekt som innehöll allt ifrån krav- 63SOU 2013:33 s. 134 och 155. 64Sjö- och flygräddningscentralen Joint Rescue Co-ordination Center. Teknisk lösning för mottagning och behandling av larm ... specifikation, upphandling och utveckling till driftsättning. Syftet med att använda CoordCom och ResQMap var bland annat att möjliggöra en mer integrerad lösning för att effektivisera larm- mottagning och informationsdelning med SOS Alarm. Inom polisen pågår en säkerhetsmässig och teknisk uppdatering av det befintliga ledningsstödet STORM. Åtgärderna beräknas vara genomförda fullt ut i samtliga sju regionledningscentraler och nationella ledningscentraler . Den tekniska upp- graderingen förlänger livslängden på befintligt system. Det är uppfattning att detta ger en stabil bas för fortsatt utvecklingsarbete av befintligt ledningsstödssystem. En förstudie har genomförts avseende polisens framtida behov av ledningsstödssystem. Beslut har fattats att i avvaktan på utred- ningens betänkande inte initiera något mer omfattande utveck- lingsprojekt. De behov som har identifierats kommer att brytas ner och utvecklas i mindre etapper med det befintliga ledningssystemet som bas. utarbetas en road-map för nämnda utveck- lingsåtgärder. Enskilda som vill komma i kontakt med polisen har två kanaler att välja mellan: den nationella växeln på kontaktnumret 114 14 eller nödnummer 112. Samtalen till polisen kopplas sedan antingen till Polisens kontaktcenter (PKC) eller till de regionala ledningscentralerna (RLC). Upphandling kommer att inledas vad gäller ny kontaktcenterlösning för att tillgodose behoven för han- tering av samtal via 114 14. Utgångspunkten är att kontakt med polisen i icke akuta ärenden i allt större utsträckning ska kunna ske via olika typer av e-tjänster, t.ex. e-anmälan.65 Länsstyrelserna har inte några egna tekniska system för alarm- ering eller liknande. I huvudsak använder Länsstyrelserna de tekniska systemen WIS66 för informationsdelning, för kom- munikation samt tekniska system för inkallning till samverkans- konferens. De system som används för inkallning av samverkans- 65Polisen (2016) Förstudie av vilka verksamhetskrav som finns på en ny tekniklösning av- seende ett ledningsstödssystem och ett kommunikationssystem för att säkerställa framtida polisoperativ ledningsförmåga (Dnr A.535.634/2015), Polisen (2016) Förstudie om anskaff- ning av ett nytt samhällsgemensamt tekniskt planerings- och ledningsstöd för ledning av operativ verksamhet (Dnr A.535.634/2015). 66WIS är ett webbaserat system för delning av händelsebaserad information före, under och efter samhällsstörningar. Teknisk lösning för mottagning och behandling av larm ... konferenser och inkallning av personal till egen krisorganisation köps i huvudsak från SOS Alarm. Därutöver köper flertalet länsstyrelser tjänsten händelseinfor- mation från SOS Alarm. Tjänsten ger snabb och kort information om händelser inom det egna geografiska området. Befintliga tekniska lösningar för informationsdelning och informationssamordning finns vissa tekniska lösningar och tjänster för informations- delning och informationssamordning som stödjer verksamheterna inom delar av samhällets alarmeringstjänst. Det handlar bland annat om sos.nu, och . Genom fås en övergripande information om större händelser, och genom sos.nu finns möjligheter för t.ex. och landstingens ambulanssjukvård att mot betalning få samlad infor- mation om händelser, hjälpinsatser och resurser. Dessa lösningar har utredningen beskrivit kortfattat i kapitel 10. Lösningarna tillgodoser inte de samlade behoven för samhällets alarmeringstjänst. identifierade brister gällande informationsdelning och informationssamordning mellan hjälporganen och den nationella alarmeringsfunktionen kvarstår i stort Utredningen kan konstatera att den problembild som Alarmerings- tjänstutredningen beskrev i sitt betänkande i huvudsak kvarstår: •Hjälporganen och SOS Alarm arbetar fortsatt oftast i olika tek- niska system för information, kommunikation och ledning. Användningen av olika tekniska system utan integration riskerar att fördröja larmbehandlingen. Konsekvensen är att antingen operatören eller den enskilde behöver upprepa information för hjälporgan som tar över samtal, att operatören behöver upprepa information vid medlyssning och att ny information måste meddelas manuellt till berörda hjälporgan i ett ärende. •Hjälporganen får inte information vid samverkans- larm. Vissa larm kommer inte in direkt till 112-funktionen, utan kommer i stället in till någon av hjälporganens larmcentraler, Teknisk lösning för mottagning och behandling av larm ... men kan beröra fler än det mottagande hjälporganet. Det kan t.ex. handla om