sou · H6B376 · 2018-10-12 00:00:00 — Kvantitativ utvärdering av marknadsmisslyckanden och hinder. förnybart, en rapport till kraft. Aggregatorer på den svenska elmarknaden, En rapport till forum för smarta elnät . , 2018. /om/ Marknadsöversikt av små vind- kraftverk i . Systemutvecklingsplan –2027. Mot ett flexibelt kraftsystem i en föränderlig omvärld, 2017. Unlocking flexibility Nordic TSO discussion paper on third-party aggregators, 2017. Energinet, Fingrid, Statnett, , 2017. P., 2015. Att utvärdera kvotpliktssystem för energieffek- tivitet: En granskning av rapport Taljegard, M., 2018. The impact of an Electrification of Road Transportation on the Electricity system in . 2018, Infrastruktur för snabbladdning längs större vägar, ett regeringsuppdrag, . The Behavioural insights team for the Citizens Advice (2016), et. al., Applying behavioural insights to regulated markets. UKERC, 2017. The costs and impacts of intermittency – 2016 update A systematic review of the evidence on the costs and impacts of intermittent electricity generation technologies, UKERC February 2017. van Vurren, D. P. et. al., 2018. Alternative pathways to the 1,5 C target reduces the need for negative emission technologies, Nature Climate Change 8 391–397 (2018). Uppdaterade Energiscenarier resultatblad 2, . WSP, 2016. Bedömningar och resonemang kring potential för energieffektivisering. WSP, Profu, ITC 2016. Fallstudier till Heftig, . WSP, 2017. Analys av slutredovisningar Energikartläggningsstöd 2010 till 2014, . Utredning om hinder för energieffektivisering och småskalig elproduktion och lagring för mindre aktörer En särskild utredare ska identifiera eventuella hinder som kunder i form av hushåll, mindre företag och andra mindre aktörer möter vid energieffektivisering och introduktion av småskalig förnybar elpro- duktion och lämna förslag till hur dessa hinder kan undanröjas. Iuppdraget ingår att identifiera åtgärder som på marknadsmässig grund kan stimulera teknikutvecklingen och utvecklingen av nya tjänster inom småskalig elproduktion och energieffektivisering, exempelvis vita certifikat. I uppdraget ingår inte åtgärder inom de skatteom- råden där regeringen redan aviserat eller vidtagit åtgärder med an- ledning av ramöverenskommelsen på energiområdet. Utredningens fokus ska ligga på mindre aktörer. I uppdraget ingår att göra en bred genomgång av befintliga erfarenheter, såväl nationellt som inter- nationellt. I en första fas ska utredningen göra en samlad bedömning av hittillsvarande erfarenheter av ekonomiska och andra styrmedel som riktar sig till mindre aktörer och dra slutsatser om vilka styrmedel och marknadsfrämjande åtgärder som är mest effektiva i energi och effekthänseende samt belyser kostnadseffektiviteten av dessa förslag relativt andra styrmedel, med hänsyn till såväl ett nationellt som ett nordiskt perspektiv. I detta sammanhang bör utredaren belysa hur ett system med vita certifikat skulle kunna utformas. Utredaren ska också belysa eventuella hinder som föreligger för en utökad elektri- fiering av transportsektorn. I en andra fas ska utredaren, om behov finns, lämna förslag till förändringar och förenklingar av nuvarande regelverk samt, om man finner det samhällsekonomiskt motiverat, lämna förslag till nya styr- medel. En delredovisning av arbetets första fas ska ske senast den Uppdraget ska redovisas i sin helhet . Det finns anledning att genomlysa situationen på el- och energi- marknaderna för såväl mindre energikunder som mindre producen- ter av el. Syftet är att identifiera eventuella hinder som kunder i form av hushåll, mindre företag och andra mindre aktörer möter vid energi- effektivisering och introduktion av småskalig förnybar elproduktion och lämna förslag till hur dessa hinder kan undanröjas. Syftet är också att identifiera åtgärder som på marknadsmässig grund kan stimulera teknikutvecklingen och utvecklingen av nya tjänster inom småskalig elproduktion och energieffektivisering. har regeringen så som beskrivs i budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 För- slag till statens budget , finansplan och skattefrågor, finans- plan m.m. avsnitt 1.6) aviserat eller vidtagit ett antal åtgärder inom skatteområdet med anledning av ramöverenskommelsen om den lång- siktiga energipolitiken. Det handlar bl.a. om omsättningsgränsen för mervärdesskatt och förslaget om att skattebefrielsen från energi- skatten på el för småskalig förnybar elproduktion, som ett första steg, ska utvidgas genom en kompletterande skattenedsättning (prop. 2016/17:141). Dessutom planeras det för en utredning inom om att bl.a. andelsägare av förnybar elproduktion, t.ex. i kooperativa former, bör få komma i åtnjutande av skatte- reduktionen för mikroproduktion av förnybar el. I uppdraget ingår därför inte åtgärder inom dessa skatteområden. Utredningens fokus ska ligga på mindre aktörer. Utredaren ska göra en genomgång av befintliga erfarenheter, såväl nationellt som internationellt. I en första fas ska utredningen göra en samlad bedömning av hittills- varande erfarenheter av ekonomiska och andra styrmedel som riktar sig till mindre aktörer och dra slutsatser om vilka styrmedel och marknadsfrämjande åtgärder som är mest effektiva i energi- och effekthänseende samt belyser konstadseffektiviteten av dessa förslag relativt andra styrmedel, med hänsyn till såväl ett nationellt som ett nordiskt perspektiv. I detta sammanhang bör utredaren belysa hur ett system med vita certifikat skulle kunna utformas, med avseende på mål och design, för att skapa bättre förutsättningar för små aktörer. Utredaren ska också belysa eventuella hinder som föreligger för en utökad elektrifiering av transportsektorn. Tonvikten i kartlägg- ningen ska ligga på de förhållanden som rör mindre aktörer. I en andra fas ska utredaren, om behov finns, lämna förslag till förändringar och förenklingar av nuvarande regelverk samt, om man finner det samhällsekonomiskt motiverat, lämna förslag till nya styr- medel. Gällande mål för energipolitiken Målet för den svenska energipolitiken är att trygga tillgången på el och annan energi med omvärlden konkur- renskraftiga villkor (prop. 1996/97:84). Energipolitiken ska skapa vill- koren för en effektiv och hållbar energianvändning och en kost- nadseffektiv svensk energiförsörjning med låg negativ påverkan på hälsa, miljö och klimat samt underlätta omställningen till ett ekolo- giskt hållbart samhälle. I enlighet med regeringens proposition En sammanhållen klimat- och energipolitik – Energi beslutade riks- dagen 2009 om följande nya energipolitiska mål (prop. 2008/09:163, bet. 2008/09:NU25, rskr. 2008/09:301): •Andelen förnybar energi ska utgöra av den totala energianvändningen 2020. •Andelen förnybar energi i transportsektorn ska vara 2020. •Energianvändningen ska vara effektivare till 2020. Det sistnämnda målet uttrycks som ett sektorsövergripande mål om minskad energiintensitet . beslutade regeringen att tillkalla en parlamentariskt sam- mansatt kommission – (M 2015:01) – med upp- drag att lämna underlag till en bred politisk överenskommelse om den långsiktiga energipolitiken. överlämnade sitt betänkande Kraftsamling för framtidens energi (SOU 2017:02) till regeringen. förslag och bedömningar baseras i huvudsak på den ramöverenskommelse om energipolitiken som slöts mellan fem riksdagspartier (S, M, MP, C och KD) . föreslår bland annat att målet är förnybar elproduktion. Detta är ett mål, inte ett stopp- datum som förbjuder kärnkraft och innebär inte heller en stängning av kärnkraft med politiska beslut. Kommissionen föreslår vidare att ska ha 50 pro- cent effektivare energianvändning jämfört med . Målet uttrycks i termer av tillförd energi i relation till bruttonationalprodukten (BNP). föreslår även att Statens energimyndig- het ska ges i uppdrag att tillsammans med olika branscher formulera sektorsstrategier för energieffektivisering. En utgångspunkt för förslag och bedöm- ningar är att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären, för att