sou · H6B346 · 2018-05-31 00:00:00 — 2009/10:170 del 1 s. 182). Varför kommunen ska redovisa planeringsunderlag med sådan inriktning under samrådet framgår dock inte av propositionen. Kravet kan tänkas hänga samman med ambitionen att stärka över- siktsplanens strategiska funktion (a. prop. s. 177). Vi anser att det är oklart vad kommunen förväntas göra i prak- tiken i detta avseende under samrådet, varför nyttan av kravet kan ifrågasättas. Enligt vår uppfattning bör kravet justeras. I likhet med vad som gäller när en detaljplan upprättas bör kravet i stället avse det planer- ingsunderlag som har betydelse för bedömningen av förslaget (5 kap. 11 c § PBL). Därigenom blir det tydligare att kommunen själv får avgöra vilket underlag som behöver finnas för att förslaget ska kunna bedömas. Bestämmelsen finns i 3 kap. 8 § tredje stycket PBL. 8.2.3Granskning i stället för utställning Förslag: Utställning av översiktsplanen ändras till granskning av översiktsplanen. Samrådets syfte är att få fram ett så bra beslutsunderlag som möjligt samt att ge möjlighet till insyn och påverkan (3 kap. 8 § PBL). Det är således i samrådsprocessen som det finns störst möjlighet att på- verka utformningen av kommunens översiktsplan. Denna del av planeringsprocessen behöver anpassas utifrån planeringsuppgiften och ge det utrymme till dialog som krävs. En översiktsplan ska ställas ut (jfr 3 kap. 12 § PBL). Efter utställningen av översiktsplanen får endast mindre korrigeringar göras inför antagandet av planen. Om planförslaget ändras väsentligt efter utställningen, ska kommunen ställa ut för- slaget på nytt (jfr 3 kap. 18 § PBL). Vi ser ett behov av att tydligare skilja syftet mellan översiktsplanens samråd och utställning. Utställningens funktion är att ge olika intres- senter en möjlighet att lämna synpunkter på det förslag som avses föras vidare till fullmäktige för antagande. Det är framför allt viktigt att ges tillfälle att i ett sent skede lämna ett sammanvägt granskningsyttrande för statens räkning (jfr SOU 2005:77 del 2 s. 453 ff.). Vi föreslår därför att översiktsplanens utställning ändras till granskning av planen, såsom redan är möjligt för en fördjupning av översiktsplanen (jfr 3 kap. 24–26 §§ PBL). Detta har tidigare före- slagits av (SOU 2013:34 s. 234). Samma begrepp i detaljplaneprocessen och processen att ta fram en översiktsplan Benämningen utställning användes i detaljplaneprocessen, men i samband med ikraftträdandet av nya PBL 2011 ändrades utställ- ningen till granskning efter förslag från . Ut- redningen anförde att det är ytterst sällan som ett detaljplaneärende tillförs en ny och tungt vägande synpunkt först i samband med ut- ställningen (SOU 2008:68 s. 155). I praktiken är allting redan bestämt vid utställning av ett detaljplaneförslag, enligt utredningen. Hela proceduren tenderar därmed att få en i hög grad rent formell prägel. Vi menar att ett liknande synsätt kan appliceras när det gäller översiktsplaneprocessen. Tonvikten bör i första hand ligga vid dia- logen under samrådet. Granskningsskedet kan därigenom närmast ses som en slutlig kontroll av vilka samrådssynpunkter som har kunnat tillgodoses och ge berörda intressenter en möjlighet att åter överväga om det kvarstår väsentliga anmärkningar mot förslaget innan det antas (jfr prop. 2009/10:170 del 1 s. 237). Bestämmelserna finns i 3 kap. 7 och 12–18 §§ PBL. Förslaget medför att 7 kap. 8 § behöver följdändras. Förslag: Kommunen ska skicka ett meddelande till om att översiktsplanen har antagits, när detta har skett. Kommunen ska även skicka planhandlingar till lantmäteri- myndigheten, då