sou · H6B383 · 2018-12-11 00:00:00 — Enligt arbets- givarparterna skulle det kunna stå i strid med neutralitetsprincipen om en person av religiösa skäl inte tar personer av visst kön i hand. Sådan person skulle kunna få uppfattningen att tolken inte är neutral. AD inhämtade i denna del sakkunnigunderlag från expert vid , . Yttrandet gav inte stöd för att neutralitetsprincipen kränktes genom ett alternativt hälsnings- förfarande grundat på religiös övertygelse. Domstolen var i domen dock skiljaktig. Det utdömda skadeståndet sattes också till en lägre nivå än vad som är brukligt vid diskrimineringsmål.22 201 kap. 4 § och 2 kap. 1 § diskrimineringslagen (2008:567). 21Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, antagen av generalförsamling . 22Arbetsdomstolen, dom nr 51/18, mål nr A 46/1. Tolkarna och deras arbetsmarknad Teckenspråkstolkar har en ställning på arbetsmarknaden som skiljer sig från tolkar i talade språk. De senare är ofta uppdragstagare och tar i regel uppdrag i offentlig sektor som förmedlats genom olika tolkförmedlingar. Teckenspråkstolkar kan också arbeta som upp- dragstagare, men arbetar vanligen som anställda inom landsting eller företag. Det ingår i landstingens uppdrag att erbjuda tolktjänster för barndomsdöva, dövblinda, vuxendöva och hörselskadade.23 Landsting kan bland annat erbjuda teckenspråkstolk på arbets- platser när någon anställd behöver tolkning för att kunna ta del av information, delta i fackligt möte, genomföra anställningsintervju eller föra samtal med sin arbetsgivare. Arbetsförmedlingen kan bistå ekonomiskt då det gäller kostnader för teckenspråkstolk vid utbild- ning för anställda. Arbetsgivare står dock själva för kostnader som uppstår då anställda behöver teckenspråkstolk i sitt arbete.24 5.3Sysselsättningsgrad och framtida prognoser Sysselsättningsgraden för den samlade gruppen verksamma tolkar uppskattades för ett drygt tiotal år sedan till för män och för kvinnor. Icke-auktoriserade tolkar uppgavs då ha låg sysselsättningsgrad, endast cirka var fjärde bedömdes arbeta heltid. Varken eller Utredningen om kontakt- tolkar hade dock i uppgift att kartlägga arbetsmarknadssituation och villkor för tolkar. Det saknas på motsvarande sätt studier från bransch- organ och fackliga organisationer då det gäller sysselsättningsgrad och inkomster.25 Dagens situation kan vara likartad, men situationen kan också skifta snabbt. Tolkförmedlingar ger uttryck för att antalet tillgäng- liga tolkar inom olika språk kontinuerligt förändras. Påverkansfak- torer är främst de styrmedel som avropande myndigheter skapar genom kompetens- och språkkrav, taxor och andra avtalsvillkor. 238 kap. 7 § hälso- och sjukvårdslagen (2017:30). 247–8 §§ förordningen (2017:462) om särskilda insatser för personer med funktionsned- sättning som medför nedsatt arbetsförmåga, samt SOU 2011:83, s. 115. 25SOU 2004:15 och SOU 2005:37, s. 71. Tolkarna och deras arbetsmarknad Teknikutveckling med ökad andel distanstolkning har också bety- delse, liksom alternativa sysselsättningsmöjligheter för tolkarna. Omfattningen av främst kategorin övrig tolk skiftar betydligt . Inom vissa språk kan tillgången på auktoriserade tolkar bedömas som mättad eller rent av alltför omfattande. Det kan t.ex. gälla rätts- tolkar i vissa språk i storstadsområdena.26 Även i polska, ryska, spanska och bosniska/kroatiska/serbiska finns enligt uppgift till- räckligt många auktoriserade tolkar i förhållande till avropen.27 Sam- tidigt visar underlag från Arbetsförmedlingen att 117 personer var inskrivna som arbetssökande som anger att de är tolkar eller söker arbete som tolk. Hur många av dem som har en relevant tolkutbildning, auktorisation, erfarenhet från tolkyrket eller står till arbetsmarknadens förfogande framgår dock inte.28 Det är beställare av tolktjänster som avgör vilken kompetens som behövs för respektive uppdrag. Det kan ske genom interna policys, avtalsvillkor och ytterst i kontakten med tolkförmedlingar kring enskilda