sou · H6B350 · 2018-06-19 00:00:00 — I public service-redo- visningen anges att bidraget fördelas på fem kategorier – långfilm, kortfilm, dokumentär, kulturdokumentär och talangsats- ningar. Det sistnämnda sker inom ramen för talangutvecklings- programmet Moving tillsammans med . har SVT ingått avtal för , varav till långfilm, till dokumentärfilm, till talangsatsningar, till kulturdokumentär och till kortfilm (SVT 2018a s. 43 f.). SVT har för kommittén uppgett att bolagets vision och mål med samarbetena inom film är att höja verkshöjden på svensk film så att den svenska filmen kan återta andelar från den utländska filmen i . har den svenska biograffilmen tappat i betydelse för besökarna och SVT ser som sin roll att ändra på detta. Bolaget menar dock att det är lika viktigt att säkerställa bredden inom svensk film så att den också kan vara en garant för en hög- kvalitativ produktion som riktar sig till en något smalare publik. Mot bakgrund av globaliseringen och digitaliseringen ser SVT ett behov av att ytterligare öka kvaliteten i sitt utbud för att stå sig i Vad ska public service göra och tillsammans med vem? konkurrensen mot de internationella aktörerna, bl.a. Netflix och HBO Nordic. SVT påbörjade därför en omfattande omläggning av sin verksamhet för att öka satsningarna på svenskt drama och svensk film. De medel som SVT nu investerar i film- produktion ger ett direkt ägande i filmerna som kan generera intäkter till bolaget, till skillnad från under filmavtalet, då en stor del av SVT:s medel fördelades som stödmedel via . 5.5.4Filmbranschen behöver stöd och transparens I filmpropositionen skriver regeringen att film är en av de viktigaste konstformerna . Film når ut till de allra flesta, oavsett ålder och bakgrund och kan både underhålla och inspirera till diskussioner och omprövning av sådant vi tagit för givet. Film som kännetecknas av hög kvalitet och som upplevs relevant för publiken, bidrar till att skapa arenor för samtal och samhällsdebatt. Genom att synliggöra en mångfald av röster och berättelser bidrar filmen till att stärka yttrandefriheten och är därmed en viktig del i en fungerande demo- krati (prop. 2015/16:132 s. 17 f.). Från att tidigare enbart ha visats i några få visningsfönster, på begränsade tider, finns film tillgänglig för alla, i en mängd olika visningsfönster, dygnet runt. Den digitala utvecklingen har revo- lutionerat möjligheten att konsumera men också att producera film och rörlig bild. På många sätt innebär den digitala utvecklingen nya möjligheter men den medför också utmaningar. Det handlar t.ex. om svårigheter att finansiera produktion av ny film och om den ökade illegala spridningen av upphovsrättsligt skyddat material. är ett litet språkområde. Precis som i de nordiska grann- länderna och i flera europeiska länder överlever inte den inhemska filmmarknaden utan statligt stöd i konkurrensen mot de globala aktörerna. Det är dyrt att producera film och ytterst få filmer lyckas gå med vinst varför de som är med och finansierar film tar en stor risk. Ledtiderna i filmproduktionen är långa, och många förutsätt- ningar kan av olika anledningar förändras en filmpro- duktion pågår. Filmbranschen kräver därmed finansiell förutsebar- het och stabila förutsättningar för att fungera. Det pågår förhandlingar mellan Film- och TV-producenterna () och SVT om s.k. normalvillkor för film där bl.a. olika Vad ska public service göra och tillsammans med vem? modeller för fördelning av rättigheter och intäkter diskuteras. Utgångspunkten för förhandlingarna är dels att produktionsbolagen inte är garanterade några andra intäkter än de som filmerna eller pro- duktionerna kan generera, dels att SVT inte längre bidrar med resurser till filmavtalet och därför kan de medel som SVT investerar i svensk film numera ge ett direkt ägande i filmprojekten, vilket kan generera intäkter för SVT. 5.5.5SVT ska fortsatt bidra till svensk filmproduktion Bedömning: SVT har en avgörande betydelse för svensk film och ska under