antagandebeslutet fått laga kraft. ska underrätta när en över- siktsplan eller detaljplan antas, ändras eller upphävs, i de fall ett gränsöverskridande samråd har skett till följd av att planen kan antas medföra en betydande miljöpåverkan i ett annat land. bör underrättas när översiktsplanen har antagits har antagit en översiktsplan, ska det justerade protokollet tillkännages på anslagstavlan på kommunens webbplats (jfr 8 kap. 9–10 §§ kommunallagen). Det finns inget krav i PBL som motsvarar det som gäller när en detaljplan har antagits, dvs. att de som berörs ska underrättas särskilt om antagandebeslutet (jfr 5 kap. 29 § PBL). Den som vill överklaga kommunfullmäktiges beslut om en översiktsplan får själv bevaka beslutstillfället. Kravet på att kommunen ska underrätta bl.a. , och be- rörda kommuner gäller i stället när beslutet har fått laga kraft. Översiktsplanen är inte bindande och det finns därigenom ingen risk för att någon enskild drabbas av rättsförluster på grund av att vederbörande inte hinner överklaga kommunens beslut . Av det skälet finns inte heller någon anledning att ställa krav på att kom- munen ska underrätta dem som yttrat sig över planen. Erfarenhets- mässigt kan det emellertid ta innan ett överklagat beslut om att anta en översiktsplan avgörs av domstolarna. kan de statliga myndigheterna sakna kunskap om att planen har antagits. Ett beslut att anta eller ändra översiktsplanen gäller visser- ligen först sedan beslutet har fått laga kraft (3 kap. 21 § PBL), men den gällande översiktsplanens vägledande funktion är naturligtvis mindre om kommunen har antagit en ny plan.4 4Jfr Mark- och dom i mål nr P 6572-16 där dom- stolen tillmätte en antagen översiktsplan betydelse, trots att beslutet inte hade fått laga kraft. Översiktsplanen har stor betydelse för dialogen mellan staten och kommunen om fysisk planering. Mot den bakgrunden bör kom- munen vara skyldig att skicka ett meddelande till om att översiktsplanen har antagits, när detta har skett. får därefter bedöma om andra statliga myndigheter bör underrättas, om de har haft synpunkter på planförslaget eller om de särskilt berörs av beslutet (jfr 2 kap. 4 § PBF). Bestämmelsen finns i 3 kap. 19 a § PBL. Då antagandebeslutet fått laga kraft ska planhandlingar skickas även till lantmäterimyndigheten Vi har i vårt utredningsarbete konstaterat att det finns stora brister i registreringen av antagna översiktsplaner i fastighetsregistret. Det innebär bl.a. att det är svårt att få en samlad bild av hur många över- siktsplaner och ändringar av dessa som finns i landet. Det har även varit svårt att få fram tillförlitlig statistik om handläggningstider för prövningen av överklaganden i domstol. Att översiktsplanerna ska registreras i fastighetsregistret framgår av 27 § förordningen (2000:308) om fastighetsregister. Det är lant- mäterimyndigheten som handlägger ärenden om att föra in eller ta bort ärenden ur fastighetsregistret (19 kap. 6 § fastighetsbildnings- lagen [1970:988]). Om lantmäterimyndigheten är , är det alltså kommunen som ska registrera planen i registret. När ett beslut om att anta eller ändra en översiktsplan har fått laga kraft, ska kommunen skicka planhandlingarna till , länsstyrel- sen m.fl. (jfr 3 kap. 22 § PBL). Däremot är det som enligt gällande regler ska underrätta lantmäterimyndigheten om kommunens beslut att anta eller ändra en översiktsplan (jfr 2 kap. 4 § PBF). Dagens förfarande har lett till stora brister i registreringen. Vi föreslår därför att lantmäterimyndigheten läggs till bland de myn- digheter som kommunen ska skicka handlingarna