uppdrag. Rättsväsendet efterfrågar ofta auktoriserade rätts- tolkar, medan hälso- och sjukvården inte på samma sätt i första hand söker auktoriserade sjukvårdstolkar.29 Formella krav saknas ofta för hur och när en viss typ av tolk ska användas. Undantag gäller för allmän domstol, där det i anges att rätten om det är möjligt ska förordna en tolk som är auktoriserad att vara tolk i målet.30 Utredningen kan dock konstatera att det ofta förefaller sak- nas en aktiv matchning från tolkförmedlingarnas sida mellan ett tillgängligt uppdrag och högsta tillgängliga tolkkompetens i ett geo- grafiskt område. Det är i stället ofta principen först till kvarn som gäller vilket kan få till följd att en tolk verksam i kan få ett uppdrag som på-platstolk i en annan del av landet trots att mot- svarande kompetens finns tillgänglig på närmare håll. Det innebär förutom ökade kostnader för res- och spilltid även en onödig miljöpåverkan och en ineffektiv användning av befintliga tolkresurser. Tolkarnas olika förutsättningar gör det svårt att uppskatta för- värvsintensiteten. Det gäller även inom respektive kompetensgrupp. 26Underlag till utredningen genom möten med branschens förmedlingar och tolkar. 27Kammarkollegiet (2017). Tolkanvändningen i staten, s. 31. 28Arbetsförmedlingen, underlag till utredningen, . 29Kammarkollegiet, underlag till utredningen, . 305 kap. 6 § . 2017/18:279 framgår att motsvarande ska gälla även i för- valtningsdomstolar från , genom ändring i 50 § förvaltningsprocesslagen (1971:291). Tolkarna och deras arbetsmarknad Många auktoriserade tolkar är fullt sysselsatta medan andra uppger att de har svårt att försörja sig på tolkning. Orsakerna till detta är flera, men beror bland annat på bostadsort, tolkspråk, offentliga aktörers efterfrågan och tolkens egen aktivitets- nivå. Myndigheternas styrning kan ha stor betydelse, t.ex. genom att de i många fall inte efterfrågar kvalificerade tolkar för vissa uppdrag. av Arbetsförmedlingens tolkuppdrag och av har tidigare rapporterats gälla tolkar som saknar auktorisation.31 Det varierar även mellan olika län. Exem- pelvis användes auktoriserade tolkar av Arbetsförmed- lingen i medan motsva- rande andel var i , på och endast en procent i . Särskilt intressant att notera är att ande- len tolkar utan vare sig utbildning eller auktorisation uppgick till mellan i de fyra aktuella länen.32 Även på de offentliga tolkförmedlingarna kan andelen uppdrag som genomförs av auktoriserade tolkar vara låg. Exempelvis utfördes av Tolkförmedling Västs 336 000 tolkuppdrag 2017 av auktoriserade tolkar. Motsvarande mål är 14 procent.33 Offentliga aktörers avrop av tolk förknippas med höga siffror för fullföljda leveranser. Nivåer på minst 90–levererade tol- kar av samtliga offentliga avrop är vanligt, ofta gäller ännu högre siff- ror. kan det finnas ett mörkertal, där förvaltningen ibland avstår från beställning därför att det är svårt att hitta en lämplig tolk. För vissa språk är dock tillgången på auktoriserade tolkar mycket liten eller närmast obefintlig. Det finns t.ex. endast 12 auktoriserade tolkar i somaliska i hela , ett av de språk som Migrationsver- ket efterfrågat i störst utsträckning. Det gäller även för tolkar i bl.a. tigrinska (fyra) och dari (sju)34. Det är märkligt att det ofta är just i de språk där samhällets tolkbehov är störst som antalet auktoriserade tolkar är lägst. Auktoriserade rättstolkar kan i vissa fall förbehållas domstolar och rättsvårdande myndigheter, som ofta efterfrågar tolkar med sådan specialisering. Krav på denna typ av ”kompetensprioritering” mellan avropande myndigheter ställs på tolkförmedlingarna i Kammarkollegiets underlag för upphandling av 31Kammarkollegiet (2017). Tolkanvändningen i staten, s. 7. 32Arbetsförmedlingen, uppgifter till utredningen, . 33Tolkförmedling Västs Budget och verksamhetsplan 2019-2021, s. 5. 