sou · H6B364 · 2018-08-09 00:00:00 — En köpare eller säljare som vill kräva skadestånd enligt fastig- hetsmäklarlagen ska underrätta fastighetsmäklaren om detta inom skälig tid efter det att han eller hon insåg eller borde ha insett de omständigheter som ligger till grund för kravet. Om köparen eller säljaren inte gör detta, faller rätten till skadestånd enligt lagen bort (26 § fastighetsmäklarlagen). 3.1.7Tillsyn och ingripande enligt fastighetsmäklarlagen Fastighetsmäklarinspektionen utövar tillsyn över mäklare Fastighetsmäklarinspektionen utövar tillsyn över registrerade mäklare och har till uppgift att se till att mäklarna uppfyller sina skyldigheter enligt fastighetsmäklarlagen (28 § fastighetsmäklarlagen). Tillsynen omfattar endast fysiska personer. Det innebär att Fastighetsmäklar- inspektionen inte utövar någon tillsyn över mäklarföretag och därför inte heller har möjlighet att ingripa med disciplinära åtgärder mot ett sådant företag. För att Fastighetsmäklarinspektionen ska kunna bedriva en effektiv tillsyn är en mäklare skyldig att låta tillsynsmyndigheten granska akter, bokföring och övriga handlingar som hör till verk- samheten samt att lämna de uppgifter som begärs för tillsynen (28 § andra stycket fastighetsmäklarlagen). Skulle mäklaren vägra att till- handahålla Fastighetsmäklarinspektionen begärda handlingar eller ge tillgång till information kan det utgöra grund för att återkalla regi- streringen.17 15Se , Fastighetsmäklarlagen (, Zeteo), kommentaren till 25 § under rubriken ”Vem är skadeståndsskyldig?”. 16Se bl.a. NJA 2000 s. 639, Hovrätten över och dom i mål T 3087-12, m.fl., Speciell avtalsrätt II (2015), s. 234 och i SvJT 2014 s. 642 ”Konkursförvaltaren och principalansvaret”. Se dock även m.fl., Skadeståndslagen – En kommentar (Zeteo, , femte upplagan med tillägg och ändringar), kommen- taren till 4 kap. 1 §. 17Melin, Fastighetsmäklarlagen (, Zeteo), kommentaren till 28 § andra stycket. Fastighetsmäklarinspektionens möjlighet att ingripa mot en mäklare Om en mäklare inte längre uppfyller kraven för registrering enligt 6 § fastighetsmäklarlagen ska Fastighetsmäklarinspektionen återkalla registreringen (29 § fastighetsmäklarlagen). I detta ligger bl.a. att registreringen ska återkallas om mäklaren inte är redbar eller lämplig. Så kan vara fallet t.ex. om mäklaren har underlåtit att betala förfallna skulder eller har gjort sig skyldig till allvarligare brottslighet eller till ett brott knutet till mäklarens yrkesverksamhet.18 Fastighetsmäklarinspektionen ska också återkalla registreringen om fastighetsmäklaren handlar i strid med sina skyldigheter enligt fastighetsmäklarlagen eller överträder en bestämmelse i lagen (2017:630) om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terro- rism (penningtvättslagen) eller föreskrifter som har meddelats med stöd av den lagen. Vidare ska registreringen återkallas om mäklaren inte betalar ansökningsavgift eller årlig avgift. Återkallelse på grund av utebliven betalning av årlig avgift får dock ske först efter att Fastighetsmäklarinspektionen påmint mäklaren om avgiften. För att Fastighetsmäklarinspektionen ska återkalla registreringen krävs i allmänhet att mäklaren har åsidosatt fastighetsmäklarlagens regler uppsåtligen eller att detta skett vid upprepade tillfällen. Ofta är det dock tillräckligt att Fastighetsmäklarinspektionen i stället med- delar mäklaren en varning eller en erinran. Om förseelsen är ringa får Fastighetsmäklarinspektionen underlåta att meddela påföljd (29 § tredje stycket fastighetsmäklarlagen). Ett beslut om avregistrering får överklagas hos allmän förvalt- ningsdomstol (30 § fastighetsmäklarlagen). Att yrkesmässigt förmedla fastigheter i strid mot registreringsskyldigheten är straffbart Yrkestiteln fastighetsmäklare är inte skyddad i lag. Vem som helst har därför rätt att kalla sig fastighetsmäklare utan att behöva regi- strera sig.19 Om en person bedriver sådan verksamhet som avses i 1 § fastighetsmäklarlagen är han eller hon dock skyldig att registrera sig. 1994/95:14 s. 69 och , Fastighetsmäklarlagen (, Zeteo), kom- mentaren till 29 §. 