till enligt PBL. bör denna skyldighet tas bort från . Vi be- dömer att denna justering kan bidra till att förbättra registreringen i fastighetsregistret. I linje med detta bör ett regionplaneorgan ha ansvaret för att se till att berörda lantmäterimyndigheter får del av regionplanen, när ett beslut att anta, ändra eller upphäva en regionplan har fått laga kraft. Bestämmelserna finns i 3 kap. 22 § och 7 kap. 9 § PBL och 2 kap. 4 § PBF. ska underrätta när en plan antas, ändras eller upphävs, om ett gränsöverskridande samråd har skett Vi anser att bör ha en skyldighet att underrätta Natur- vårdsverket när en översiktsplan eller detaljplan antas, ändras eller upphävs, i de fall ett gränsöverskridande samråd har skett till följd av att planen kan antas medföra en betydande miljöpåverkan i ett annat land. Bakgrunden är följande. Om genomförandet av en plan kan antas medföra en betydande miljöpåverkan i ett annat land, ska den myndighet som regeringen bestämmer bl.a. överlämna miljökonsekvensbeskrivningen och för- slaget till plan till det andra landets ansvariga myndighet, samråda med landet i fråga om den gränsöverskridande miljöpåverkan som genomförandet av planen kan antas medföra m.m., och ge det andra landet den information som behövs för samrådet och möjlighet att lämna synpunkter (6 kap. 13 § ). När samråd har skett med ett annat land, ska den myndighet som regeringen bestämmer se till att viss information lämnas till den ansvariga myndigheten i det andra landet (6 kap. 18 § ). Bestämmelserna är en följd av kraven i SMB-direktivet (artikel 7). Regeringen har bestämt att normalt ska ansvara för detta samråd och tillhanda- hålla informationen (21 och 24 §§ miljöbedömningsförordningen). PBL-systemet bygger på att svarar för samordning av statens intressen. Regeringen har därför bestämt att ska underrätta , om det i fråga om en översiktsplan eller detaljplan krävs samråd med ett annat land enligt 6 kap. 13 § (2 kap. 4 a § PBF). framgår det inte tydligt hur ska underrättas om att kommunen antar, ändrar eller upphäver en över- siktsplan eller detaljplan. Därigenom är det inte tydligt hur verket ska kunna fullgöra sin skyldighet att informera myndigheten i det andra landet om att planen har antagits, ändrats eller upphävts (jfr 24 § 2 miljöbedömningsförordningen). Visserligen ska underrätta andra statliga myndigheter än lantmäterimyndigheten, om en regionplan eller översiktsplan antas, ändras eller upphävs och myndigheterna särskilt berörs av beslutet (2 kap. 4 § PBF). Motsvar- ande skyldighet finns dock inte i fråga om detaljplaner. Vi anser att det bör vara en uttrycklig skyldighet för att underrätta när en översiktsplan eller detaljplan antas, ändra eller upphävs, om planen har omfattats av ett gränsöver- skridande samråd om betydande miljöpåverkan. Därigenom ges möjlighet att fullgöra sina skyldigheter enligt SMB-direktivet. Bestämmelsen finns i 2 kap. 4 a § PBF. Bedömning: Bestämmelserna om överklagande av kommunens beslut om översiktsplan är ändamålsenligt utformade, men de ibland långa handläggningstiderna i förvaltningsdomstolarna be- höver kortas. Av våra direktiv framgår att vi ska utreda hur möjligheterna till över- klagande bör se ut. Vi uppfattar att detta uppdrag bör läsas mot bak- grund av att vi även ska utreda möjligheten att göra översiktsplanen bindande. Enligt direktiven kan det i sådant fall finnas behov av att översiktsplanen kan överklagas av enskilda vars intressen påverkas av planen, bl.a. till följd av bestämmelserna i . Kommunfullmäktiges beslut om översiktsplan får enligt gällande rätt överklagas i