därefter uppnå negativa utsläpp. lämnar en rad förslag och bedömningar som ska göra det möjligt att nå målen. Bland annat gör kommis- sionen bedömningen att en effektiv användning av el och annan energi är gynnsam för såväl hushåll och företag som för det svenska elsystemet. Enligt kommissionen är en effektivisering, framför allt vad gäller effekt, särskilt viktig för att möta de framtida utmaning- arna för det svenska elsystemet. Kommissionen uppmärksammar också att teknik och teknikutveckling spelar en viktig roll vid om- ställningen av energisystemet. Befintliga regelverk bör därför enligt kommissionen anpassas till nya produkter och tjänster inom energi- effektivisering, energilagring och försäljning av el. Det måste enligt bli enklare att vara en småskalig producent av el. Möjligheterna till energilagring ska också tas till vara och utvecklas. betänkande bereds i . beslutade om nya ramar och mål för EU:s energi- och klimatpolitik . Bland annat antogs ett på EU-nivå vägledande mål om minskning av tillförd energi jämfört med prognos . lämnade , som en del i det s.k. vinterpaketet ”energi för alla européer”, flera förslag som syftar till att åstadkomma en effektivare energianvändning. Kommis- sionen föreslår bl.a. ett på EU-nivå bindande mål om lägre energitillförsel jämfört med prognos (lägre energitillförsel jämfört med ), samt krav på medlemsstaterna att i sina integrerade energi- och klimatplaner redovisa sina nationella bidrag till EU:s 2030-mål. Vidare föreslås ändringar i energieffek- tiviseringsdirektivet och direktivet för byggnaders energiprestanda som anpassar lagstiftningen till 2030-ramverket och Energiunionen. Förslaget omfattar också ändringar som syftar till att förenkla be- stämmelserna och underlätta genomförande på nationell nivå. Bety- delsefullt för vilka drivkrafter som skapas för nya produkter och tjänster inom energieffektivisering, energilagring och försäljning av el är också regelverket för den inre marknaden för el. Kommission- ens förslag förhandlas i rådet och . slöts ett nytt globalt klimatavtal, det s.k. Paris- avtalet, inom ramen för . Avtalet innebär att världens länder har enats om en gemensam plan för att minska klimat- utsläppen. Enligt avtalet ska den globala uppvärmningen hållas långt och ansträngningar göras för att hålla ökningen jämfört med förindustriell nivå. Omställningen innebär nya utmaningar Utvecklingen av energisystemet, med bl.a. målet om en elproduk- tion som till baseras på förnybar energi, innebär stora förändringar och utmaningar inom elområdet. Tillförseln av el baseras till övervägande del på konventionella och storskaliga källor men förväntas i allt högre grad ske med småskalig och distribuerad teknik i form av t.ex. vindkraft, solceller och bioenergi. Överföringssystemen tenderar att bli mer komplexa, och med ett allt större inslag av digitalisering och s.k. smarta nät. En effektiv använd- ning av el och annan energi underlättar omställningen. Också när det gäller användningen av el förutses nya och delvis annorlunda använd- ningsmönster, bl.a. till följd av introduktion av elfordon, bättre möjligheter till styrning av användningen och lagring av el. De nya förutsättningarna ställer krav på nya lösningar, både när det gäller teknik och när det gäller regelverket kring elmarknaden. Om efterfrågan på el blir mer flexibel kan den också i större utsträck- ning anpassas till tillgänglig produktion. Därmed minskar risken för störningar i elförsörjningen. Ett jämnare användningsmönster minskar också behovet av att investera i elnät och elproduktions- anläggningar för att säkerställa försörjningstryggheten vid situationer med hög belastning. skapar en flexiblare användning av el nya möjligheter till effektiva och kundorienterade lösningar inom området. I arbetet med omställningen av energisystemet är det viktigt att ta tillvara samtliga flexibilitetsresurser: flexibel produktion, lagring, efterfrågeflexibilitet och överföringsförbindelser. I detta samman- hang spelar behovet