sou · H6B323 · 2018-03-28 00:00:00 — an- svarar för att samordna de olika åtgärderna som behövs. För den som inte är anställd vilar rehabiliteringsansvaret på den enskilde. gör bedömning av behovet av rehabili- teringsersättning, men står inte för insatserna. Återkommande synpunkter från konstnärer är att de som är utan anställning, ex- empelvis frilansare, och får skador har svårt att få rätt till ersättning för behandling. Det gäller förebyggande behandling, behandling och rehabilitering. Ett alternativ är en privat sjukförsäkring, men det innebär en extra kostnad. Dessutom har regeringen föreslagit att dessa sjukför- säkringar ska förmånsbeskattas vilket i praktiken gör dem ännu dy- rare.71 Rätt rehabilitering har stor betydelse för en människas möjlig- heter att kunna återvända till arbetslivet och få sin försörjning. Som det konstaterats ovan nyttjar konstnärerna överlag socialför- säkringssystemen i mindre grad än befolkningen i stort. När det gäller arbetsmarknadsstödet är andelen dock högre bland konstnä- rer (12,) än i befolkningen som helhet (8,). 71 Budgetpropositionen 2018 (prop. 2017/18:1), s. 312. Arbetslöshetsförsäkringen består av en grundförsäkring och en frivillig inkomstrelaterad försäkring. Arbetslöshetskassorna utreder och beslutar om rätten till arbetslöshetsersättning i det enskilda fallet. Det finns 27 självständiga arbetslöshetskassor med cirka 3,5 miljoner medlemmar. De allra flesta är knutna till olika fackförbund. De konstnärer som till exempel tillhör fackförbundet är medlemmar i , akademikernas erkända arbetslöshets- kassa. Unionens arbetslöshetskassa har en kultursektion där många konstnärer är medlemmar. Det är arbetslöshetskassorna som utreder rätten till arbetslös- hetsersättning, som beslutar om och betalar ut den. De svarar också på frågor om arbetslöshetsförsäkringen. Arbetsförmedlingen ger viss information om arbetslöshetsförsäkringen och meddelar ar- betslöshetskassorna om arbetssökande t.ex. inte är aktivt sökande. Ersättningen från a-kassan baseras i normalfallet på den genom- snittliga inkomsten . Ersättningen är, för den som har rätt till inkomstrelaterad er- sättning, av lönen upp till en lön på , max per dag. sänks ersätt- ningen till max och sänks procentsatsen till med bibehållet tak på . För den som är helt arbetslös under hela ersättningsperioden räcker de , som är en ersättningsperiod, . För den som har barn kan ersättningsperioden för- längas med . Deltidsarbetslösa kan ha inkomst och deltidsersättning från a- kassan under högst 60 veckor.72 Det spelar ingen roll hur stor andel som är jobb under varje av dessa veckor.73 Den som erbjuds ett uppdrag under sin arbetslöshet uppmanas att kontakta sin a-kassa för att utreda om uppdraget räknas som verksamhet i eget företag 72Den så kallade 75-dagarsregeln i a-kassan togs bort . Regeln innebar att rätten till a-kassa tog slut för deltidsarbetande och då hade man att välja mellan att fortsätta jobba deltid utan a-kassa eller att bli arbetslös på heltid med a-kassa. Med de nya reglerna får de som arbetar deltid rätt till a-kassa . Enligt var den gamla regeln förödande för konstnärer, men effekterna av de nya reglerna kommer att bli synliga först . 73KLYS har i sitt yttrande över PSFU föreslagit att det inte ska finnas någon 60- veckorsgräns för den som söker heltidstjänster. eller som anställning. Räknas det som uppdrag i egen verksamhet betalas ingen a-kassa ut oavsett om uppdraget är på heltid eller inte. Räknas det däremot som en anställning kan det vara möjligt att kunna få viss a-kassa . Konstnärer har en egen regel för hur inkomst från gage ska räk- nas om till tid vid arbetslöshet.74 Gaget räknas som i timlön för att få fram vilken arbetstid ett gage ska motsvara. Det har dock framförts från ett flertal arbetslöshetskassor att det är otydligt vilka yrkesutövare som ska bedömas utifrån det schabloni- serade timlönebegreppet.75 Det finns även en särskild regel för yr- kesutövare av yrken som kräver ”exempelvis