den ordning som gäller för laglighetsprövning enligt 13 kap. kommunallagen. Det framgår av 13 kap. 1 § PBL. Prövningen av överklagade översiktsplaner Vi har försökt att få en bild av hur vanligt det är att kommunfull- mäktiges beslut att anta en översiktsplan överklagas. Det har dock visat sig vara svårt att få fram en heltäckande bild, huvudsakligen eftersom dessa uppgifter inte finns samlade i ett system. Från fastighetsregistret har vi kunnat få fram vissa uppgifter. Enligt fastighetsregisterförordningen behöver emellertid enbart datum för beslutet att anta översiktsplanen registreras. Det finns ingen skyldighet att registrera datum då beslutet fick laga kraft, även om fastighetsregistret medger att sådana uppgifter registreras. Eftersom uppgiften inte är författningsreglerad har laga kraft-datum endast registrerats för ett begränsat antal planer. fanns 75 översiktsplaner registrerade med både antagandedatum och laga kraft-datum. Bland dessa har vi – enligt uppgifter från berörda kommuner – funnit tio överklagade över- siktsplaner, vilket motsvarar . Två av dessa ärenden prövades aldrig i sak, utan avvisades av olika skäl. För de återstående åtta översiktsplanerna avslogs samtliga överklaganden. Överklagan- dena avsåg bl.a. följande. –Formella brister under planförfarandet. –Väsentlig ändring efter utställning utan att ny utställning genom- förs. –Formella och materiella brister såvitt avser tillämpningen av bestämmelserna om miljökonsekvensbeskrivning. –Brister såvitt avser tillämpningen av bestämmelserna om riks- intressen. –Felaktig bedömning såvitt gäller lämplig markanvändning. –Tillämpning i strid med likabehandlingsprincipen. Urvalet är begränsat och det finns därför skäl att vara försiktig med vilka slutsatser som kan dras från detta underlag. Av de tio domar vi har studerat har inte någon inneburit att be- slutet att anta eller ändra översiktsplanen har upphävts. Det ligger enligt vår uppfattning i linje med kommunens vida handlingsutrymme inom översiktsplanering och att förvaltningsdomstolarna har att göra en begränsad prövning vid laglighetsprövning enligt kommunallagen (jfr 13 kap. 8 §), som domstolarna vid prövningen av överkla- gandet inte får beakta andra omständigheter än sådana som klaganden har hänvisat till före överklagandetidens utgång (jfr 13 kap. 7 §). Konsekvenser av att prövningen tar tid Ett beslut att anta eller ändra översiktsplanen gäller först sedan be- slutet har vunnit laga kraft enligt 3 kap. 21 § PBL. Ju som prövningen av överklagandet tar, desto kommer det alltså att dröja innan planen kan börja tillämpas. Tiden för att pröva de överklagade besluten som ingick i vårt underlag varierade mellan drygt 3 månader och . I snitt uppgick tiden . Mark- och har i en dom5 tillmätt en antagen översiktsplan betydelse, trots att beslutet inte hade fått laga kraft. Den nya planen kan alltså tillmätas viss betydelse efter antagandet, även om den formellt börjar gälla efter att beslutet har fått laga kraft. Det talar för att det inte är något stort problem för kommunen att beslutet att planen överklagas. Mot det talar vår erfarenhet av att osäkerheten kring vilken markanvändning som har stöd i en aktuell översiktsplan, som fått laga kraft, skapar onödigt merarbete för den som ska tillämpa planen. Utredningsarbetet kring detta kan även ibland bli omfattande för dem som har att förhålla sig till planen i efterföljande beslut. Det finns inte skäl att ändra den nuvarande ordningen Utifrån det begränsade underlaget är det svårt att dra någon slutsats om huruvida överklagade beslut om att anta en översiktsplan