34Registrerade i Kammarkollegiets , . Tolkarna och deras arbetsmarknad nytt statligt ramavtal.35 Förmedlingarna kan därmed styra övriga tol- kar med lägre kompetens till de myndigheter som kan acceptera det. Verksamheter som ligger långt ifrån storstadsområdena och med långa resvägar innebär ofta svårigheter att rekrytera tolkar på plats. av de auktoriserade tolkarna är bosatta i anslutning till storstäderna , och Malmö.36 Norska studier har uppskattat vad de bedömer som så kallad ”rest- kapacitet”, som yrkesverksamma tolkar kan ha med möjlighet att åta sig ytterligare uppdrag. Det framgår t.ex. att merparten av tolkarna i det norska tolkregistret () angav sig kunna ta fler uppdrag. Tolkar inom hälso- och sjukvården har också till betydande del andra arbeten vid sidan av att vara tolk. Vid kapa- citetsberäkningar och uppskattning av intäktsnivåer hos de tolkar som ingår i det norska registret har antaganden därför gjorts om cirka 60 procents ytterligare kapacitet.37 Det finns inga uppenbara skäl att anta att svenska förhållanden skulle vara radikalt annorlunda. har genomfört en särskild granskning av ansök- ningar till Kammarkollegiet från auktoriserade tolkar som söker fort- satt auktorisation. Utredningen har där kunnat ta del av sysselsätt- ningsuppgifter för gruppen . En auktorisation gäller och måste därefter förnyas. Motsvarande gäller även för bevis om speciell kompetens för tolkning inom juridik eller hälso- och sjukvård (rättstolk respektive hälso- och sjukvårds- tolk). Kammarkollegiet ansvarar för prövningen och beslutar om auktorisationen kan förnyas eller om det behövs ytterligare kun- skapsprov.38 Utredningens underlag bygger på 71 ansökningar från auktoriserade tolkar , motsvarande cirka 35Kammarkollegiet/Statens inköpscentral (2017). Upphandlingsdokument, Kompetensprio- ritering, s. 13–14, . 36Kammarkollegiet (2017). Tolkanvändningen i staten – så skapar bristande kvalitetskrav brist på auktoriserade tolkar. 37IMDi (2014), Undersøgelse om tolkene i Nasjonalt tolkeregister 2013 – oppdragsmengde og arbeidsvilkår, samt Agenda Kaupang och OsloEconomics (2017), Økonomiska konse- kvenser av lov om tolking i offentlig sektor, s. 21. 387 och 8 §§ förordningen (1985:613) om auktorisation av tolkar och översättare. Tolkarna och deras arbetsmarknad av populationen auktoriserade tolkar.39 Kammarkollegiet handlägger cirka 250 förnyelseärenden. upphör cirka 30 auktorisationer på grund av att tolkar väljer att inte förnya sin auktorisation. Orsakerna till detta varierar.40 De tolkar som fick förnyad auktorisation uppvisade en relativt jämn könsfördelning med en medianålder på . Var tredje tolk var . Vanligaste ursprungsländer var , och . Flertalet var svenska medborgare, bland de utlandsfödda hade många varit bosatta och verksamma i . var bosatta i eller nära någon av våra tre storstäder. Endast två av tolkarna var bosatta norr om . Vanligaste tolkspråken var något av de europeiska språken, vilket gällde drygt hälften av ansökningarna. Vanligaste enskilda språk var i fallande ordning arabiska, polska, bosniska/kroatiska/ serbiska och ryska. Ingen förnyelseansökan gällde språk som kommit att få stor betydelse i landet, som dari, pashto, tigrinska, somaliska eller mongoliska. Det beror bland annat på att auktorisation i mongoliska skett först och att det ännu saknas tolkar som klarat proven i pashto. Andra skäl kan vara att tolkar i dessa språk ännu inte har blivit föremål för förnyelse av sin auktorisation samt att intresset för att auktorisera sig i vissa språk generellt är litet. Många av dem som ansökte om förnyad auktorisation hade varit auktoriserade . Sex av tio hade varit auktoriserade och var tredje . Förnyelseansökningarna avsåg i flera fall även specialisering som rättstolk (30 ansökningar) eller sjukvårdstolk (17). Ett mindre antal tolkar (13) hade auktorisation med båda typerna av specialisering. I samband med prövning av ansökningar inhämtar Kammarkol- legiet underlag från belastnings/misstankeregister samt från avseende förekomst av skuld. Informationen biläggs akterna i form av tjänsteanteckningar. Vid utredningens genomgång av förnyade ansökningar noterades endast ett fåtal anteckningar från belastningsregistret. 