kommande tillståndsperiod fortsatt bidra till utveck- lingen av svensk filmproduktion. Efterfrågan på svenska dramaserier är stor och dessa produktioner har därför stark ekonomisk potential. Det finns flera kommersiella tv-aktörer som satsar på kvalitativa dramaserier. Svensk film har inte samma utgångsläge. Trycket från de inter- nationella aktörerna och digitaliseringens påverkan på publikens sätt att konsumera innehåll har satt en redan pressad kulturell uttrycks- form under allt hårdare press. SVT:s roll som producent och beställare av svensk film är helt avgörande för den inhemska filmbranschen. För att svensk film ska kunna utvecklas, engagera och fortsatt nå framgångar både på hemmaplan och ute i världen är det viktigt att svensk film får det stöd och goda förutsättningar som den behöver. Därför är SVT:s besked om sin satsning på film (avsnitt 5.5.3) väl- kommet för den svenska filmbranschen. SVT har med sitt uppdrag i allmänhetens tjänst och sin stabila finansiering möjlighet att fort- sätta att ta ett stort ansvar för att bidra till att stärka den svenska filmen. Det ansvaret är en central beståndsdel i bolagets kulturupp- drag. Inom SVT:s breda innehållsuppdrag, som innebär att bolaget har ett särskilt ansvar för sådant innehåll som ger ett tydligt mer- värde i det samlade medieutbudet, bör det särskilt finnas plats för berättelser som aldrig hade fått berättats om det bara hade funnits en helt kommersiell marknad. På samma sätt kan SVT möjliggöra för kreatörer med en smalare inriktning att verka och utvecklas. Vad ska public service göra och tillsammans med vem? I vissa andra länder styrs public service-bolagen av betydligt fler villkor vad gäller deltagande i den inhemska filmproduktionen, jäm- fört med i . I exempelvis ställs krav på satsningarnas ekonomiska omfattning fördelat på respektive kategori av film och det finns även bestämmelser om begränsningar i bolagens möjlig- heter att förvärva och exploatera rättigheter i enskilda produktioner. SVT anser att dagens skrivningar som ålägger SVT ett ansvar för svensk film är tillräckliga. Precis som vad gäller andra delar av kultur- uppdraget, kan SVT utföra uppdraget på filmområdet på ett obero- ende och självständigt sätt, varför det inte finns anledning att reglera frågan närmare. Kommittén anser att SVT:s ansvar för att bidra till utvecklingen av svensk filmproduktion fortsatt ska vara en del av bolagets kultur- uppdrag och att dagens formulering, som kommer till uttryck i SVT:s sändningstillstånd, är ändamålsenlig. Inför den nuvarande till- ståndsperioden infördes krav i sändningstillståndet om att SVT:s mångsidiga kulturutbud skulle fördjupas, utvecklas och vidgas . Det gäller alltjämt SVT:s ansvar för svensk film. Diskussioner pågår som nämnts mellan FTVP och SVT om normalvillkor för film och aktörerna i branschen arbetar för att för- hålla sig till nya förutsättningar efter filmavtalet. En närmare reglering av SVT:s ansvar för film kan riskera att föregripa den process som pågår och få effekter som inte skulle gynna samspelet i filmbranschen. Av SVT:s sändningstillstånd framgår även att bolaget inom ramen för sitt kulturuppdrag ska svara för en omfattande produktion av kulturprogram i vid mening, där särskild vikt ska läggas vid drama- produktion. Ansvaret för dramaproduktionen är en viktig uppgift för SVT varför också det kravet bör bestå oförändrat under kom- mande tillståndsperiod. Vad ska public service göra och tillsammans med vem? 5.5.6SVT ska redovisa sitt engagemang för svensk film Förslag: SVT ska i underlag inför kommande tillståndsperiod redovisa hur bolaget avser att satsa på svensk filmproduktion. SVT ska även i de årliga public service-redovisningarna redovisa och följa upp hur engagemanget för svensk film fortlöper, samt redogöra för eventuella förändringar av bolagets satsning på film framöver. Eftersom SVT är en avgörande aktör i den svenska filmbranschen får det stor påverkan hur bolaget väljer att satsa sina medel på film. Filmbranschen