av energi för uppvärmning en särskilt viktig roll. En systemsyn baserad på ett samhällsekonomiskt synsätt behöver därför tillämpas vid utformningen av styrmedel. Omställningen om- fattar alla användarsektorer – näringsliv, bebyggelse och transporter. För att de ambitiösa målen om effektivare energianvändning och en större andel förnybar energi ska nås behöver ny teknik och nya tjänster utvecklas och integreras i olika delar av samhället. Det kan bidra till att säkerställa en effektiv och trygg elförsörjning som sam- tidigt uppfyller kraven på social hållbarhet och en god miljö. Det ställer dock nya krav på energisystemet. En effektiv användning av el och annan energi är av avgörande bety- delse för omställningen av energisystemet. Lönsamma åtgärder kan bidra både till de enskilda hushållens ekonomi och till en förbättrad konkurrenskraft för företagen. Det kan emellertid finnas hinder som gör att dessa åtgärder inte genomförs. Det kan till exempel röra sig om informationsbrister. En god hushållning med el är även särskilt betydelsefull för att möta de framtida utmaningarna för det svenska Inte minst gäller det systemets förmåga att tillhandahålla effekt under årets alla timmar. För att underlätta omställningen måste energikunderna ges goda möjligheter att träffa aktiva val. De offentliga regelsystemen måste utformas så att de understödjer utvecklingen av en flexibel efterfrågan med förutsättningar för aktiva kunder. Incitamenten och hindren för en effektiv energianvändning skiljer sig mellan olika aktörer. För professionella aktörer – processindustri, byggnadsföretag, handel, kommuner, vårdföretag m.fl. – råder förutsättningar, som ofta är branschspecifika. Regeringen avser, som ett led i strävandena att nå målet om effektivare energianvändning , att att ge i uppdrag att tillsammans med berörda branscher formulera sektorsstrategier för energieffektivisering. En annan kategori utgörs av mindre användare, t.ex. enskilda hus- håll, bostadsrättsföreningar, små och medelstora företag m.fl. För denna grupp kan viktiga hinder för att agera aktivt t.ex. vara brist på information, tillståndsfrågor, tillgång till kapital och andra regelverk. Småskalig elproduktion och lagring För att nå målen om förnybar elproduktion krävs betydande förändringar av energisystemet. har det skett en snabb teknisk utveckling och snabba kostnadsminskningar när det gäller småskalig elproduktion med hjälp av t.ex. vindkraft- verk och solceller. Det finns ett ökat intresse bland enskilda att ha en egen förnybar elproduktion i anslutning till den egna bostaden. Produktion av egen el i liten skala kan från användarens synpunkt ses som en energi- effektivisering. är det viktigt att stimulera till lösningar som är gynnsamma för energiförsörjningen i sin helhet. Som framhållits av bl.a. bör utvecklingen av energisystemet utgå från en mångfald av storskalig och småskalig produktion, som är anpassad till lokala och industriella förutsätt- ningar och behov. Lokal elproduktion med t.ex. småskalig vindkraft eller solceller kan ge viktiga bidrag till energiförsörjningen, och ger därtill möjlighet att öka delaktigheten i energiomställningen. I detta sammanhang är villaägare, bostadsrättsföreningar, lantbrukare och andra aktörer, som kan bygga vindkraftverk eller sätta upp solceller på sina byggnader, viktiga aktörer. Efter förslag från regeringen har en omsättningsgräns för mer- värdesskatt införts vilken underlättar för mikroproducenter. El som framställs i mindre anläggningar är i regel undantagen från skatte- plikt för energiskatt eller nedsatt . Regeringen avser även att efterfråga kommissionens godkännande för att helt ta bort energiskatten på förnyelsebar el som framställs i mindre anläggningar på samma ställe som elen används. Också inom transportsektorn sker en övergång till förnybara energislag, bl.a. genom en ökad andel biodrivmedel och elektrifiering av transportsektorn. Det krävs åtgärder inom en rad områden för att stödja denna utveckling, såväl när