39En aktgranskning genomfördes på Kammarkollegiet . 101auktorisationer var aktuella för omprövning. Av dessa bifölls och förnyades 82 (varav 10 i teckenspråk). Två tolkar kallades till kompletterande prov. Sex tolkar valde själva att inte förnya sina auktorisationer, ytterligare 10 tolkar hörde inte av sig trots påminnelser. 40Kammarkollegiet (2017). Tolkanvändningen i staten, s. 32. Tolkarna och deras arbetsmarknad Flertalet tolkar angav någon av de större tolkförmedlingarna som uppdrags- eller arbetsgivare. Cirka två tredjedelar angav privata för- medlingar men även kommunala förmedlingar förekom. Det var också vanligt att arbeta för flera olika förmedlingar eller uppdragsgivare. I stort sett samtliga tolkar redovisade erfarenheter som uppdragstagare, även om enstaka anställningar förekom vid för- medlingar eller, i ett fall, vid en statlig myndighet.41 Av Kammarkollegiets interna riktlinjer för granskning av för- nyelseansökningar framgår att en tolk ska ha minst 40 uppdrag för att få sin auktorisation förnyad. Hänsyn tas till att vissa språk har sämre förutsättningar genom att de inte är lika efter- frågade.42 Det anses vara tillräckligt för att säkra att tolkens språk- och tolkningsfärdigheter bibehållits, vilket är kraven för att aukto- risationen ska kunna förnyas.43 Utredningens genomgång visar att tolkarna uppvisade en betydande variation då det gällde antalet upp- drag i auktorisationsspråket och även (2013–2017). Redovisningen av sysselsättningsgrad är inte enhetlig i ansökningarna (uppdrag, timmar eller genomsnitt- lig arbetstid anges), men ger ändå underlag för att kunna göra en översiktlig bedömning av gruppens sysselsättningsgrad i yrket. Uppdrag och anställningar styrks med intyg, vilket innebär ökad säkerhet i uppgifterna. Intygen utfärdas t.ex. av tolkförmedlingar och arbetsgivare i form av ingivna fakturaunderlag eller liknande. Källa: Utredningens genomgång av förnyelseansökningar 2018 (N=71). 41I den aktuella gruppen noterades en mångårig heltidsanställning som tolk i arabiska vid . 42Kammarkollegiets interna riktlinjer för granskning av förnyelseansökningar (). 43Kammarkollegiet, underlag till utredningen, . Tolkarna och deras arbetsmarknad Utredningens sammanställning ger underlag för ett antal reflektio- ner. Inom samtliga kompetenskategorier ger de auktoriserade tol- karna uttryck för sjunkande förvärvsnivåer, det gäller särskilt sjuk- vårdstolkar som redovisar mycket låg andel av heltid () i yrket . Deras förvärvsintensitet låg på , vilket var i paritet med de grundauktoriserade tol- karna. Rättstolkarna redovisade en mycket hög sysselsättningsgrad under hela den aktuella femårsperioden. För samtliga kategorier auktoriserade tolkar syns också en förändring i uppdragsmönstret . Rättstolkarna redovisar färre uppdrag, som är mer omfat- tande, medan sjukvårdstolkar redovisar ett kraftigt ökat antal upp- drag men också kraftigt sjunkande sysselsättningsgrad. En rimlig bedömning är att uppdragen inom hälso- och sjukvården kommit att kortas och fragmentiseras, medan rättskedjans behov av rättstolkar fortsatt medger mer sammanhållna och omfattande uppdrag. En bidragande orsak till den utveckling som skett kan vara de skillnader i regelstyrning som finns mellan olika sektorer, där tolkning inom hälso- och sjukvårdsområdet helt saknar särskild reglering. Det genomgångna materialet är litet (avser 71 personer) och ska därför tolkas med försiktighet. Tolkarnas förhållandevis höga medel- ålder i den aktuella grupp som ansökt om förnyad auktorisation, kan i sig medverka till att förstärka de sysselsättningsmönster som redo- visats. Materialet ger också uttryck för en betydande variation inom respektive grupp. Det kan dock konstateras att det för auktoriserade tolkar med och utan specialisering kan finnas betydande möjligheter till ökad sysselsättning och fler uppdrag om offentlig sektor i ökad utsträckning