flygrelaterade olyckor eller larm från fartyg till sjöss. Dessa larm slutar hos JRCC, men kan beröra fler aktörer än Sjöfartsverket.67 Vid allvarliga händelser eller kriser föreligger behov av samtidig information. Infor- mation vid sådana lägen kan också behöva spridas till fler aktörer än den nationella alarmeringsfunktionen och hjälp- organen. Såväl frivilligorganisationer som statliga myndigheter med ett ansvar för en viss fråga (men utan nära kopplingar till alarmeringstjänsten i normala fall) kan t.ex. komma i fråga. •En konsekvens av ovanstående är fortsatt att en helhetsbild över resurser och händelser saknas. Även om exempel finns på ökade integrationsmöjligheter (t.ex. införande av CoordCom), ”bor” informationen oftast hos ett specifikt hjälp- organ och delas inte med andra hjälporgans information för att på så sätt kunna utgöra underlag för en bättre och mer hel- täckande förståelse om vad som inträffat och vilka resurser som kan sättas in för att hantera en händelse. De tekniska stöd- systemen stödjer bara den egna verksamheten, och saknar för- måga att ge en samlad lägesbild som grund för aktörsgemensam hantering av samhällsstörningar. •Problematiken ovan får följder även för förmågan hos andra organisationer och funktioner i samhället att bistå vid olika händelser. Utredningen har i intervjuer med t.ex. Sjöräddnings- sällskapet tagit del av flera exempel på situationer där andra räddningsresurser än statlig sjöräddning funnits tillgängliga vid en olycksplats, men inte nyttjats i räddningsinsatsen på grund av bristande informationsdelning och informationsutbyte. •Därutöver finns ett växande behov av att förbättra möjlig- heterna att positionera händelser och nödställda. •Utredningen har noterat att hjälporganen endast har haft mandat att kravställa och upphandla tekniska stödsystem till stöd för den egna verksamheten.68 Skillnader i hjälporganens förutsätt- 67Larm från ett fartyg går dock även till kringliggande fartyg enligt en internationell kon- vention, eftersom kring liggande fartyg ofta utgör de främsta räddningsresurserna till sjöss. 68SOU 2013:33 s. 158. Teknisk lösning för mottagning och behandling av larm ... ningar och behov slår därför igenom: Olika hjälporgan har olika syn på säkerhet och säkerhetskrav, och har följaktligen också olika syn på hur öppna deras system bör vara för att både skicka och ta emot data. Skillnaderna beror ofta på olika uppfattningar och krav kring informationsstandarder, säkerhet, reliabilitet och informationsklassificeringar. Olika ekonomiska förutsättningar hos hjälporganen innebär också att kravbilder och systemlös- ningar ser olika ut. 13.2Innehållet i den automatiska informationsdelningen bör preciseras Bedömning: Den informationsdelning som ska ske automatiskt i samband med mottagning och behandling av larm bör preciseras. Skälen för utredningens bedömning I direktiven till utredningen har regeringen uttryckt en ambition att åstadkomma tidigare involvering av hjälporganen i larmhanteringen, genom t.ex. medlyssning och automatiserad tillgång till relevanta uppgifter.69 Regeringen har velat åstadkomma en samordnad larm- behandling vid insatser där flera aktörer är involverade (s.k. sam- verkanslarm), genom möjligheter att ta fram en helhetsbild över de samlade resurserna vid olika slags händelser. finns ingen enad uppfattning hos hjälporganen och SOS Alarm om vad som ingår i ”relevanta uppgifter”. Det finns inte heller någon enad uppfattning om när och vid vilka situationer medlyssning bör ske. Utredningen bedömer att just skillnaderna i hjälporganens och SOS Alarms bedömningar av den information som kan och bör delas vid varje givet tillfälle, leder till risker för 69 Dir. 2015:113 s. 10. Teknisk lösning för mottagning och behandling av larm ... ineffektiva och mindre säkra hjälpinsatser. gäller ansvars- principen, dvs. respektive hjälporgan ansvarar för att själva bedöma och besluta hur tillgänglig information för säkerhets- eller effek- tivitetsändamål ska användas.70 Det är utredningens uppfattning att ett arbete behöver inledas av den nationella alarmeringsfunktionen och representanter för hjälporganen för att närmare precisera den information som fram- över bör kunna delas och samordnas inom ramen för alarmeringen. Bland de ”relevanta uppgifter” som kan behöva ”tillgängliggöras automatiskt” inom samhällets alarmeringstjänst skulle följande kunna vara aktuella: •Information om händelsen: vad? Information om en händelse bör kunna delas mellan den nationella alarmeringsfunktionen och hjälporganen utan att den hjälpsökande behöver upprepa sitt ärende. Detsamma gäller information från larm som inkommer direkt till hjälporganen och som rör