utgör något omfattande problem. Det gäller såväl sett till antalet över- klaganden som till tidsutdräkten då överklagande faktiskt sker eller till utgången av de domar som vi har studerat. Mot bakgrund av att beslut om översiktsplaner får överklagas av samtliga kommunmed- lemmar, får antalet överklaganden anses vara litet (jfr 1 kap. 5 § och 13 kap. 1 § kommunallagen). I detta delbetänkande lägger vi inga förslag som innebär att över- siktsplanen skulle få någon väsentligt annan rättsverkan jämfört med vad planen har enligt gällande rätt. Det har inte heller i övrigt framkommit något som talar för att de nuvarande bestämmelserna skulle vara olämpligt utformade. Vi ser därför inga skäl för att föreslå några ändringar i detta avseende. Med hänsyn till att överklagade 5Dom i mål nr P 6572-16. översiktsplaner ändå innebär en försvårande omständighet för kom- muner och andra myndigheter som har att tillämpa översiktsplanen är det vår uppfattning att de ibland långa handläggningstiderna i för- valtningsdomarna behöver kortas. 8.2.6Översiktsplanen ska finnas på kommunens webbplats Förslag: När ett beslut att anta eller ändra översiktsplanen har fått laga kraft, ska kommunen hålla översiktsplanen tillgänglig på kommunens webbplats. Nästan alla kommuner tillgängliggör översiktsplanen i sin hel- het på kommunens webbplats. Att dokumentet är lätta att hitta är både en demokratifråga och en fråga om rättssäkerhet för dem som påverkas av planen. Skälen för att översiktsplanen ska finnas tillgänglig på kommu- nens webbplats är alltså goda. Vi föreslår att det ska framgå av PBL att översiktsplanen ska hållas tillgänglig på kommunens webbplats, när beslutet har fått laga kraft. I detta sammanhang finns anledning att påminna om att Bygg- processutredningen föreslog att vissa detaljplanehandlingar skulle hållas tillgängliga på kommunens webbplats. Därutöver föreslog utred- ningen att alla handlingar i ärenden om detaljplan och områdes- bestämmelser samt ansökningar och beslut i ärenden om planbesked, lov och förhandsbesked skulle få hållas tillgängliga på kommunens webbplats, även om de innehöll personuppgifter (SOU 2008:68 s.150 ff.). Att utredningen inte föreslog någon motsvarighet för över- siktsplanerna kan antas hänga samman med hur utredningens upp- drag var formulerat. förslag genomfördes endast delvis. Regeringen ansåg att det var en brist att utredningens förslag enbart avsåg PBL-området och att det borde ske en bredare analys kring dessa frågor med sikte på hela det kommunala området (prop. 2009/10:170 del 1 s. 239). Av propositionen framgår att regeringens synpunkter framför allt tar sikte på hur personuppgifter bör hanteras på internet. Översiktsplanerna innehåller vanligtvis inte sådana personupp- gifter som ofta förekommer i detaljplaner. De skäl som regeringen framförde mot att genomföra förslag bör alltså inte hindra genomförandet av vårt förslag. Bestämmelsen finns i 3 kap. 22 a § PBL. 8.3Den strategiska miljöbedömningen i planprocessen Enligt våra direktiv ska vi utreda hur de olika momenten i miljö- bedömningen enligt 6 kap. kan integreras i planprocessen på ett sätt som stämmer överens med kraven i SMB-direktivet.6 Bestämmelserna om miljöbedömningar har ändrats Miljöbedömningen är en del av processen med att ta fram en över- siktsplan. finns bestämmelser i som genomför SMB-direktivets krav på miljöbedömningar av vissa planer och pro- gram (avsnitt 3.1.3 och 3.1.5). Bestämmelserna i ändrades , dvs. efter att regeringen beslutade om våra ursprungliga direktiv (dir. 2017:6). Ändringarna i PBL har gjorts efter förslag från regeringen som inne- bär omfattande ändringar i bestämmelserna om miljöbedömningar i 6 kap. (prop. 2016/17:200). Eftersom regeringen har gjort en genomgripande genomgång av hur PBL förhåller sig till kraven i SMB-direktivet får det betydelse för vårt uppdrag. Bedömning: Översiktsplaneprocessen är ändamålsenligt utfor- mad i förhållande till kraven i SMB-direktivet. Bestämmelserna i är dock delvis svåra att förstå utan för- kunskaper om innehållet i . 