efterfrågar deras tjänster. Uppdrag i ytterligare språk Knappt var fjärde tolk i utredningens genomgång angav att de hade haft uppdrag också i andra språk än det som ansökan om förnyad auktorisation avsåg. En mindre grupp tolkade i ytterligare två språk, främst språkpar som talas i grannländer eller tillhör samma språkfamilj (t.ex. tjeckiska – kompletterat med tyska, persiska – dari, polska – ryska). Omfattningen av uppdrag i dessa språk varierade. I regel gällde det ett fåtal uppdrag , men Tolkarna och deras arbetsmarknad det förekom även att 80–av heltid ägnades åt uppdrag i andra språk än det som förnyelseansökan avsåg. Erfarenheter från andra typer av arbete Utredningens genomgång visade att många tolkar även arbetar i andra yrken, t.ex. modersmålslärare, gymnasielärare, lärare i svenska som andraspråk, lärare i tolkutbildningar, på fortbildningskurser och pre- parandkurser på folkhögskolor och studieförbund. Det fanns också exempel på tolkar som arbetat som språkhandledare, experter och bedömare vid Kammarkollegiets tolkprov. Sju personer uppgav att de även var auktoriserade översättare, ytterligare sju att de åtog sig över- sättningsuppdrag. Även verksamhet som journalist, författare, nämn- deman och turistguide förekom. Ett fåtal personer uppgav att tolk- ningen utgjorde bisyssla vid sidan av heltidsanställning. Ordinarie anställning gällde jurist inom domstolsväsendet, beslutsfattare på , försäljningschef respektive sjuksköterska. Det förekommer även att tolkförmedlingar får anställningsstöd. Uppgifter från Arbetsförmedlingen som har be- gärt in visar att 192 personer fick anställning på en tolkförmedling med stöd – . Av drygt 75 företag har åtta fått stöd för minst fem personer. Det handlar om stöd för att anställa bl.a. tolkar, översättare, kundtjänstmedarbetare och administrativ personal. Typerna av anställningsstöd varierar, men underlaget visar att åtminstone 18 av stöden avser tolkar, över- sättare och språkvetare/lingvister.44 Arbetsförmedlingen kan bevilja en arbetsgivare anställningsstöd för att an- ställa en person som står långt från arbetsmarknaden. Subventions- graden kan som mest uppgå till av lönekostnaden.45 44Arbetsförmedlingen, underlag till utredningen, samt . De tolkför- medlingar med flest beslutade anställningsstöd var (28), Linguacom (24), (7), (6), (5), (5), (5) samt (5). 45www.arbetsformedlingen.se/For-arbetsgivare/Anstall-med-stod/ Rakna-ut-ersatt- ning.html#stod=2, (). Tolkarna och deras arbetsmarknad Arbetsförmedlingens webbplats erbjuder verktyg för arbets- givare att själva räkna ut subventionsgraden från staten till arbets- givare med anställningsstödet introduktionsjobb. Om månadslönen för heltid t.ex. är står Arbetsförmedlingen för (inklusive arbetsgivaravgift på 31,42 pro- cent), medan arbetsgivarens lönekostnad blir . Det innebär en subvention på . Vid antagande om en medellön om 2 000 för de 192 personer som erhöll anställningsstöd vid tolkförmedlingar den aktuella perio- den skulle den årliga statliga subventionen uppgå till . Arbetsgivare kan därutöver vid behov få bidrag för hand- ledning med under de första sex månaderna.46 De avtal som olika huvudmän tecknar med förmedlingarna reglerar om tolken förutom arvode även får ersättning för övertid, restid, spilltid och eventuell övernattning. tolktaxa gäller även för de myndigheter som använder det statliga ramavtalet. Taxan har i ökande omfattning kommit att bli vägledande för branschen, såväl inom offentlig som privat sektor. Domstolstaxan innebär t.ex. att högst en timmes tolkning utförd vid domstol av auktoriserad tolk med specialisering som rättstolk ger ett arvode om exklusive sociala avgifter och mervärdesskatt. Motsvarande ersätt- ning för utbildad tolk ligger på och för övrig tolk på . För andra myndigheter ligger taxan något lägre. Arvodesnivåerna kan också i övrigt skilja sig åt mellan olika huvud- män, t.ex. då det gäller avtal tecknade av kommuner och landsting. Auktoriserade tolkar ersätts normalt med högst arvoden även då andra typer av taxor tillämpas.47 granskning av ansökningar om förnyade aukto- risationer visar att det finns tolkar som redovisar relativt höga in- komster från tolkuppdrag. Årsinkomster på eller mer med genomsnittliga månadsinkomster om 60–80 000 kro- nor förekommer. Höga inkomster anges främst av heltidsarbetande 46www.arbetsformedlingen.se/For-arbetsgivare/Anstall-med-stod/Rakna-ut- ersattning.html#stod=2, . 