sou · H6B357 · 2018-06-28 00:00:00 — Som man kan förvänta sig hade de elever som angett att de läste för nöjes skull på sin fritid högre medelvärden på läsprov än de som inte läste för nöjes skull på sin fritid. De förra hade medelvärdet 525 och de senare medelvärdet 455. Skillnaden mellan de som läste för nöjes skull på sin fritid och de som inte gjorde det var stor och signifikant. Eleverna fick också frågor om hur ofta de läste olika typer av läs- material så som tidskrifter/veckotidningar, serietidningar, skönlittera- tur, facklitteratur och dagstidningar. Tabell 3.3 visar hur stor andel av de svenska eleverna som angett att de läste olika typer av läsmaterial eller 2000 och 2009. Tabell 3.3 Andel (%) svenska elever som läser olika typer av läsmaterial eller Förändring som är angiven i fet still är statistiskt signifikant flickor pojkar totalt flickor pojkar Källa: och 2010a. Mest frekvent läste eleverna dagstidningar. Bland de svenska eleverna angav 2009 att de läste dagstidningar eller . Minst lästes facklitteratur. Bland eleverna angav att de läste facklitteratur eller . Skönlitteratur lästes av av eleverna eller . Flickor och pojkar tycks läsa dagstidningar i stort sett i samma utsträckning, men flickor läser i högre grad skönlitteratur och tidskrifter/veckotidningar än pojkar. Pojkar däremot verkar oftare läsa serietidningar. Andelen elever som ofta läste olika typer av läsmaterial minskade för samtliga typer av läsmaterial som eleverna tillfrågades om. Minskningen var signifikant för tidskrifter/vecko- tidningar, serietidningar, facklitteratur och dagstidningar. Andelen som ofta läste skönlitteratur hade också minskat, men denna minsk- ning var inte statistiskt signifikant. Om man jämför de elever som angett att de läser olika typer av läsmaterial med dem som angett att de inte alls läste sådant läsmaterial hade genomgående de som läste någon typ av läsmaterial högre medelvärden på läsprov än de som inte alls läste denna typ av material. Skillnaderna på läsprovet mellan de som angav att de läste olika material och de som inte alls läste sådant material var genom- gående statistiskt signifikant. Den som läser mycket läste enligt resultaten ifrån 2009 i regel bättre än den som läste i mindre ut- sträckning. I samband med 2009 genomfördes också en särskild under- sökning av elevernas digitala läsning och deras datoranvändning (Skol- verket, 2011). Eleverna fick besvarar frågor om hur ofta de använde datorer hemma på sin fritid. Bland eleverna i angav att de surfade på nätet för nöjes skull hemma minst en gång . Pojkar angav att de oftare läse på nätet än flickor (, 2010a). Data om elevernas läsvanor sammanställdes i två index i 2009 det ena indexet benämndes varierat läsmaterial och det andra läs- aktiviteter på nätet. Det första indexet var baserat på i vilken utsträck- ning eleverna angett att de läst de olika läsmaterial så som presentera i tabell 3.3. Indexet läsaktiviteter på nätet var en sammanställning av hur eleverna svarat på en rad frågor om hur ofta de gjorde olika läs- aktiviteter på nätet så som läsa e-post, chatta, läsa nyheter och använda ordbok eller uppslagsbok. Utifrån elevernas värden på dessa index beräknades respektive index bidrag till elevernas resultat på läsprov (andel förklarad avseende läsprestationer). För eleverna i kunde indexet varierat läsmaterial förklara av variationerna i läsprestationerna medan indexet läsaktiviteter på nätet förklarade . Man kan anmärka att det kanske inte är så märkligt att de elever som läser mycket på papper också klarar ett test på papper bättre. I det sammanhanget är det dock värt att också notera att i den tilläggsstudie som gjordes i 2009 med digital läsning visade sig att de elever som använde datorer mest inte hade de bästa resultaten på det digitala lästestet utan de mer måttliga dator- användarna (, 2011). Elevernas läsintresse framgår av deras vanor så som de presenterats ovan i sektion 3.3. De som läser mer kan antas vara mer intresserade