behöver långsiktiga och stabila förutsättningar. Det finns få stora aktörer på den svenska filmmarknaden och hur dessa aktörer agerar och samspelar påverkar hela den svenska film- branschen. För att ge svensk film bättre förutsättningar att kunna planera långsiktigt behöver transparensen kring SVT:s satsning på filmproduktion öka. Därför föreslår kommittén att det skrivs in i anslagsvillkoren att SVT i ett underlag inför kommande tillstånds- period ska redovisa hur bolaget avser satsa på svensk filmproduktion under hela tillståndsperioden och vilka målsättningar SVT har med sin satsning (se vidare avsnitt 9.2.1). Även om det blir svårt för SVT att med närmare precision redogöra för planerade satsningar på film under kommande tillståndsperiod kan information om bolagets ambitionsnivå och planerade riktning ändå ge filmbranschen ökad förutsebarhet och skapa större trygghet. I anslagsvillkoren infördes ett krav på att SVT ska redo- visa omfattningen av och formerna för företagets engagemang för utvecklingen av svensk filmproduktion. SVT ska även fortsättnings- vis i de årliga public service-redovisningarna följa upp hur engage- manget för svensk film fortlöper, samt redogöra för om bolaget ser behov av förändringar i satsningen framöver. Detta för att skapa en flexibilitet för SVT att kunna revidera sin satsning på svensk film allteftersom. Vad ska public service göra och tillsammans med vem? 5.6Ansvar för att stärka en livskraftig produktionsmarknad 5.6.1Krav på mångfald i produktionen I bolagens sändningstillstånd finns likalydande krav på att SR, SVT och UR ska verka för mångfald i programverksamheten genom en variation i produktionsformer. Vid sidan om en betydande egen pro- gramproduktion ska utläggningar, samarbetsprojekt och inköp av program bidra till denna variation liksom utomståendes medverkan i den egna programproduktionen. Därutöver innehåller tillstånds- villkoren för och om kulturutbud krav på att bolagen på egen hand och i samarbete med externa producenter och utövare ska svara för en omfattande produktion av kulturprogram i vid mening. Utöver de uttryckliga kraven på utläggning av produktion innehåller också flera av innehållsbestämmelserna skrivningar om att bolagen ska erbjuda ett varierat eller mångsidigt programutbud inom de olika programkategorierna. I anslagsvillkoren anges även att SR, SVT och UR i dialog med externa produktionsbolag ska säkerställa att företagens organisation för inköp och beställning av extern produktion präglas av tydlighet. SR och UR har krav på sig att i sina budgetunderlag ange i vilken utsträckning bolaget avser att satsa på extern radioproduktion. Kommittén föreslår att kravet tas bort, se avsnitt 7.4.6. Ett minimikrav på anlitande av självständiga producenter vad gäller tv-sändningar ställs också i 5 kap. 7 § radio och tv-lagen (2010:696). Där anges att av den årliga sändnings- tiden eller av programbudgeten ska avse program av europeiskt ursprung som har framställts av självständiga producenter. Bestämmelsen svarar mot artikel 16 i AV-direktivet.1 1Europaparlamentets och rådets direktiv /13/EU av om samordning av vissa bestämmelser som fastställs i medlemsstaternas lagar och andra författningar om till- handahållande av audiovisuella medietjänster. Vad ska public service göra och tillsammans med vem? 5.6.2Förändringar inför nuvarande tillståndsperiod Den förra public service-utredningen analyserade programföre- tagens beställarroll gentemot externa producenter, omfattningen av den externa produktionen och huruvida det var lämpligt att ytter- ligare reglera utläggningen av produktion på externa producenter. Utredningen fann att det inte var ändamålsenligt att reglera hur stor andel som skulle läggas ut på externa producenter. Det ansågs inte främja konkurrensen mellan extern och intern produktion. I stället föreslogs en modell för momskompensation som syftade till att öka konkurrensneutraliteten mellan intern och extern produktion. En ökad konkurrensneutralitet skulle enligt