förberedelse- eller repetitionstid”. Sådan tid får räknas med i arbetsvillkoret för att kvalificera sig för a-kassa.76 Regeringen har tillsatt en särskild utredare med uppdrag att lämna förslag till en ny effektivare arbetslöshetsförsäkring för fler, grundad på inkomster. Utredaren ska analysera och lämna förslag till hur en arbetslöshetsförsäkring grundad på inkomster kan ut- formas, analysera vilka ändringar som behöver göras inom arbets- löshetsförsäkringen och lämna förslag till en ny lag och förordning om arbetslöshetsförsäkring, och analysera och lämna förslag till hur villkoren i arbetslöshetsförsäkringen kan utformas så att fler kvali- ficerar sig för arbetslöshetsersättning. Enligt direktiven ska utreda- ren i relevanta delar bl.a. beakta betänkandet från konstnärspoli- tiska utredningen.77 En fråga som blir aktuell för allt fler, inte minst för konstnärer, är hur egenanställning ska räknas när det gäller a-kassa. är det allt fler som väljer att fakturera uppdrag genom faktureringsföre- tag. Uppdragstagaren blir anställd i företaget som uppdraget utförs hos kund och det är företaget som fakturerar 74IAFFS 2016:3, 7 kap 6 §. 75IAF Rapporter Översyn av branschspecifik specialreglering, 2017:3 och Arbetslöshets- kassornas hantering av branschspecifika regler och verksamhetsområden, 2012:9. 76IAFFS 2016:3, 7 kap 6 §. kunden, betalar ut lön till uppdragstagare och dessutom redovisar moms, skatter och sociala avgifter till skattemyndigheterna. Det råder delade meningar om hur egenanställningar genom faktureringsföretag ska räknas när det gäller a-kassa. Frågan är om konstnären ska ses som en självständig eller osjälvständig upp- dragstagare. Det finns ett antal domstolsavgöranden som ger viss vägledning för a-kassorna. Konstnärsorganisationer som KLYS menar att det ändå saknas generella regler.78 Det kan vara svårt att beräkna a-kassa för den som har inkomst både från anställning och från näringsverksamhet. Detta är en verk- lighet som många konstnärer och andra kombinatörer lever med . Ett problem gäller möjligheten att ha näringsverksamheten kvar om en anställning upphör. Den som till exempel haft en hel- tidssysselsättning , och bedriver enskild nä- ringsverksamhet vid sidan om kan, om heltidsarbetet upphör, få räkna firman som bisyssla. Därmed finns rätt till a-kassa utan att firman behöver läggas ner. Under arbetslösheten får arbetet i fir- man inte vara mer än tidigare och det måste vara möjligt att ta en ny heltidstjänst. Det kan också gå, enligt ”kombinatörsregeln”, att ha deltidsarbete och anses ha den enskilda näringsverk- samheten på deltid.79 Anställningen ska ha varit minst och arbetet i firman högst i genomsnitt före arbetslösheten. För att få a-kassa som företagare ställs krav på att verksamheten ska upphöra. Tanken är att a-kassan inte ska bli en inkomst- utfyllnad i företag med låg lönsamhet. I dessa regler skiljer man inte på de olika företagsformerna som firma och fåmansaktiebolag. I stället används begreppet företagare. Med företagare avses fysisk person som bedriver näringsverksamhet och personligen utför ar- bete i och som han eller hon har ett väsentligt inflytande över.80 Det ställs stora krav på företagaren för att verksamheten ska anses ha upphört, så att företagaren kan få a-kassa. 78KLYS (2017). Råd om faktureringsföretag, s. 8. 795 e § Förordning (SFS 1997:835) om arbetslöshetsförsäkringen. 8013 kap 1 §. 