av läsning än de som läser mindre. Som komplement till detta har också eleverna i 2000 och 2009 fått ett antal frågor som inte berör hur mycket de läser utan vad de tycker om läsning. Eleverna har fått ta ställning till 11 olika påståenden där de angett i vilken omfattning de håller med eller inte håller med. Dessa påståenden har behandlat om de bara läser när de måste, om läsning är en favoritsysselsättning, om de tycker om att prata om böcker och om de har svårt att läsa klart en bok. Svaren har förts samman till ett läslust index där värdet 0 motsvarar medelvärdet för samtliga . De svenska eleverna värden uppdelat på flickor och pojkar framgår av tabell 3.4. Flickor och pojkars index för läslust -0,02 -0,23 -0,29 -0,15 Källa: ; 2010a. Som framgår av tabellen är flickornas läslust i högre än medel- värdet bland både 2000 och 2009, medan pojkarnas läslust är lägre. Pojkarnas läslust har också minskat medan flickornas läslust i stort är oförändrad. Allmänt hade läslusten bland pojkar sjunkit i hela , men nedgången var dubbelt så stor bland de svenska pojkarna som bland pojkar i som helhet. Svenska elever i jämförelse med elever i andra länder ger möjligheter att göra internationella jämförelser. Sådana jäm- förelser behöver dock göras med viss försiktighet. De rankinglistor som ofta presenteras i samband med PISA-undersökningar ger en för- enklad bild av resultaten. Om man ska jämföra länder är det inte alltid relevant att se på vilket land som hade mer eller mindre poäng än ett annat land. Vad som är viktigt är om skillnader mellan länder är signi- fikant, dvs. statistiskt säkerställt eller inte. Tabell 3.5 visar antal som har haft signifikant högre eller lägre resultat än i läsförståelse prov. Resultaten är inte exakt jämförbara eftersom antalet länder inom ökat, från 2000 till 2015. Tabell 3.5 resultat i OECD-perspektiv. Antal OECD- länder med högre respektive lägre resultat än i läsförståelse. Tabell 3.5 resultat i OECD-perspektiv. Antal med högre respektive lägre resultat än i läsförståelse Källa: , 2004a, 2007b, 2010a, 2013 och 2016. I läsförståelse var bland de främsta fram . Resultaten var ungefär på samma nivå som medelvärde. I 2012 var bland de som hade det allra lägsta resultatet. Resultaten är sedan i stort tillbaka till nivån både i absoluta termer och i jämförelse med andra länder. Om man inte bara tittar på medelvärdena utan också på hur det ser ut med andelarna starka (nivå 5 och 6) och svaga läsare (under nivå 2) kan man se att andelen starka läsare i jämfört med varit ungefär lika stor som inom . Man kan dock konstatera att det också finns länder/regioner som har en betydligt högre andel starka läsare än vad har haft. och hade en andel starka läsare som var större än i 2012. Andelen svaga läsare i har legat mellan 18–. I de första PISA-undersökningarna hade en mindre andel än vad som var fallet inom som helhet, men efterhand har mot- svarande andel i närmat sig den andel som som helhet har. PISA-resultaten visar att det också finns länder med en lägre andel svaga läsare än vad har haft i de senaste PISA-under- sökningarna. Länder som (), (), () och () har haft förhållandevis låga andelar svaga läsare. De länder som har de lägsta andelarna svaga läsare bland i 2015 ligger på samma nivå som låg på i 2000. finns också där andelen svaga läsare är betydligt högre än i . möjliggör jämförelser med många länder. Om man ser på PISA-resultaten både i läsning och i andra ämnen avtecknar sig ett mönster där de bästa resultaten ofta har varit från länder i så som och , men även kinesiska städer så som och som deltagit. Också några anglo-saxiska länder, så som främst , har haft goda resultat. Relevansen i att jämföra svenska resultat med de ostasiatiska resultaten kan diskuteras utifrån skillnader i både ekonomiska och politiska avseenden. Jämförelser med kan möjligen vara relevanta. De mest relevanta jämförelserna är dock med de övrig nordiska länderna. I figur 3.5 visas utvecklingen av resultaten på läsprov