19Melin, Fastighetsmäklarlagen (, Zeteo), kommentaren till 5 §. Den som uppsåtligen yrkesmässigt förmedlar fastigheter i strid mot reglerna om registrering döms till böter eller fängelse (31 § fastighetsmäklarlagen). Om Fastighetsmäklarinspek- tionen har anledning att anta att så är fallet ska inspektionen anmäla det till allmän åklagare (11 § fastighetsmäklarförordningen). Den svenska administrativa penningtvättsregleringen finns främst i penningtvättslagen. Vissa ytterligare regler finns i förordningen (2009:92) om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terro- rism (penningtvättsförordningen). Dessutom har Fastighetsmäklar- inspektionen rätt att meddela närmare föreskrifter om hur penning- tvättslagen ska tillämpas (18 § penningtvättsförordningen). De administrativa penningtvättsreglerna kompletteras av straffrättsliga regleringar. De centrala straffrättsliga reglerna finns i lagen (2014:307) om straff för penningtvättsbrott och lagen (2002:444) om straff för finansiering av särskilt allvarlig brottslighet i vissa fall. Penningtvättsreglerna bygger huvudsakligen på internationella åtaganden. Den nuvarande penningtvättslagen trädde i kraft och genomför det fjärde penningtvättsdirektivet20. Det fjärde penningtvättsdirektivet bygger i sin tur på rekommendationer från organisationen (), som arbetar med att ta fram och besluta om internationella standarder för be- kämpning av penningtvätt, finansiering av terrorism och spridning av massförstörelsevapen. Organisationen bildades av G7-länderna vid ett toppmöte i och bestod vid bildandet av 16 medlemmar. var ett av de länder som var med från början. har FATF 37 medlemmar. Av dessa är 35 stater och 2 organisationer. Det senaste penningtvättsdirektivet är alltså det fjärde i ordningen. Det första penningtvättsdirektivet antogs och riktade sig mot kredit- och finansinstitut. Direktivet tog främst sikte på tillgångar som härrörde från narkotikabrottslighet. Det var enbart beträffande 20Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/849 av om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt eller finansiering av terrorism, om ändring av och rådets förordning (EU) nr 648/2012 och om upphävande av och rådets direktiv /60/EG och kommissionens direktiv /70/EG. sådana tillgångar som medlemsländerna var skyldiga att införa be- stämmelser mot penningtvätt. Det andra penningtvättsdirektivet antogs och utvidgade tillämpningsområdet till att omfatta en bredare krets av verksam- hetsutövare. Till dessa hörde fastighetsmäklare. Dessutom utökades kretsen av förbrott till att inkludera andra än narkotikarelaterade brott. I det tredje penningtvättsdirektivet, som antogs 2005, gjordes definitionen av vad som utgör penningtvätt bredare och kretsen av förbrott utvidgades till att inbegripa i princip alla typer av brotts- lighet. Dessutom infördes bestämmelser som tog sikte på att mot- verka finansiering av terrorism. Det fjärde penningtvättsdirektivet antogs . Direktivet in- kluderar en vidare krets av verksamhetsutövare än tidigare och om- fattar bl.a. i princip de flesta tillhandahållare av speltjänster. Precis som det andra och tredje penningtvättsdirektivet omfattas fastig- hetsmäklare av direktivets tillämpningsområde. En fråga som var central vid förhandlingarna om direktivet var hur insynen i juridiska personers verksamhet skulle kunna ökas på ett effektivt sätt. I det fjärde penningtvättsdirektivet förutsätts juridiska personer ha upp- gifter om sina verkliga huvudmän och uppgifter om dessa ska lagras i ett centralt register.21 Fjärde penningtvättsdirektivet omfattar även en katalog med administrativa sanktioner som medlemsstaterna ska genomföra om det inte finns en motsvarande straffrättslig reglering. Sanktionerna ska kunna påföras verksamhetsutövarna och ska också kunna tillämpas på ledningen och andra fysiska personer som bär ansvaret för en överträdelse.22 Det ursprungliga fjärde penningtvättsdirektivet omfattade inte hyresförmedlare. antogs emellertid ett direktiv om ändring av det fjärde penningtvättsdirektivet23 som omfattar hyresförmedlare, men endast i fråga om transaktioner för vilka månadshyran uppgår till eller överstiger . Av ändringsdirektivet följer även en uttrycklig skyldighet för medlemsstaterna att göra det möjligt för 21En närmare redogörelse för vad som avses med verklig huvudman följer i avsnitt 3.2.3. 