utredningen bidra till att den bästa programidén eller genomförandet i större utsträckning skulle vara styrande i valet av om produktionen ska göras internt eller externt (se mer om momskompensation under avsnitt 5.6.5 nedan). Utredningen föreslog även att kravet på och UR att i budget- underlaget ange i vilken omfattning företagen avser lägga ut radio- produktion på externa produktionsbolag skulle tas bort. Vidare ansåg utredningen att ingen ytterligare reglering gällande rättigheter skulle införas avseende utläggningar på externa producenter. I stället föreslogs att regeringen vid halvtidsöversynen skulle göra en ut- värdering av hur SVT:s normalvillkor för produktionssamarbeten, som för utredningen inte var färdigförhandlade, på- verkade de externa producenterna (2012:59 s. 247 ff.). Regeringen delade till stora delar utredningens bedömning och betonade att bolagen fortsatt skulle arbeta för att säkerställa att deras organisationer för inköp och beställning av extern produktion präglades av tydlighet och att detta arbete fortsatt skulle ske i dialog med de externa produktionsbolagen. Ingen ytterligare reglering av rättigheter föreslogs i fråga om utläggningar på externa producenter. Regeringen delade utredningens bedömning att normalvillkorens effekt skulle utvärderas under den kommande halvtidsöversynen. Regeringen instämde dock inte i utredningens förslag om att ta bort kraven på och UR att i förväg redovisa hur mycket de avser lägga på extern radioproduktion. Kraven infördes för att stimulera bolagen till ökad extern produktion och regeringen menade att de fortsatt fyllde en viktig funktion genom ökad transparens gentemot de externa radioproducenterna. Vad ska public service göra och tillsammans med vem? Regeringen valde inte heller att gå vidare med utredningens för- slag om att införa en modell för momskompensation. Som skäl för detta angavs bl.a. oklarheter om vilka varor och tjänster som skulle kunna omfattas av modellen, samt att förslaget skulle innebära extra kostnader för avgiftsbetalarna (prop. 2012/13:164 s. 88 ff.). 5.6.3Public service-bolagens externa produktion SR och SVT har en särställning som beställare av radio- respektive tv-innehåll. Inom exempelvis barngenren och dokumentär är SVT i princip den enda beställaren av rörligt innehåll i , vilket gör bolagets ställning mot vissa produktionsbolag stark. På radio- området har SR en avgörande roll som beställare eftersom bolaget i huvudsak är den enda beställaren av radioproduktioner i . UR är med sitt specifika uppdrag inte en stor beställare av innehåll. Bolaget är däremot beroende av att det finns nischade produktions- bolag som kan leverera innehåll för att UR ska kunna uppfylla kravet på en variation i produktionsformer. SR redovisar inte antalet externt producerade timmar utan väljer att redovisa baserat på kostnad för att producera innehållet. Detta eftersom en uppdelning av helt externt innehåll inte låter sig göras, enligt SR. Kostnaden för externa produktionsbolag, samproduk- tioner och förvärv av sändningsrätter uppgick till , vilket innebär en minskning då motsvarande kost- nader uppgick till . SR uttalade att bolaget avsåg fortsätta på samma nivå och om möjligt även öka den, men utvecklingen har i stället varit den motsatta. 2017 uppgav SR att bolaget anlitade 1 674 externa bolag. Några av bolagen har levererat flera program eller serier, medan andra endast haft enstaka uppdrag eller varit medverkande i SR:s egna produktioner. Merparten av de anlitade bolagen är enligt SR enmansbolag. Antalet arvoderade med- verkande uppgår 2017 till 1 490 men antalet har minskat successivt . Det beror enligt SR på att bolaget har tills- vidareanställt fler medarbetare (2018a s. 120 f.). Vad ska public service göra och tillsammans med vem? SR använder sig av externa produktionsbolag och medverkanden i alla programkategorier, förutom nyhetssändningar och nyhets- program. Även musikläggningen görs internt. produktioner bygger till stor del på utomstående