i de nordiska länderna. Figur 3.5 Medelvärden på läsförståelse i i de nordiska länderna 2000 2015 Källa: , 2004a, 2007b, 2010a, 2013 och 2016. I relation till de andra nordiska länderna kan konstateras att gått ifrån att ha de bästa resultaten efter till att ligga i mitten. Tydligast sticker de finska resultaten ut. har varit ett av de länder som haft bland de högsta resultaten i . Även om de finska resultaten varit nedåtgående har i samtliga PISA-undersök- ningar haft betydligt högre resultat i läsförståelse än något av de andra har efter en nedåtgående trend i de första under- sökningarna vänt utveckling och är i 2015 det nordiska land som ligger närmast . De danska resultaten visar förhållandevis stor stabilitet över åren. Trots att i stort legat på samma nivå är resultatet i jämförelse med de andra nordiska länderna bättre 2015 än 2000. I den första PISA-undersökningen hade de lägsta resultaten in , men i 2015 ligger man i mitten. De isländska resultaten har varierat . Först en nedgång , sedan en uppgång för att sedan falla igen. I de internationella jämförelserna kan två intressanta observationer göras vad det gäller i relation till andra länder. Av intresse är skillnader mellan flickor och pojkar och hur likvärdigheten utvecklats. I en internationell jämförelse kan noteras att flickor i alla PISA- undersökningar i alla länder, med undantag av (2000) och (2000), har läst bättre än pojkarna. , liksom , och , har och har haft bland de största skillnaderna mellan flickor och pojkar. Denna skillnad tenderade också att öka fram till 2015 då den i , liksom i flertalet andra länder, minskade. När det gäller likvärdighet, så som den kan utläsas av resultaten i läsprov, kan noteras att har gått från att ha varit ett land med en hög grad av likvärdighet i skolan till en nivå som i flera fall är lägre än medelnivån bland . Den total variation i läs- resultat i i var mindre än i som helhet, men 2009 var den totala variationen i större än genomsnitt. Variation mellan skolor var i betydligt mindre än i som helhet. var den fortfarande mindre än genomsnittet, men den hade fördubblats jämfört med . Betydelsen av elevens socioekonomiska bakgrund för läsresultaten var 2000 mindre än i som helhet, men 2009 hade den blivit större än i som helhet. I relation till andra länder så har alltså lik- värdigheten i den svenska skolan minskat. Likvärdigheten och utbild- ningens kvalité tycks hänga ihop (, 2013b). I takt med att lik- värdigheten försämrats i har också elevernas resultat försämrats (, 2013). I sammanfattande (2010b) kunde konstateras: ”Det samlade intrycket, utifrån resultaten i läsförståelse i 2000 och 2009 är att tappat sin position i toppen som ett av de länder med de mest likvärdiga skolsystemen till att numera inte vara mer än ett genomsnittsland när det gäller likvärdighets- aspekter(s. 25). Vilka slutsatser kan vi dra utifrån ? Om man ser på hela utvecklingen av de svenska resultaten i läs- förståelse på kan man urskilja två perioder. En första period där de svenska resultaten är relativt goda och ligger över medelvärde. följs sedan av med resultat på medelvärde eller under detta. De sjunkande resultat som setts i kan delvis förklaras av försämrade resultat bland de svaga läsarna och pojkarna. De förbättringar som skett kan också ses som ett resultat av förbättringar som skett av läsningen i dessa grupper. Huruvida uppgången bara är ett till- fälligt brott i en längre utvecklingslinje eller början på en ny uppåt- gående trend får utvisas av kommande PISA-undersökningar. De senaste PISA-data som finns om läsvanor och läsintresse är . Den PISA-undersökning som görs 2018 kommer att kunna ge intressant information om vad som har hänt med läsvanor och läs- intresse . Vi återkommer i kapitel 7 till en vidare diskussion om vilka trender som kan ses och möjligen förutses utifrån inte bara utan också utifrån andra undersökningar. I detta kapitel behandlas ungdomars och vuxnas läsförmåga utifrån de data som samlats in i IALS (International Adult Literacy Study)-under- sökningen och PIAAC (Programme for the International Assessment of Adult Competencies) -undersökningen 2012–2013. IALS 1995 och PIAAC 2012 genomförde ett stort projekt (IALS) där läs- ningen i den vuxna befolkningen, 16–, undersöktes. Data från olika länder samlades in vid tre olika tillfällen (/Statistics , 1995), 1996 (, 1997) samt 1998 (, 2000b). IALS undersökte läsningen i ett stickprov av den vuxna befolkningen i åldern 16–. 