22En utförligare redogörelse för de fyra penningtvättsdirektiven finns i SOU 2016:8 s. 74 f. och 96 ff. 23Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/843 av om ändring av direktiv (EU) 2015/849 om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt eller finansiering av terrorism, och om ändring av direktiven /138/EG och 2013/36/EU. tillsynsmyndigheterna att genomföra platsundersökningar. Ändrings- direktivet ska, med vissa undantag, vara genomfört . 3.2.2Vad är penningtvätt och finansiering av terrorism? Normalt går penningtvätt ut på att dölja eller omsätta av brott. Det kan t.ex. handla om att omvandla pengar eller annan egen- dom som kommer från brottslig verksamhet till tillgångar som kan redovisas öppet. I penningtvättslagen definieras penningtvätt i 1 kap. 6 § som åt- gärder med avseende på pengar eller annan egendom som härrör från brott eller brottslig verksamhet som 1.kan dölja egendomens samband med brott eller brottslig verk- samhet, 2.kan främja möjligheterna för någon att tillgodogöra sig egen- domen eller dess värde, 3.kan främja möjligheterna för någon att undandra sig rättsliga påföljder, eller 4.innebär att någon förvärvar, innehar, hävdar rätt till eller brukar egendomen. Med finansiering av terrorism avses enligt penningtvättslagen in- samling, tillhandahållande eller mottagande av pengar eller annan egendom i syfte att egendomen ska användas eller med vetskap om att den är avsedd att användas för vissa närmare angivna ändamål, bl.a. för brott som avses i 2 § lagen (2002:444) om straff för finansiering av särskilt allvarlig brottslighet i vissa fall (1 kap. 7 § penningtvättslagen). Till dessa brott hör bl.a. mord och dråp, om syftet är att injaga skräck i en befolkning eller en befolkningsgrupp eller att förmå en regering eller en internationell organisation att vidta eller att avstå från att vidta en åtgärd, samt terroristbrott enligt 2 § lagen (2003:148) om straff för terroristbrott. 3.2.3Mäklarens ansvar enligt penningtvättslagen Fastighetsmäklare med fullständig registrering har omfattats av pen- ningtvättsregelverket . Inledningsvis gällde penningtvättsreglerna även för mäklare som var registrerade för för- medling av enbart hyresrätter. Dessa undantogs dock från lagens tillämpningsområde i samband med att det tredje penningtvätts- direktivet genomfördes , med hänvisning till att sådana personer inte är fastighetsmäklare i direktivets mening.24 En erinran om att penningtvättslagen gäller för mäklare med fullständig regi- strering finns i 7 § fastighetsmäklarlagen. Mäklaren ska göra en allmän riskbedömning av hur stor risken är att de produkter eller tjänster som tillhandahålls kan utnyttjas för penningtvätt eller finansiering av terrorism (2 kap. 1 § penning- tvättslagen). Penningtvättslagen präglas av ett riskbaserat förhåll- ningssätt. Det innebär att omfattningen av de åtgärder och kon- troller som verksamhetsutövaren sedan måste vidta ska anpassas efter hur stor risken är för penningtvätt och finansiering av terrorism. Detta gäller även den allmänna riskbedömningen. Riskbedömningen ska ligga till grund för verksamhetsutövarens rutiner, riktlinjer och övriga åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism (2 kap. 2 § penningtvättslagen). Med den allmänna riskbedömningen som utgångspunkt ska mäk- laren bedöma den risk för penningtvätt eller finansiering av terro- rism som kan förknippas med en kundrelation (2 kap. 3 § penning- tvättslagen). Med kund avses dels mäklarens uppdragsgivare, dels uppdragsgivarens motpart i affären.25 Om mäklaren inte har till- räcklig kännedom om kunden för att bedöma risken för penning- tvätt eller finansiering av terrorism får han eller hon inte etablera eller upprätthålla en affärskontakt eller utföra enstaka transaktioner (3 kap. 1 § penningtvättslagen). När mäklaren etablerar en affärsförbindelse ska han eller hon vidta åtgärder för kundkännedom. Även om mäklaren inte har någon affärsförbindelse med kunden, t.ex. om det är fråga om en enstaka transaktion, ska mäklaren vidta åtgärder för kundkännedom om 2008/09:70 s. 60. 