71 Inkomstskattelagen (1999:1229) och 34 § . En företagare kan lägga sitt företag vilande under företagets hela verksamhet. Det krävs dock att det har förflutit verksamheten återupptogs, innan företagaren eller en närstående personen kan lägga verksamheten vilande på nytt och få rätt till arbetslöshetsersättning. Om mindre än förflutit sedan verksamheten återupptogs måste företagaren eller den närstående ha upphört definitivt med verksamheten för att få rätt till ersättning.81 Frågan är om de strikta reglerna för företagare främjar konstnä- rers möjligheter att ta sig ur arbetslösheten eller om de snarare låser fast dem. Det finns en diskussion om detta absoluta krav på ned- lagd verksamhet ökar risken för att kvarstå i arbetslöshet. Från bland annat KLYS har framförts förslag på möjligheten att få skicka ”en enstaka faktura”.82 Förslaget öppnar dock för att kunna faktu- rera hur stort belopp som helst avseende hur som helst. Detta kan leda till ytterligare svåra gränsdragningsproblem och olika tolkningar av reglerna. Allmän ålderspension och olika stöd En av grundpelarna i det svenska pensionssystemet är att man ge- nom arbete får rätt till pension, dvs. en inkomstgrundad pension. Förutom arbetsinkomster under hela livet ger föräldraförsäkringen, bidragsdelen i studiemedel och värnplikt pensionsrätt. Sjukpen- ning, a-kassa och sjuk- och aktivitetsersättning tillhör de socialför- säkringar som ger pensionsrätt, eftersom de baseras på inkomst- bortfall. Försörjningsstöd, ofta kallat socialbidrag, ger däremot inte pensionsrätt. För att få högsta möjliga avsättning till allmän pension krävs en månadslön på , vilket motsvarar 7,5 inkomst- basbelopp i beskattningsbar årsinkomst 2017. Alla kan dock inte arbeta ihop så mycket pensionsrätt att det ger en tillräcklig pen- sion. Därför finns ett grundskydd – garantipensionen. 82KLYS yttrande över socialförsäkringsutredningen trygghet och bättre försäkring (SOU 2015:21) . pensionen är en socialförsäkring som finansieras över statsbudge- ten och inte inom ramen för det allmänna pensionssystemet. De allra flesta som får garantipension, får det som utfyllnad till den intjänade inkomstpensionen och premiepensionen. Bostadstillägg kan den få som har under i pensionsinkomster. Bostadstillägget är inkomstprövat. Det går att ha arbetsinkomster på utan att bostadstillägget påverkas. I budgetpropositionen föreslår regeringen en höjning av taket på bostadstillägget till . Närmare 300 000 personer har bo- stadstillägg för pensionärer. Äldreförsörjningsstöd ges till den som, med pension och bo- stadstillägg, har under en skälig levnadsnivå efter att boendet är betalt. Som skälig levnadsnivå 2018 räknas för ensamstående och för gift, sambo eller registrerad partner. Av de cirka 20 000 personer som får äldre- försörjningsstöd är det många som invandrat till i vuxen ålder och inte kvalificerar sig för full garantipension. Denna grupp förväntas växa. har cirka 700 000 personer del av något grund- skydd, alltså garantipension, bostadstillägg och/eller äldreförsörj- ningsstöd. Om konstnärer inte får ut den ersättning som är relate- rad till den faktiska inkomsten innebär det också att de inte får den fulla pensionsgrundande inkomsten från olika socialförsäkringar. De riskerar alltså inte bara sämre ersättningar under arbetslivet utan även att få sämre pensioner. De allra flesta löntagare, , har en kollektivavtalad tjänstepension. Dessutom kan löntagare utanför kollektivavtalet få en privat tjänstepension av sin arbetsgivare. Kollektivavtalen ger vanligen ytterligare skydd i form av högre sjukersättning, högre föräldrapenning, arbetsskadeförsäkring, omställningsförsäkring, m.m. I dagens kollektivavtal finns vanligtvis ingen minsta anställ- ningstid för att få avsättning till tjänstepension. Kollektivavtal där all arbetstid räknas är positiva för konstnärer och andra kombina- törer. Många konstnärer har någon form av tjänstepensioner (se kapi- tel 9). Har de inte haft långa perioder av fasta anställningar är det sannolikt att de har många små skvättar av tjänstepensioner enligt olika kollektivavtal, ofta från försörjningsjobb utanför den konst- närliga verksamheten. Ett problem med många små skvättar är att de avgifter som varje försäkringsbrev har tär på kapitalet och ger därmed mindre pension än motsvarande kapital i en enda försäk- ring. Frågan om att göra det enklare att flytta ihop olika tjänste- pensioner har aktualiserats i olika sammanhang. Det skulle gagna många, inte minst konstnärer. Enskilda näringsidkare och personer som under hela inkomståret inte