47Närmare beskrivning ges i kapitel 13. Tolkarna och deras arbetsmarknad auktoriserade tolkar med specialisering som rättstolk eller sjukvårds- tolk. Genomgången visar även att många tolkar fakturerar för betyd- ligt lägre belopp och försörjer sig på annat än tolkning. Lönenivåer bland anställda tolkar Det är som utredningen tidigare konstaterat svårt att få fram upp- gifter om antalet anställda tolkar. Uppskattningsvis är minst 200 tol- kar anställda, bland annat vid privata tolkförmedlingars callcenters, på offentliga tolkförmedlingar samt hos några myndigheter, kom- muner och landsting. Några sådana exempel på arbetsgivare är Tolkservice (två tolkar anställda på ) och , där politikerna trots en bedömd merkostnad jämfört med att anlita tolkar som uppdragstagare beslutade att den kommunala tolkförmedlingen skulle anställa tre tolkar på heltid. Lönenivåerna varierar mellan 25–30 000 för heltid per månad.48 På de privata tolkförmedlingarnas callcenters är lönerna ofta lägre.49 Ett av de större företagen i branschen, Transvoice, uppger på sin webbplats att de vid utgången av 2016 hade 160 tolkar anställda.50 5.3.3Prognoser över nuvarande och framtida tolkbehov Det är generellt svårt att prognosticera det framtida behovet av tol- kar i olika språk inom offentlig sektor. Det avgörs i stor utsträckning av hur många asylsökande och andra migranter som kommer till och från vilka länder samt hur många av dem som beviljas uppehållstillstånd och ska etableras i samhället. prognoser visar på ett fortsatt högt mottagande . var prognosen 23 000 asylsökande och 29 000 för 2019.51 Även om antalet tolkuppdrag har minskat sedan rekordåren 2015/16 så bedömer flera aktörer en fortsatt relativt stabil efterfrågan på uppdrag . Tolkförmedling Väst, som med sina 336 000 genomförda uppdrag är den största tolkförmed- lingen i , gör bedömningen att behovet av tolk kommer 48Sundsvalls kommun, uppgifter till utredningen, . 49Uppgifter till utredningen i samband med fokugrupper med yrkesverksamma tolkar. 50Transvoices webbplats /Om-oss/Historik, . 51Migrationsverket (2018). Verksamhets- och utgiftsprognos, . Tolkarna och deras arbetsmarknad att vara fortsatt stort och att det är sanno- likt att en stor del av de nyanlända kommer att ha behov av tolk under sina första år i . Prognosen var 327 000 upp- drag, medan den är 345 000 uppdrag.52 Språkföretagen, en branschorganisation inom , har uppskattat att nyanlända i genomsnitt har behov av 150 timmars tolkning och att behoven är som störst under de 2–3 första åren. Arbetsförmedlingen bedömer att efterfrågan på tolkar har ökat med anledning av det ökade antalet nyanlända och att behovet bedöms kvarstå, vilket bidrar till att sysselsättnings- möjligheterna bedöms bli fortsatt mycket goda. Prognosen är att det kommer att bli en mycket liten konkurrens om tolkjobben.53 Med en relativt hög omsättning av tolkar, kommande pensions- avgångar och utredningens förslag om skärpta krav och ökade incita- ment innebär det att arbetsmarknaden för utbildade och auktori- serade tolkar bedöms vara fortsatt god. Det finns ett mindre antal intresse- och arbetstagarorganisationer som samlar olika grupper av tolkar i . Organisationerna kan tillvarata tolkars intressen och synpunkter och i vissa frågor också kanalisera detta för att påverka framtida utbildning och arbetsför- hållanden. Organisationsgraden är ännu förhållandevis låg. Bran- schen präglas främst av avropande offentliga aktörer och förmed- lingsbolag, som i regel tecknar ramavtal utan tolkarnas inblandning eller medverkan.