det gäller fordon som i fråga om vägar och annan infrastruktur. kan det bli möjligt att utnyttja fordonsparkens batte- rier som energilager. Det kräver dock sannolikt att en rad hinder undanröjs, av såväl teknisk som administrativ natur. Genom en aktiv samhällsplanering och utnyttjande av digital teknik för trafikplanering och logistik kan transporterna effektivi- seras och klimatpåverkan minska. Detta kan dock kräva ändringar av befintliga regelverk. När det gäller t.ex. laddinfrastruktur för elfordon har en rad åtgärder genomförts, bl.a. möjligheter för kommuner att dedikera laddplatser, och möjligheten att bevilja undantag från kon- cessionsplikten när det gäller laddstolpar på begränsade ytor. Utred- ningen om en fossilfri fordonsflotta (N 2012:05) har i sitt betän- kande Fossilfrihet på väg (SOU 2013:84) lämnat en rad förslag som i vissa delar har genomförts, och som i övriga delar bereds inom . Nuvarande styrmedel och regelverk En central utgångspunkt för svensk energieffektiviseringspolitik har varit att aktörernas agerande mot ökad resurseffektivitet och energi- effektivitet styrs genom prissignaler. Sektorsövergripande och generellt verkande ekonomiska styrmedel såsom energi- och koldioxidskatter, samt handel med utsläppsrätter bidrar till en prissättning som även skapar incitament för effektivare energianvändning. Svensk energieffektiviseringspolitik har också omfattat mer riktade styrmedel, vilka i hög grad syftar till att undanröja brister på in- formation och kunskap t.ex. den kommunala energi- och klimat- rådgivningen, lagen om energikartläggning i stora företag och det statliga stödet för energikartläggning i mindre företag. Även stöd till marknadsintroduktion av ny energieffektiv teknik har förekommit i olika former, liksom t.ex. krav på energideklarationer för byggnader. fanns även det s.k. programmet för energieffektivisering (PFE) där energiintensiva företag som använder el i tillverknings- processen i industriell verksamhet gavs möjlighet att delta i femåriga program och där elanvändningen i tillverkningsprocessen för delta- gande företag helt befriades från energiskatt på el. Lagen (2004:1196) om program för energieffektivisering upphörde därför att gälla den 1januari 2013 och de sista deltagande företagen fasas ut ur program- met . föreslår i sitt betänkande att ett särskilt energieffektiviseringsprogram för den elintensiva svenska industrin, motsvarande PFE, bör införas givet att man kan hitta ansvarsfull finansiering. Frågan bereds inom . De flesta regelverk på energieffektiviseringsområdet är en direkt följd av EU-lagstiftning. Det gäller t.ex. och rådets direktiv /27/EU av om energieffekti- vitet (EED) och och rådets direktiv /125/EG av om upprättande av en ram för att fastställa krav på ekodesign för energirelaterade produkter, och rådets direktiv /30/EU av om märkning och standardiserad produktinformation som anger energirelaterade produkters användning av energi och andra resurser och Europa- parlamentets och rådets direktiv /31/EU av om byggnaders energiprestanda (EPBD). En mer utförlig beskrivning av gällande styrmedel finns propositionen Genomförande av energi- effektiviseringsdirektivet (prop. 2013/14:1749). Också för småskalig elproduktion finns en rad styrmedel. Elcerti- fikatsystemet infördes och är ett marknadsbaserat stödsystem som syftar till att öka produktionen av förnybar el på ett kostnads- effektivt sätt. För solceller finns ett särskilt investe- ringsstöd. Inom ramen för Klimatklivet ges möjlighet till stöd för laddinfrastruktur för elfordon med högst av investerings- kostnaden. Regeringen har så som framgår av budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 Förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor, finansplan m.m. avsnitt 1.6) vidtagit vissa åtgärder på skatteområdet med anledning av ramöverenskommelsen. I bud- getpropositionen övervägdes och föreslogs även en omsättnings- gräns för mervärdesskatt som underlättar för mikroproducenter av förnybar