dramatiker, regissörer och skådespelare. SR använder sig av produktionsbolag som är utspridda över hela landet i syfte att få en bred variation i utbudet (dnr Komm2017/00395-74). SR väljer ut samarbetspartners för extern produktion antingen genom att gå ut och efterfråga idéer eller genom att idéer presenteras för bolaget. Utgångspunkten är att gå vidare med de bästa program- idéerna till det mest rimliga priset. SR arrangerar särskilda pitch-till- fällen och erbjuder dessutom utbildningsmöjligheter för externa bolag. Arbetet med att förbättra, förenkla och effektivisera hanteringen för externa bolag pågår enligt SR kontinuerligt och på SR:s webbsida publiceras information om hur och när man efter- frågar program, vad och av vilka bolag som produktioner har köpts in, samt hur man skriver programförslag och levererar program. SVT arbetar med fyra typer av utbudsproduktion: egenproduktion, produktionsutläggning till externa bolag, samproduktioner och inköpta program (visningsrätter). var av SVT:s förstasända utbud egenproducerat – en stor del av det egen- producerade innehållet var nyheter och . Utländska inköp stod för och produktionsutläggningar, samproduktioner och svenska förvärv svarade för av utbudet i SVT. Av allmänproduktionens sammanlagda var producerat i samarbete med eller inköpt av utomstående svensk producent, vilket är en liten minskning . Det är främst inom genrerna fiktion och drama, underhållning, fritidsfakta och dokumentär som innehållet tas fram av externa pro- ducenter. 2017 betalade SVT för produktions- utläggningar, samproduktioner och visningsrätter. Det är en ökning med nästan 100 miljoner (SVT 2018a s. 54). SVT uppger att bolaget använder sig av produktionsbolag som finns i hela landet. Externa producenter kan löpande vända sig till SVT:s programchefer för att presentera ett nytt programförslag och Vad ska public service göra och tillsammans med vem? de förslag som ligger i linje med har sedan möj- lighet att gå vidare till produktion. För att möjliggöra för digital hantering av programförslag har bolaget skapat tjänsten SVT Pitch där både externa bolag och intern personal kan registrera sina innehållsidéer. Den fungerar som en sam- arbetsplattform och syftar till att öka säkerheten och transparensen kring idépresentation för bolaget. SVT utvärderar både program och själva samarbetet efter genom- förda produktioner samt för löpande samtal med Oberoende filmares förbund och FTVP för att se hur bolaget kan bli en bättre sam- arbetspartner och ha goda relationer till produktionsbolagen (dnr Komm2017/00395-75). I syfte att öka transparensen mellan SVT och produktionsbolag och fria filmare så har företaget efter förhandlingar med bl.a. FTVP formulerat s.k. normalvillkor, som finns publicerade på SVT:s B2B- webbsida. Normalvillkoren ligger till grund för det dagliga produk- tionssamarbetet och anger inriktningen på de villkor som gäller vid produktionssamarbeten av all tv-produktion som inte är nyheter, sport eller inköp av färdiga samarbeten. Normalvillkoren omfattar villkor för kategorierna underhållning, fakta och reality, dokumentär och kultur, samt drama, men omfattar inte filmproduktion. För- handlingar om normalvillkor även för filmsamarbeten pågår, vilket redogörs för i avsnitt 5.5. UR har en förhållandevis låg grad av extern tv-produktion. Av totalt 3 216 producerade timmar tv var produktions- utlägg, samt samproducerat innehåll. Avseende radio- produktion var andelen extern produktion större – av totalt 396 pro- ducerade timmar radio var producerade av externa produktionsbolag (UR 2018 s. 46). Vissa samarbetspartners söks aktivt upp med riktade förfråg- ningar, men UR tar även emot spontana programförslag från externa bolag. UR uppger att man strävar efter transparens och tydlighet i processerna bl.a. genom information på sin webbsida. Kriterierna för UR:s urval är bl.a. ett identifierat behov hos en prioriterad målgrupp och att programmet i fråga gör skillnad och kommer till användning Vad