får avsättning till tjänstepension har möjlighet att spara i privat pensionsförsäkring med skatteavdrag. Beloppet får högst motsvara av överskottet/lönen före skatt, maximalt 10 prisbas- belopp, motsvarande (2018). Villkoret för skatte- avdraget är att det inte får finnas några tjänstepensionsinbetal- ningar . Det är negativt för konstnärer och andra som för sin försörjning tar kortare anställningar där det finns kollektivavtal. För dem med lågt överskott eller lägre lön är det dock bättre att inte göra avdrag, utan i stället låta hela överskottet ligga till grund för allmän pension. Utbetalning från en privat pensionsförsäkring inkomstbeskattas och läggs på toppen av pensionerna. Det kan därmed sänka nivån på bostadstillägget. Annat privat långsiktigt sparande är antingen beskattat (investeringssparkonto och kapital- försäkring) eller beskattas som inkomst av kapital (sparkonto, di- rektägda fondandelar, aktier och obligationer m.m.). De påverkar därmed inte bostadstillägg och andra stöd på samma sätt. Skattesystemet är detsamma för konstnärer som för andra in- komsttagare med ett undantag för den som både har inkomst från sin firma och inkomster från anställning. Konstnärer kan göra av- drag för ett underskott i näringsverksamheten direkt mot samma års anställningsinkomster. Det finns ingen övre gräns för avdraget men det gäller bara det aktuella årets underskott, inte för inrullande underskott. Det måste dock vara en viss nivå på verksamheten i firman. Inkomsten i den konstnärliga verksamheten måste och de tre föregående varit minst ett halvt in- komstbasbelopp i genomsnitt.83 Konstnärlig verksamhet som går med underskott kan därmed sänka den totala inkomstskatten. Detta blir med andra ord ett indirekt stöd till konstnärer via be- skattningen. Som medlem i EU har att utgå från de villkor som formule- ras i det s.k. mervärdesskattedirektivet. Enligt det ska medlems- länderna ha en normalskattesats som inte får understiga och därutöver tillåts en eller två reducerade skattesatser som dock inte får vara lägre än . I gäller normalskattesatsen , medan de reducerade skattesatserna är 12 respektive 6 procent.84 Den lägsta mervärdesskattenivån är ofta kallad kultur- momsnivån, eftersom den gäller för stora delar av kulturområdet. De reducerade skattesatserna får bara tillämpas på varor och tjänster som anges i en bilaga till mervärdesskattedirektivet. Där ingår bl.a: –Tillhandahållande, inklusive lån från bibliotek, av böcker (inbe- gripet broschyrer, foldrar och liknande trycksaker, bilder-, tecknings- och målarböcker för barn, noter i tryck eller manu- skript, kartor och hydrografiska och liknande förteckningar), Rättslig vägledning (Dnr 131 805757-09/11). 84Mervärdesskattelagen (1994:200). dagstidningar och tidskrifter, förutom sådana som helt eller hu- vudsakligen är ägnade åt reklam. –Tillträde till föreställningar, teatrar, cirkusar, marknader, nöjes- parker, konserter, museer, djurparker, biografer, utställningar och liknande kulturella evenemang och anläggningar. –Mottagning av radio- och TV-sändningstjänster. –Tillhandahållande av tjänster av författare, kompositörer och utövande konstnärer samt royaltyer till dessa. I samma bilaga sägs också att reducerad mervärdesskatt inte får tillämpas på tjänster som tillhandahålls på elektronisk väg. Det är den formuleringen som gör att mervärdesskatten på digitala tid- ningar och böcker inte kan läggas på en reducerad nivå. Kommis- sionen har dock föreslagit en ändring av direktivet så att även digi- tala utgåvor ska kunna ha den reducerade nivån. Alla ändringar av direktivet måste beslutas enhälligt av medlemsländerna och har frågan fastnat på att två länder motsätter sig den föreslagna ändringen. I har kultur- och finansministrarna lovat att den s.k. digitalmomsen ska sänkas så snart direktivet ändrats. Det finns däremot inga besked om när det kan ske. Alla reducerade skattesatser ger i större eller mindre grad upp- hov till gränsdragningsproblem. Eftersom