1994 deltog nio utbildningssystem i undersökningen, en av dessa var . 1996 upprepades undersökningen i fem nya utbild- ningssystem. 1998 deltog ytterligare nio utbildningssystem. IALS studien följdes sedan upp med en ny undersökning av vuxna, PIAAC, som startades (, 2013c). Läsning ingick tillsam- mans med räknefärdigheter och problemlösning på dator. samlades data in från 24 länder, däribland . Därefter har data samlats in från ytterligare 9 länder . till 2018 ska data samlas in från ytterligare sex länder. Undersökningspopulationen har i PIAAC också omfattat personer i åldern . Definitioner av läsning i IALS och PIAAC IALS använde begreppet literacy som definierades ”att använda tryckt och skriven information för att fungera i samhället, uppnå sina mål och utveckla sin kunskap och potential” (/Statistics , 1995, s.14, författarens översättning). Literacy mättes på tre olika skalor, där två omfattade läsning, varav den ena läsning av prosa och den andra läsning av dokument. Läsning av prosa inkluderade texter från tid- ningar, tidskrifter och broschyrer och läsning av dokument läsning av tabeller, scheman, figurer, kartor m.m. Därtill kom också vad som refererades till som ”quantitative literacy” som omfattade färdigheten att utföra räkneoperationer i olika sammanhang. I PIAAC definieras läsfärdighet “som förmågan att förstå, värdera och använda skriven text för att delta i samhället, nå sina mål och utveckla sina kunskaper” (SCB, 2013, s. 13) vilket omfattar ett brett spektrum av läskompetens från att kunna läsa enkla ord och meningar till att förstå, tolka och analysera komplexa texter. Till skillnad från IALS mättes läsningen endast på en skala. Resultat i IALS och PIAAC De svenska resultaten i IALS-undersökningen var mycket goda. var det land som hade de högsta resultaten. hade också den lägsta andelen deltagare med låga resultat av alla deltagande länder och den högsta andelen med höga resultat. Resultaten presenterades bl.a. genom att deltagarna placerades in på fem olika nivåer som skulle beskriva vilken typ av uppgifter som en individ på den nivån normalt skulle kunna förväntas klara (/Statistics , 1995, s. 29). Denna indelning på nivåer var en metod som sedan ytterligare utvecklades och som har använts i PISA-undersökningarna när dessa inleddes . De bästa läsarna finns på nivå 5 och de svagaste läsarna på nivå 1. I tabell 4.1 visas hur de svenska deltagarna i IALS fördelas på de olika nivåerna. Nivåerna 4 och 5 har slagits samman till en i tabellen liksom de gjordes i den internationella rapporten. Tabell 4.1 Andel läsare på olika nivåer i enligt IALS Nivå 4/5 Källa: /Statistics , 1995. Merparten av de deltagande svenskarna låg på de övre nivåerna för båda typerna av läsning, vilket inte var fallet för flera av de andra deltagande länderna. Också resultaten från PIAAC var goda. Det svenska resultatet i läsning låg över medelvärde och endast fyra länder hade ett högre medelvärde (, , och ). Liksom i IALS delades deltagarna in på olika nivåer efter hur väl de läste. PIAAC använde också fem nivåer där 1 är den lägsta nivå och 5 den högsta, men vissa deltagare nådde inte upp till nivå 1. Tanken med nivåindelningen var den samma som i IALS, men de nivåer som PIAAC använder är inte fullt ut jämförbara med IALS nivåer eftersom läsning testades på lite olika sätt i de två undersökningarna. Andel läsare på olika nivåer i enligt PIAAC Källa: , 2013c. Merparten av de svenska deltagarna ligger i de övre nivåerna. Skillnader i andelarna