nödsituationer. Hjälporganen bör kunna involveras tidigt i larmbehandlingen, t.ex. genom krav på medlyssning. På detta sätt kan hjälporganen snabbt identifiera de situationer som inträffat och göra en första bedömning av om/hur de berörs eller kan bistå. En sådan informationsdelning möjliggör också att den nationella alarme- ringsfunktionen kan sammanställa och förmedla lägesbilder till bland annat hjälporganen. Utredningen anser dock inte att det är nödvändigt eller önskvärt att samtliga inkomna larm till hjälp- organen ska delas med den nationella alarmeringsfunktionen.71 Däremot bör hjälporganen förmedla information om de larm som rör nödsituationer, och i synnerhet i de fall där information om larmet inte delas per automatik med den nationella alarmer- ingsfunktionen. När den nationella alarmeringsfunktionen begär medlyssning från ett hjälporgan, ska hjälporganet kunna ta del av dels muntlig information om larmet, dels av eventuell infor- mation som inkommit om händelsen i andra kanaler: dokumen- tation, bilder, film etc. 70Se också dir. 2017:84 s. 3. 71I dag tar många hjälporgan emot och hanterar andra larm, t.ex. automatiska brandlarm, driftslarm, trygghetslarm, inbrottslarm, larm från medicinska sensorer etc. Teknisk lösning för mottagning och behandling av larm ... •Information om positionen: var? Information om en händelses position ingår i den information som bör delas automatiskt genom den tekniska lösningen. Detsamma gäller larm som in- kommer direkt till samhällets hjälporgan och som rör en nöd- situation. Information om position från dessa larm bör också delas med hjälporganen och med den nationella alarmerings- funktionen, på samma sätt som de larm som inkommer till den nationella alarmeringsfunktionen. En förutsättning är att hjälp- organen och den nationella alarmeringsfunktionen har ett gemensamt system för geodata som stöd i arbetet. •Information om resurser vid hjälpinsatser: vem, vilka, hur många hjälper till? Information om hjälpinsatser och resurser kan behövas i olika skeden i samband med en händelse, eftersom infor- mationen kan handla både om verksamhet ute vid en händelse och om de resurser som skulle kunna aktiveras. Information om resurser ansvarar hjälporganen själva för, om inte delar av larm- behandlingen utförs av den nationella alarmeringsfunktionen och bedömningen om vilken information som kan delas skiftar, bland annat beroende på regelverk och situation. I de fall som delar av larmbehandlingen utförs av den nationella alarmerings- funktionen på uppdrag av hjälporganen, kan det vara den nationella alarmeringsfunktionen som i praktiken behöver dela information om resurser och hjälpinsatser, även om det då sker på uppdrag av hjälporganet. 13.2.3Arbete återstår med att specificera den information som bör tillgängliggöras Sammanfattningsvis anser utredningen att svaren på följande frågor skulle kunna tjäna som vägledning i bedömningen av vilka uppgif- ter som skulle kunna bedömas som ”relevanta uppgifter” och som automatiskt skulle kunna delas inom samhällets alarmeringstjänst: •Vad har inträffat? •Var har det inträffat? •Vilka resurser avses? •Vilka hjälpinsatser sker? Teknisk lösning för mottagning och behandling av larm ... Med en enklare tillgång till denna grundläggande information för samhällets hjälporgan och en nationell alarmeringsfunktion, kan troligen en viktig del av regeringens ambitioner om en samordnad alarmeringstjänst uppnås. Som nämnts ovan har utredningen haft i uppdrag att överväga om det kan finnas skäl för att i ett annat sammanhang låta utreda förutsättningarna för hjälporganen och den nationella alarmerings- funktionen att i säkerhets- och effektivitetshöjande syfte kunna delge varandra mer omfattande och mer ingående information än vad som avses i tilläggsdirektiven. Utredningen har bedömt att ytterligare arbete krävs såväl av SOS Alarm, den kommande natio- nella alarmeringsfunktionen som av hjälporganen, för att speci- ficera och kategorisera dessa informationsmängder utifrån de behov som verksamheterna har. Ett exempel gäller information om en händelse. Hur detaljerad information kan t.ex. delas om skadade personer? Ett annat exempel gäller tidsaspekten. Information kan vara relevant både före, under och efter en hjälpinsats. Är det rimligt med automatisk tillgång till information om t.ex. resurser och hjälpinsatser både före, under och efter en hjälpinsats? Hur länge efter avslutad hjälpinsats ska information om en händelses position finnas tillgänglig? Ett annat exempel rör information om resurser. Vilken typ av resurser ska redovisas i en teknisk lösning? Hur ska resurserna kategoriseras? Går det att hitta ett sätt att beskriva resurserna som alla