stora delar av kulturom- rådet omfattas av den lägre skattesatsen är det förhållandevis van- ligt med gränsdragningsproblem just där. Inom bild- och formom- rådet finns samtliga skattesatser representerade. Följande lista är hämtad från : –Arvoden för konsultarbeten, juryarbeten, viss undervisning, visning av utställning, föredrag m.m. –Fasta utsmyckningar som utförs på plats. –Konsthantverk, brukskonst. –Skissarvoden, när konstnären inte får uppdraget. –Skulpturer och textila verk som görs i en upplaga på fler än åtta exemplar. –Upphovsrättsersättningar, dvs. betalning för överlåtelse eller upplåtelse av rätten att publicera och mångfaldiga ett fotografi eller reklamalster. –Försäljning av lös konst, dvs. oljemålningar, akvareller, grafiska blad och skulpturer (begränsad upplaga) m.m., gäller endast när det är upphovspersonen eller dennes dödsbo som äger konst- verket vid försäljningen. –Import av konstverk, från ett land utanför EU till ett EU-land. –Upphovsrättsersättningar, dvs. betalning för överlåtelse eller upplåtelse av rätten att publicera och mångfaldiga en bild, som inte är fotografi eller reklamalster. Det finns med andra ord flera undantag från den mervärdesskatte- nivå på som huvuddelen av kulturområdet omfattas av. Vissa delar av den konstnärliga verksamheten omfattas inte alls av mervärdesskatteplikt. Social bakgrund och jämställdhet Det underlag utredningen inhämtat visar att det är vanligt att konstnärer kommer från hem med välutbildade föräldrar. har andelen kvinnor ökat och, sett över hela konstnärsgruppen, är det numera ungefär lika många kvinnor som män som är verksamma som konstnärer. Däremot finns det en obalans mellan kvinnor och män inom vissa av de olika konst- områdena. Kvinnliga konstnärer får barn i mindre utsträckning än den kvinnliga befolkningen i övrigt, medan manliga konstnärer får barn i större utsträckning än den manliga befolkningen i övrigt. Svenskar med utländsk bakgrund är sämre representerade i konstnärskretsen än i befolkningen i stort. Orsaker kan ofta spåras tidigt i det som kan kallas konstnärernas utbildningskedja. Intresse och engagemang för de estetiska ämnena skapas tidigt i en individs liv, kanske redan i förskolan. I den obligatoriska skolan får alla elever sedan möjlighet att utveckla sina estetiska förmågor i ämnen som t.ex. bild, musik och slöjd. Avgifterna till kan utgöra hinder för att få pröva och utveckla ett konstnärligt utövande. Tillgängligheten till varierar också mellan kommuner. I gymnasieskolan studerar inte alla elever estetiska ämnen och en viss social snedrekrytering sker till det estetiska programmet. Efter gymnasieskolan stöter den blivande konstnären på hinder i form av avgiftsbelagda förberedande skolor, som är ett vanligt mellansteg som stärker förutsättningarna inför ansökan till hög- skola. Därefter sker antagningen till högskoleutbildningen, där konkurrensen om de få platserna är stor. Eftersom en genom- gången konstnärlig högskoleutbildning har så stor betydelse för en individs etablering i ett konstnärligt yrke, är det problematiskt att den sociala snedrekryteringen till de konstnärliga högskolorna är så hög, högre än till andra högskolor. Den socioekonomiska proble- matiken underlättas inte av de oklara försörjningsmöjligheterna efter avslutad utbildning, något som gäller generellt för konst- närerna. En konstnärlig yrkeskarriär är förenad med stor personlig ekonomisk risk. Utredningen kan konstatera att konstnärernas inkomstutveckling ligger långt under befolk- ningens inkomstutveckling. Många konstnärer har så låga inkomster att de inte kan försörja sig på sitt konstnärliga arbete. har en större andel av konstnärerna en högskoleutbildning än befolkningen i övrigt. Inom de flesta konstområden ligger de kvinnliga konstnärernas lönenivåer under de manliga konstnärerna. På samma sätt ligger lönenivåerna för konstnärer med utländsk bakgrund under löne- nivåerna för konstnärer med svenskt ursprung. Digitaliseringen har förändrat