25Se 2 § i Fastighetsmäklarinspektionens föreskrifter och allmänna råd om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism (KAMFS 2016:1), som dock utfärdats i anslutning till den tidigare gällande penningtvättslagen. Fastighetsmäklarinspektionen arbetar för när- varande med att uppdatera föreskrifterna med anledning av den nya penningtvättslagen som trädde i kraft . transaktionen uppgår till ett belopp motsvarande eller mer (3 kap. 4 § penningtvättslagen). Det innebär att mäklaren alltid måste vidta åtgärder för kundkännedom när köpeskillingen vid för- medlingen uppgår till ett belopp motsvarande eller mer. Bland de kontroller som ska göras ingår att identifiera kunden och kontrollera kundens identitet. Företräds kunden av ett ombud ska även ombudets identitet identifieras (3 kap. 7 § penningtvätts- lagen). Hur noggranna kontroller som mäklaren måste göra beror på hur hög risk som är förknippad med kunden. Om risken för penning- tvätt eller finansiering av terrorism är hög ställer lagen större krav på kontrollernas omfattning än om risken är låg. Som utgångspunkt ska mäklaren också utreda om kunden har en verklig huvudman (3 kap. 8 § penningtvättslagen). Vad som avses med verklig huvudman framgår av lagen (2017:631) om registrering av verkliga huvudmän som började gälla som den nu- varande penningtvättslagen trädde i kraft. Lagen infördes bl.a. för att underlätta bedömningen av om en person är verklig huvudman i en juridisk person. Enligt lagen är juridiska personer skyldiga att föra dokumentation över vem som är verklig huvudman, om en sådan finns, och att anmäla detta till ett centralt register som administreras av . Juridiska personer är också skyldiga att anmäla ändringar för registrering. Om den juridiska personen inte anmäler en verklig huvudman kan förelägga den juridiska per- sonen att lämna in anmälan. Ett sådant föreläggande får förenas med vite. Mäklaren kan således använda sig av registret över verkliga huvudmän för att kontrollera om kunden har en verklig huvudman. Det ankommer vidare på mäklaren att granska transaktioner som kan misstänkas vara ett led i penningtvätt eller finansiering av terror- ism. Om mäklaren efter granskningen har skälig grund att misstänka penningtvätt eller finansiering av terrorism eller att egendom annars härrör från brottslig handling, ska uppgifter om alla omständigheter som kan tyda på detta utan dröjsmål rapporteras till Polismyndig- heten (4 kap. 3 § penningtvättslagen). Fastighetsmäklarinspektionen har en motsvarande skyldighet att underrätta om den vid sin inspektion upptäcker en omständighet som kan antas ha samband med eller utgöra penningtvätt eller finansiering av terrorism (4 kap. 4 § penningtvättslagen). I penningtvättslagen regleras även frågor om bl.a. utbildning och behandling av personuppgifter. 3.2.4Mäklarföretagets ansvar enligt penningtvättslagen Normalt är det verksamhetsutövaren som är skyldig att vidta de åtgärder som följer av penningtvättslagen. Om verksamhetsutövaren driver sin verksamhet som anställd hos en juridisk person gäller dock vissa av lagens krav den juridiska personen i stället för den fysiska personen. Det handlar om skyldigheterna att: –göra en allmän riskbedömning (2 kap. 1 och 2 §§), –ha dokumenterade rutiner och riktlinjer avseende åtgärder för kundkännedom, övervakning och rapportering samt för behand- ling av personuppgifter (2 kap. 8 §), –ha gemensamma rutiner och riktlinjer