ska public service göra och tillsammans med vem? på ett adekvat sätt. Enligt uppgifter från UR strävar bolaget efter en mångfald i val av externa producenter (dnr Komm2017/00395-73). UR har systematiskt arbetat för att initiera samarbeten med externa producenter som UR inte har samarbetat med. Målet är att sprida uppdragen så mycket som möjligt för att bidra till pluralism på produktionsmarknaden. Det arbetet har resulterat i att fler externa producenter numera har god kännedom om vilka krav som ställs på ett UR-program, vilket har resulterat i att marknaden av potentiella samarbetspartner för UR har breddats. UR uttalade att det var möjligt att öka andelen utlägg, men dessa har i stället minskat. Bolaget menar att det är svårt att lägga ut vissa program på externa producenter, exempelvis program på nationella minoritetsspråk och teckenspråk, eftersom den speciella kompetens som krävs för dessa program oftast inte finns inom pro- duktionsbolagen. Utöver SVT är TV4, Discovery och MTG de största beställarna av rörligt innehåll från externa produktionsbolag. FTVP uppger att det finns cirka 15–20 något större produktionsbolag och därutöver ett stort antal enpersonsföretag som är verksamma inom den svenska produktionsmarknaden. Av FTVP:s 114 medlemsföretag är ett tiotal lokaliserade utanför , varav tre i och ett i . Den sammantagna nettoomsättningen bland FTVP:s med- lemsföretag uppgick till strax . minskade omsättningen med . redovisade och ett regeringsuppdrag om införande av produktionsincitament och finan- sieringsstimulanser för filminspelningar. I rapporten bekräftas bilden av att det inom film- och tv-branschen är vanligt med enpersons- företag och småföretag med ett fåtal anställda – en tendens som har stärkts , vilket enligt bedömningen tyder på en hårdnande konkurrens eller en vikande marknad (2017 s. 123 ff.). Det konstateras också i rapporten att film- och tv-branschen går igenom stora förändringar och möter stora utmaningar. Vad ska public service göra och tillsammans med vem? bidraget till BNP har tillväxten varit svag inom kate- gorin film och tv, jämfört med de kulturella och kreativa näringarna i stort och jämfört med hela ekonomin. har utveck- lingen även varit svag sett till det totala antalet sysselsatta i den svenska film- och tv-branschen. Marknaden har visserligen vuxit för produktionsbolagen, men bidraget till BNP har utvecklats svagt, vilket enligt och tyder på att produk- tiviteten inte har ökat mycket och konkurrenskraften har därmed varit svag. Rapporten om produktionsincitament har remitterats och frågan bereds inom . Den största utmaningen är att finansiera produktionerna. Pro- duktionsbolagens verksamhet kräver ofta stora utlägg i början. Eftersom all idéutveckling sker på bolagens bekostnad och få idéer går vidare till produktion, lägger produktionsbolagen mycket tid på arbete som aldrig genererar några inkomster. Just förproduktions- fasen och möjligheten att utveckla nya produktioner eller format är det som framför allt blir lidande. Vinsterna kommer ofta sent i pro- cessen, framför allt avseende film, vilket innebär att bolagen tar stora risker. Små och mellanstora företag har därför svårt att hitta privat finansiering och därmed begränsas företagens produktutveckling. Kvalitativt innehåll är en ökande konkurrensfördel på film- och tv-marknaden. Jakten på den nästa stora tv-serien eller filmen gör att redan stora aktörer vill stärka sin ställning i konkurrensen, t.ex. som köpte . Nya typer av aktörer, som e-handels-, plattforms- eller teknikaktörer, visar också intresse för att producera eget innehåll. Bl.a. Amazon och ger sig nu in på produktionsmarknaden. Det finns en stor efterfrågan på svenskproducerat innehåll och enligt FTVP står sig svenska pro- duktioner väl i den internationella konkurrensen. Men eftersom den inhemska produktionsbranschen lider av dålig lönsamhet är möjlig- heterna att utveckla nytt kvalitativt innehåll och att kunna kapitali- sera på sin produktion mer begränsade .