hjälporgan känner igen och förstår? Är det rimligt att samtliga hjälporgan som är verksamma inom ett geografiskt område har tillgång till information om samtliga till- gängliga resurser inom området? Denna information kan vara känslig för vissa hjälporgan och vid vissa situationer, både före, under och efter en hjälpinsats. De allra flesta av dessa frågor kräver särskilda avvägningar hos vart och ett av hjälporganen. De bör, utifrån sitt ansvarsområde, identifiera vilken information de vill och kan dela i vilken situation och på vilket sätt. I detta arbete ingår också att identifiera vilken information de behöver ta del av från andra hjälporgan och från den nationella alarmeringsfunktionen för att kunna genomföra snabba och effektiva hjälpinsatser. Utredningen diskuterar och lägger fram förslag om vissa aspekter på frågor om information och hantering av information nedan. Teknisk lösning för mottagning och behandling av larm ... 13.2.4Automatisk tillgång kan kräva regler om direktåtkomst Begreppet automatisk tillgång kan innebära flera saker. Utifrån ett tekniskt perspektiv kan det handla om att uppgifter som inkommit till en av aktörerna inom samhällets alarmeringstjänst genom en teknisk lösning med automatik ska göras tillgängliga för flera av aktörerna. Uppgifterna ska med andra ord genom den tekniska lösningen kunna flöda mellan aktörernas system utan att någon åtgärd krävs, eller kanske bara genom en enkel knapptryckning. Utifrån ett sekretessperspektiv kan det handla om att uppgifter delas genom s.k. direktåtkomst (se avsnitt 15.4.2 om innebörden av begreppet). Med direktåtkomst möjliggörs ett rutinmässigt utbyte även av uppgifter som omfattas av sekretess hos mottagaren. Eftersom utredningen anser att den information som ska ingå i det ”paket” av information som automatiskt ska tillgängliggöras inom samhällets alarmeringstjänst bör definieras, och informa- tionen kan röra uppgifter som omfattas av sekretess hos någon av aktörerna, så kan sekretessbrytande regler såsom regler om direktåtkomst behöva övervägas. Mot bakgrund av att arbetet med att definiera de informationsmängder som automatiskt bör göras tillgängliga inom ramen för den tekniska lösningen för samhällets alarmeringstjänst kvarstår, har utredningen inte haft några möjlig- heter att analysera och överväga en sådan reglering. 13.3Ansvaret för att utveckla en tjänst för automatisk informationsdelning inom samhällets alarmeringstjänst Förslag: SOS Alarm ges i uppdrag att ansvara för att etablera en tjänst för den information som ska delas automatiskt inom sam- hällets alarmeringstjänst. I ansvaret ingår att genomföra en säkerhets- och integritetsskyddsanalys av den information som ska tillgängliggöras automatiskt i tjänsten. Teknisk lösning för mottagning och behandling av larm ... Skälen för utredningens förslag Utredningen ser det som angeläget att arbetet med att åstadkomma den tekniska lösningen för samhällets alarmeringstjänst startar . Utredningen anser att arbetet kan inledas redan innan regeringen hunnit ta ställning till utredningens övriga förslag. Detta har också framhållits i den rapport som utredningen lät ta fram utifrån aktörernas beskrivningar av bland annat utvecklingsbehoven inom området.72 Med utgångspunkt i utredningens förslag och bedömningar skulle en samlad analys och hantering av informationsdelning och – utbyte inom ramen för samhällets alarmeringstjänst kunna inledas. En sådan analys har inte skett tidigare. Inte heller har det gjorts några systematiska överväganden kring möjligheter och hinder med en automatiserad informationsdelning, t.ex. ur ett säkerhets- och integritetsskyddsperspektiv. Utredningen har ansett att ett sådant arbete bör integreras i arbetet med att realisera en teknisk lösning för mottagning och behandling av larm samt för informations- delning och informationssamordning inom samhällets alarmerings- tjänst. 13.3.2Utvecklingen av en tjänst för automatisk informationsdelning SOS Alarms roll i arbetet med att utveckla en tjänst för informationsdelning sker huvuddelen av informationsdelningen i samband med larmbehandlingen i riktning från SOS Alarm och till hjälporganen. SOS Alarm har därmed en informationsförmedlande funktion , i relation till övriga aktörer inom samhällets alarmerings- tjänst. Det är bolagets operatörer som delar information utifrån dels gällande avtal (såsom alarmeringsavtalet, samverkansavtalet och de enskilda avtalen mellan SOS Alarm och respektive hjälporgan), och dels utifrån vad som bedöms kunna delas ur sekretessynpunkt. 72 2016, Second-opinion studie – analys gällande gemensam teknisk plattform för alarmering s. 10. Teknisk lösning för mottagning och behandling av larm ...