för koncerner m.m. (2 kap. 9–12 §§), –se till att anställda m.fl. får relevant utbildning och information (2 kap. 14 §), –ha rutiner och vidta åtgärder för att skydda anställda m.fl. från hot eller fientliga åtgärder till följd av att de fullgör skyldig- heterna enligt lagen (2 kap. 15 §), och –ha rutiner och riktlinjer för intern kontroll och under vissa förut- sättningar utse personer som ansvarar för att verksamhets- utövaren fullgör sina skyldigheter enligt lagen (6 kap. 1 och 2 §§). När en mäklare bedriver sin verksamhet som anställd i en juridisk person ankommer det alltså på den juridiska personen att vidta de åtgärder som nämns ovan. Till skillnad från vad som gäller för övriga verksamhetsutövare som omfattas av penningtvättslagen har dock mäklaren alltid ett personligt ansvar för att göra en allmän risk- bedömning och att ha dokumenterade rutiner enligt 2 kap. 1 och 2 och 8 §§ penningtvättslagen. Det följer av 2 kap. 16 § andra stycket penningtvättslagen. Dessa skyldigheter ligger då både på den enskilda fastighetsmäklaren och, i förekommande fall, hans eller hennes arbets- givare. Skälet till detta är att Fastighetsmäklarinspektionen inte utövar tillsyn över mäklarföretagen och därmed inte har någon möjlighet att meddela några sanktioner mot dessa vid avsaknad av eller brister i de riskbaserade rutinerna. I förarbetena anges att det visserligen ofta är lämpligt att hantera riskbedömningen och rutinerna centralt inom ett Ytterst är det dock den enskilda fastighetsmäklaren som är ansvarig för riskbedömningen och rutinerna.26 3.2.5Tillsyn och ingripande enligt penningtvättslagen Fastighetsmäklarinspektionen utövar tillsyn över mäklare När fastighetsmäklare fördes in som verksamhetsutövare i penning- tvättslagen uttalade regeringen att fastighetsmäk- larna redan stod under tillsyn av (dåvarande) och att det fick förutsättas att nämnden skulle bevaka efterlevnaden av den vid tiden gällande penningtvättslagen.27 Något uttryckligt lagstöd för att utöva tillsyn över mäklarna även enligt penningtvättslagen gavs därför inte. Sedan FATF utvärderat den svenska lagstiftningen och kommit fram till att var en brist att ingen myndighet pekades ut som behörig för tillsynen, fick en i lag reglerad skyldighet att utöva tillsyn även enligt penningtvättslagen och föreskrifter som har med- delats med stöd av den lagen.28 Tillsynen omfattar enbart de enskilda fastighetsmäklarna. Fastighetsmäklarinspektionen utövar alltså inte någon tillsyn över mäklarföretagen och kan därför inte ingripa direkt mot ett mäklarföretag. I likhet med vad som gäller vid Fastighetsmäklarinspektionens tillsyn enligt fastighetsmäklarlagen är en registrerad mäklare vid till- syn enligt penningtvättslagen skyldig att låta inspektionen granska akter, bokföring och övriga handlingar som hör till verksamheten samt att lämna de uppgifter som begärs för tillsynen (28 § andra stycket fastighetsmäklarlagen). Fastighetsmäklarinspektionen har därför rätt att begära att mäklaren tillhandahåller dessa handlingar. Skulle mäklaren vägra att lämna ut efterfrågad information kan det utgöra grund för att återkalla registreringen. Till skillnad från vad som är fallet vid tillsyn enligt fastighets- mäklarlagen har Fastighetsmäklarinspektionen vid tillsyn enligt pen- ningtvättslagen även rätt att utföra en platsundersökning hos en 2014/15:80 s. 51. 2003/04:156 s. 81–82. 2008/09:70 s. 166 och SFS 2009:66. registrerad mäklare när den anser att det är nödvändigt. Denna möj- lighet infördes när den nuvarande penningtvättslagen trädde i kraft . Fastighetsmäklarinspektionens möjlighet att ingripa mot en mäklare Om en fastighetsmäklare överträder sina skyldigheter enligt pen- ningtvättslagen kan Fastighetsmäklarinspektionen återkalla regi- streringen (29 § första stycket 4 fastighetsmäklarlagen). Om det kan anses tillräckligt får Fastighetsmäklarinspektionen i stället meddela varning eller erinran eller utfärda ett föreläggande att göra rättelse. Möjligheten att förelägga