personer i vissa nivåer kan inte ses som en försämring eller förbättring gentemot IALS eftersom delvis olika skalor används. Läsning i olika åldrar I både IALS och PIAAC har personer i åldrarna deltagit. Hur den svenska befolkningens läsfärdigheter såg ut uppdelade på åldersgrupper enligt IALS framgår av tabell 4.3 och 4.4. Tabellerna visar läsningen uppdelad efter två av de tre delskalor som användes i IALS. Tabell 4.3 Ålder och resultat IALS lästest i (prosa) Nivå 4/5 Källa: /Statistics , 1995. Ålder och resultat IALS lästest i (dokument) ålder Nivå 4/5 Källa: /Statistics , 1995. Åldersgrupperna under 36 har den bästa läsförmågan bland de olika åldersgrupperna i . Fyra av fem i dessa åldersgrupper (80,) ligger på nivå 3 eller högre jämfört med ungefär hälften (51,) i den äldsta åldersgruppen, de över 55 (, 1996a). Att den äldsta åldersgruppen har sämre resultat än de yngre kan antagligen till viss del förklaras av att denna åldersgrupp i genomsnitt hade lägre utbildning än de yngre åldersgrupperna hade då IALS genomfördes. I hade i denna åldersgrupp något mindre än hälften (49,) inte mer än grundskoleutbildning, vilket ska jämföras med att motsvarande grupp omfattade bland de i åldersgruppen 36–i åldersgrupperna och yngre. Trots att skillnader mellan åldersgrupper till viss del kan antas bero skillnader i utbildning kvarstår en skillnad till förmån för de yngre åldersgrupperna när enbart de i respektive åldersgrupp som minst har motsvarande gymnasieutbildning jämförs (, 2000b). Tabell 4.5 Ålder och resultat PIAAC lästest i Resultaten från PIAAC med deltagarna uppdelade efter åldersgrupper Nivå 4/5 Källa , 2013c. Också i PIAAC finns ett negativt samband mellan ålder och läs- förmåga. Skälen till detta antas vara att yngre åldersgrupper i regel har bättre utbildning och med ålder förlorar vi också successivt del av olika förmågor (, 2013c). Den bästa läsförmågan bland de svenska deltagarna fanns i åldersgrupperna om man ser till andelen personer på de högsta nivåerna vilket, om vi undantar den yngsta gruppen, ger ungefär samma mönster som i IALS . Däremot hittar vi den minsta andelen svaga läsare (under nivå 1) i den yngsta åldersgruppen. Jämförelser med andra länder För en internationell jämförelse av de svenska resultaten kan det vara rimligt att jämföra med de övriga nordiska länderna. deltog inte i PIAAC. Figur 4.1 visar medelvärdena för de nordiska länderna och genomsnittliga medelvärde. Figur 4.1 Medelvärden för de nordiska länderna i PIAAC Källa: SCB, 2013; , 2013c. Som framgår har det högsta resultatet bland de nordiska länderna. Det finska resultatet är signifikant bättre än för de övriga nordiska länderna. och har resultat på samma nivå, men de är signifikant bättre än det danska resultatet. är det enda nordiska land som har ett resultat som är signifikant lägre än medel- värdet för . Resultaten från , och är signifikant högre än medelvärde. Tabell 4.6 Andelar på olika nivåer PIAAC lästest i de nordiska länderna Visar andelarna personer på de olika nivåerna i de nordiska länderna i PIAAC Källa: , 2013c. De nordiska länderna följer ett liknande mönster med de största grupperna på nivå 2 och 3. är det av de nordiska länderna som har den högsta andelen på nivå 4 och 5 och den lägsta andelen på nivå 1 och under. Samtlig nordiska länder har lägre andelar på nivå 1 och under än medelvärde. Figur 4.2 visar medelvärdena för åldersgruppen 16–24 i de nordiska länderna. Figur 4.2 Medelvärden för de nordiska länderna i PIAAC åldersgruppen 16 24 Källa: , 2013c. De finska ungdomarna har det högsta medelvärdet följt av de svenska. och ligger på ungefär samma nivå som medelvärdet för , medan och ligger högre. Tabell 4.7 visar fördelningen i åldersgruppen 16–24 bland de nordiska länderna. Tabell 4.7 Resultat PIAAC lästest för åldersgruppen 16 24 i de nordiska länderna Nivå 4/5 Källa: , 2013c. Liksom i PIAAC som helhet ligger den största andelen på nivå 3. har en högre andel på nivå 4/5 än de andra länderna och också en