konstnärernas inkomstfördelning på ett betydande sätt. Ersättningsnivåerna har generellt blivit lägre, men har det skett en ökad inkomstkoncentration till ett fåtal konstnärer, speciellt inom musikbranschen. Konstnärernas sociala trygghet, m.m. Konstnärerna har ofta oregelbundna inkomster som kan komma från flera olika håll och vara av olika slag, t.ex. inkomst av tjänst, som anställd, och inkomst av näringsverksamhet, som egen- företagare. Det resulterar i svårigheter att veta hur stor ersätt- ningen kan bli från någon av de socialförsäkringsförmåner som är baserade på SGI. Från konstnärsorganisationernas sida påtalas även brister i kunskap och förståelse för konstnärernas villkor hos . Många konstnärsyrken sliter också hårt på kroppen och ofta krävs det regelbunden träning för att orka hela yrkeslivet. Anställda har möjlighet att få friskvårdsbidrag av arbets- givaren. För den som i likhet med många konstnärer har närings- verksamhet finns inte den möjligheten. En av grundpelarna i det svenska pensionssystemet är att man genom arbete får rätt till pension, dvs. en inkomstgrundad pension. Förutom arbetsinkomster under hela livet ger föräldraförsäkringen, bidragsdelen i studiemedel och värnplikt pensionsrätt. Sjukpen- ning, a-kassa och sjuk- och aktivitetsersättning tillhör de socialför- säkringar som ger pensionsrätt. Försörjningsstöd ger däremot inte pensionsrätt. De allra flesta löntagare, , har en kollektivavtalad tjänstepension. Dessutom kan löntagare utanför kollektivavtalet få en privat tjänstepension av sin arbetsgivare. Konstnärer har i mindre grad en kollektivavtalad tjänstepension än befolkningen som helhet. Enskilda näringsidkare och personer som inte får avsättning till tjänstepension har möjlighet att spara i privat pensionsförsäkring med skatteavdrag. Som medlem i EU har att utgå från de villkor som for- muleras i det s.k. mervärdesskattedirektivet. I är normal- skattesatsen , medan de reducerade skattesatserna är . Den lägsta mervärdesskattenivån är ofta kallad kulturmomsnivån, eftersom den gäller för stora delar av kulturområdet. Reducerade mervärdesskattesatser ger i större eller mindre grad upphov till gränsdragningsproblem. Eftersom stora delar av kulturområdet omfattas av den lägre skattesatsen är det förhållandevis vanligt med gränsdragningsproblem just där. 8Nuvarande insatser för konstnärerna Naturligtvis vill vi ha ett samhälle där den fria konsten har en stark grundfinansiering av offentliga medel. Men vi vill också ha ett samhälle där konsten genomsyrar flera områden och där konstnärer med sitt kreativa förhållningssätt kan bidra till att människor växer och att samhället utvecklas. Kunskapen om dessa möjligheter är inte tillräck- ligt stor, framför allt inte på de samhällsfält där konsten skulle kunna ha stort inflytande. Om kunskapen ökar kommer även finansieringen öka – och då kommer pengarna att komma från andra håll än kulturens lilla kassakista.1 Enligt direktiven ska utredningen bedöma hur de befintliga statliga insatserna för konstnärer bidrar till att nå de kulturpolitiska målen. Utredningen ska med utgångspunkt i de relevanta samhällsför- ändringarna analysera de befintliga statliga ersättnings- och stöd- systemen för konstnärer och vid behov föreslå förändringar i systemen som kan förbättra konstnärernas förutsättningar att vara yrkesverksamma. I översynen ska utredningen beakta hur de stat- liga ersättnings- och stödsystemen och socialförsäkringssystemen förhåller sig till varandra. I kapitlet redovisas hela bredden av konstnärsrelaterade åtgär- der, såväl statliga som andra. Efter en genomgång av de nationella målen för kulturpolitiken (8.2) redovisas bidrag och stipendier för konstnärer (8.3), ersättningar för utfört konstnärligt arbete (8.4), de statliga ersättnings- och stödsystemens koppling till social- försäkringssystemen (8.5), insatser för att stärka konstnärerna ar- 1 Krönika: Varför ska konstnärer bidra till samhällsutvecklingen? Nuvarande insatser för konstnärerna