fastighetsmäklaren att göra rättelse inför- des som den nya penningtvättslagen trädde i kraft och ansågs nödvändig för att uppfylla kraven i fjärde penningtvättsdirek- tivet. Någon motsvarande möjlighet finns inte vid tillsyn enligt fastig- hetsmäklarlagen. Om förseelsen är ringa får Fastighetsmäklarinspek- tionen avstå från påföljd (29 § tredje stycket fastighetsmäklarlagen). Om Fastighetsmäklarinspektionen har meddelat varning eller erinran för en överträdelse av penningtvättsregelverket får inspek- tionen besluta att mäklaren ska betala en sanktionsavgift (29 a § fastighetsmäklarlagen). Sanktionsavgiften ska bestämmas till lägst och som högst fastställas till det högsta av två gånger den vinst som gjorts av mäklaren till följd av regelöverträdelsen, om beloppet går att fastställa, eller ett belopp i kronor motsvarande . Även möjligheten att utfärda sanktionsavgift infördes i samband med den nya penningtvättslagen för att uppfylla kraven i det fjärde penningtvättsdirektivet. saknades bestämmel- ser i fastighetsmäklarlagen om sanktionsavgifter. 4 En internationell jämförelse I trädde en ny mäklarlag 2015 (lov om formidling af fast ejendom m.v.1). Den ersatte den tidigare lov om omsætning af fast ejendom som hade gällt . I förarbetena till den nya lagen framhölls att fastighetsmäklarnas verksamhet var mer reglerat än andra yrken. I den tidigare lagen hade det successivt införts omfattande och detaljerade bestämmelser för att öka skyddet för konsumenterna. En undersökning från danska Erhvervsstyrelsen, som bl.a. har visst ansvar för tillsynen över fastighetsmäklarna, visade dock att reglerna inte hade haft önskad effekt. Dessutom ansågs detaljregleringen kunna motverka konkurrensen på området och hindra nya och mer effektiva sätt att förmedla bostäder. Syftet med den nya lagen var att förbättra konsumentskyddet och informationen till kon- sumenterna och öka konkurrensen och skapa en effektivare bostadsmarknad. Genom lagen gjordes bl.a. klart att mäklaren är säljarens representant med ett ansvar att ta tillvara hans eller hennes intressen. Lagen kompletteras av bestämmelser i om formidling m.v. ved salg af fast ejendom2. 526 af 28. . 1230 af 21. . 4.1.2Lov om formidling af fast ejendom m.v. Den danska mäklarlagen gäller vid yrkesmässig förmedling och för- säljning av fast egendom (1 §). Med fast egendom avses även del av fast egendom, en ideell del av fast egendom och en andel av en bostadsrättsförening (4 §). Lagen är tillämplig oavsett var fastigheten är belägen, under för- utsättning att en väsentlig del av mäklarens uppdrag utförs i Dan- mark (3 §). Om en väsentlig del av mäklarens arbete utförs utom- lands får frågan om de danska reglernas tillämplighet avgöras efter en bedömning i det enskilda fallet. Endast den som är godkänd av Erhvervsstyrelsen får kalla sig ”ejen- domsmægler” (7 §). Ett register över godkända mäklare förs av Erh- vervsstyrelsen (5 §). Advokater kan registreras som fastighetsmäk- lare (5 och 14 §§). För att godkännas som fastighetsmäklare krävs bl.a. att sökanden är myndig och inte försatt i konkurs. Sökanden måste också uppfylla vissa krav på teoretisk och praktisk utbildning (6 §). Godkännande kan nekas om sökanden har dömts för brott eller om han eller hon har en skuld till det allmänna på eller mer. Godkännandet som mäklare upphör om personen inte längre uppfyller vissa av de krav som ställs i 6 § (9 §). Dessutom har Erh- vervsstyrelsen rätt att frånta en mäklare godkännandet om han eller hon har skulder till det allmänna på eller mer (10 §). Mäklaren ska utföra sitt uppdrag omsorgsfullt och iaktta god mäk- larsed. Han eller hon ska verka för att köpet genomförs inom den tid och på de villkor som närmare avtalats med uppdragsgivaren (24 §). Begreppet god mäklarsed definieras inte närmare i lagen. I förarbetena framhålls dock att med god mäklarsed avses vad som kan förväntas av en bra, noggrann och kompetent fastighetsmäklare. Där framhålls vidare att vad som är att betrakta som god mäklarsed kan