el, exempelvis villaägare med solceller som säljer sitt över- skott av egenproducerad el. Den förändring av skattskyldigheten på energiskatten på el som genomförs efter förslag från regeringen kan även förväntas bidra till att förenkla elektifieringen av fordonsflottan samt öka intresset för mikroproduktion av el. Som aviserades budgetpropositionen har regeringen arbetat med att skyndsamt se över förutsättningarna för att skatte- mässigt gynna solenergi vilket är i enlighet med ramöverenskom- melsen. All småskalig elproduktion är i princip undantagen från energiskatt på el. Regeringen har i prop. 2016/17:141 före- slagit att skattebefrielsen utvidgas genom en kompletterande skatte- nedsättning. Mindre elproducenter är enligt ellagen undantagna från nätavgift för inmatning av el. Efter förslag från regeringen infördes en skatte- reduktion för mikroproduktion av förnybar el. Rätt till skattereduk- tion har den som framställer förnybar el, i en och samma anslut- ningspunkt matar in förnybar el och tar ut el, har en säkring om högst i anslutningspunkten och har anmält till nätkoncessions- havaren att förnybar el framställs och matas in i anslutningspunkten. Rätten gäller fysiska och juridiska personer, dödsbon samt svenska handelsbolag. med skattereduktionen infördes även en mottagningsplikt vilken innebär att en elleverantör som levererar el till en mikroprodu- cent är skyldig att ta emot den el som matas in från mikroproducentens produktionsanläggning. Detta gäller dock inte om mikroproducenten har ingått avtal med någon annan om att ta emot elen. Efter förslag från regeringen infördes en om- sättningsgräns för mervärdesskatt. Omsättningsgränsen innebär att beskattningsbara personer vars omsättning inte överstiger 30 000 kro- nor kan välja att vara skattebefriade avseende mervärdesskatt. Detta underlättar för mikroproducenter av förnybar el, exempelvis villaägare med solceller som säljer sitt överskott av egenproducerad el. planeras det för en utredning att utreda förutsättningarna för att förenkla förfarandet för skattereduktionen för mikroproduktion av förnybar el samt utreda hur bl.a. andelsägare av förnybar elproduktion, t.ex. i kooperativa former, bör få komma i åtnjutande av skattereduktionen för mikroproduktion av förnybar el. För privatpersoner är det även möjligt att ansöka om s.k. ROT- avdrag för installationer av t.ex. solceller. ROT-avdraget, i form av en skattereduktion, medges för arbetskostnader inklusive mervärdes- skatt och omfattar reparation, underhåll samt om- och tillbyggnad. Avdraget är maximalt av arbetskostnaden och får som högst uppgå till per person och år. Avdrag medges inte för kostnader för arbeten för vilka bidrag eller annat ekonomiskt stöd lämnats från staten, en kommun eller ett landsting. Det är därför inte möjligt att t.ex. få både ROT-avdrag och investeringsstöd för solceller. I budgetpropositionen aviserade regeringen att ett stöd till privatpersoner för lagring av egenproducerad el skulle införas. Reformen genomfördes enligt förordningen (2016:899) om bidrag till lagring av egenproducerad elenergi och privatpersoner kan få bidrag för energilager om av godkända kostnader. Pågående och tidigare utredningar Som nämnts överlämnade sitt betänkande, som bl.a. innehåller förslag om utformningen och nivån på det nationella energieffektiviseringsmålet. har en rad rapporter publicerats, som ur olika synvinklar belyser frågor om styrmedel för energieffektivisering och småskalig elproduktion. Förslagen inom Energiunionen, som kommer att förhandlas paral- lellt med utredningen, är också av stor vikt, inte minst utformningen av bestämmelserna om nationella energisparkrav i EED och bestäm- melserna om främjande av lokal förnybar energitillförsel i byggnader i EPBD, samt förslagen om nytt förnybartdirektiv och förslaget om elmarknadsdesign. Enligt artikel 7 i EED ska alla medlemsländer i EU genomföra årliga energieffektiviseringsåtgärder –2020 mot- svarande av den årliga volymen såld energi till slutanvän-