mindre andel på nivå 1 och under. Jämfört med medelvärdet för har lägre andelar på de lägsta nivåerna och högre andelar på de högsta nivåerna. Vilka slutsatser kan vi dra utifrån IALS och PIAAC IALS och PIAAC visar att den svenska befolkningen läser bra inter- nationellt sett. Även om inte resultaten från de två undersökningarna kan jämföras direkt så kan man möjligen misstänka att de svenska resultaten inte är fullt lika framstående internationellt 2013 som de var 1995, men dessa undersökningar visar fortfarande att läsningen i stort är bra i . Utifrån de trender som vi sett både i PIRLS och skulle det kunna finnas anledning att misstänka att läsningen bland den vuxna svenska befolkningen skulle kunna ha försämrats . Några sådana tecken kan man inte se i resultaten från PIAAC. IALS genomfördes innan någon PISA-undersökning genomförts och kan alltså inte relateras till på samma sätt som PIAAC. Bland de yngre deltagarna i PIAAC finns personer från de årgångar som genomfört PISA-undersökningar. Åldersgrupp 16 till 25 i PIAAC innefattar de åldersgrupper som genomförde 2009, 2006 och 2003. Bland de som tillhör åldersgruppen finns de som tillhör den åldersgrupp som genomförde 2000. Som vi sett i kapitel 3 så var de svenska PISA-resultaten fortfarande över medelvärde 2000, 2003 och 2006 för att sedan ligga på medelvärde 2009. Det riktigt svaga resultatet för de svenska elevernas del var 2012 då de låg under medelvärde. Den årskullen elever har inte varit med i PIAAC eftersom de var för unga att ingå i PIAAC:s stickprov . Om det är så att den årskull som gjorde 2012 är och förblir så svaga läsare som det framgick av så kommer en sådan försämring först att synas i kommande undersökningar av läs- ningen i den vuxna befolkningen, men om den uppgång som syntes i 2015 också håller i sig i framtida undersökningar bör den vuxna befolkningens läsförmåga kunna fortsätta att vara på en relativt hög nivå internationellt. Nationella utvärderingar och prov I detta kapitel behandlas barns och ungdomars läsförmåga utifrån till- gängliga data i de nationella utvärderingarna och de nationella proven. har ansvaret för officiell statistik och för att utvärdera och följa utvecklingen i den svenska skolan. Förutom att varit ansvarig för deltagande i stora internationella under- sökningar som PIRLS och har också organiserat olika typer av utvärderingar och prov. Översikt över nationella utvärderingar till 2003 genomförde tre större nationella utvärderingar av bl.a. läsning 1992, 1995 och 2003 som del av ett projekt som kallades nationella utvärderingar. Detta projekt pågick och innefattade utvärderingar av elevernas kunskaper i olika ämnen i olika årskurs (, 2005a). Dessa utvärderingar erbjuder vissa möjlig- heter att göra jämförelser . Utvärderingar genomförda i årskurs två och fem 1992 och 1995 gav möjlighet att jämföra läsförmågan . Jämförelsen visade på en liten nedgång (, 1993; , 1993; , 1996b; , 1997; , 1997). Utifrån resultaten i den nationella utvärderingen kunde (2004b; 2004c) kon- statera att läsfärdigheterna försämrats hos eleverna i årskurs 5 . Andelen svaga läsare i årskurs hade 5 blivit större (, 2005). Läsförmågan för elever i skolår 9 har undersökts i utvärderingar som möjliggör jämförelser dels och dels . Resultaten från läsproven var betyd- ligt sämre än de ifrån 1992 och 1995. Också spridningen var större 2003 än 1992 och 1995, vilket innebar att ett större antal elever hade svaga resultat 2003 än i de två tidigare undersökningarna. Det var främst pojkarnas resultat som har försämrats (, 2005b). Vad undersöker de nationella proven? har också nationella prov genomförts i olika årskurser och i olika ämnen. har organiserat nationella prov i årskurs 3 /2009, i årskurs 6 /2012 och i årskurs 9 /1998. Bland de ämnen i vilka nationella prov görs i samtliga aktuella årskurser finns svenska, alternativt svenska som andraspråk. Som en del av de nationella testen i svenska och svenska som andra språk har elevernas läsförmåga testats.