6Europaparlamentets och rådets direktiv /42/EG av om bedömning av vissa planers och programs miljöpåverkan. Kommunen ska normalt göra en strategisk miljöbedömning, om översiktsplanen kan antas medföra en betydande miljöpåverkan (jfr 6 kap. 3 § ). Syftet med bedömningen är att integrera miljöaspekter i planering och beslutsfattande så att en hållbar utveck- ling främjas. Sammanfattningsvis innebär kraven i PBL att samrådet ska ut- formas så att det uppfyller vissa krav i 6 kap. , om över- siktsplanen kan antas medföra en betydande miljöpåverkan (3 kap. 9 § PBL). Dessutom ska kommunen redovisa miljökonsekvenser i planen på ett sätt som motsvarar kraven på vad som ska finnas i en miljökonsekvensbeskrivning (3 kap. 4 § PBL). Vi anser att de nuvarande bestämmelserna i delvis är svåra att förstå utan förkunskaper om hur regleringen ser ut i . Det finns därför anledning att redogöra för hur bestämmelserna ser ut. Relationen mellan och PBL när det gäller miljöbedömningar Kravet på miljöbedömning av planer och program i 6 kap. miljö- balken bygger på EG-direktivet om bedömning av vissa planers och programs miljöpåverkan, även kallat SMB-direktivet. Direktivet syftar till att föra in miljöhänsyn i tidiga skeden när beslut fattas om planer och program. Direktivet har genomförts i genom bestämmel- ser i och PBL samt bestämmelser i miljöbedömnings- förordningen. Regeringen klargjorde vid genomförandet av SMB-direktivet för- hållandet mellan PBL och . Generellt gäller att de båda lagarna tillämpas parallellt med varandra. Vid miljöbedömningen av planer enligt PBL är däremot förhållandet sådant att ska tillämpas endast när detta anges särskilt i PBL. För PBL innebar genomförandet av SMB-direktivet att förfarandet enligt direktivet integrerades i det befintliga förfarandet enligt ÄPBL. Regeringen ansåg att det var lämpligt att införa regler som tydligt klargör att även 6 kap. ska tillämpas, eftersom ÄPBL redan innehöll vissa krav på miljöhänsyn av något slag (prop. 2003/04:116 s. 46). Ambitionen har alltså varit att det ska vara möjligt att utläsa av PBL vilka moment som ingår i en miljöbedömning, utan förkunskaper om bestämmelserna i balken. Kraven i SMB-direktivet genomförs i första hand genom bestäm- melserna i 6 kap. . I annan lagstiftning, däribland PBL, genomförs direktivet framför allt genom hänvisningar till kraven i balken. I de fall sektorslagstiftningen redan tillgodoser kraven i direk- tivet finns dock inget behov av hänvisningar till bestämmelserna i balken.7 Den strategiska miljöbedömningen enligt 6 kap. Eftersom SMB-direktivet framför allt genomförs i 6 kap. miljö- balken finns skäl att redogöra för innehållet i dessa bestämmelser, som grund för våra överväganden om regleringen i PBL är tillräcklig. En kommun som upprättar eller ändrar en plan som krävs i lag eller annan författning ska göra en strategisk miljöbedömning, om genomförandet av planen eller ändringen kan antas medföra en bety- dande miljöpåverkan (6 kap. 3 § första stycket ). Syftet med miljöbedömningen är att integrera miljöaspekter i planering och beslutsfattande så att en hållbar utveckling främjas (6 kap. 1 § miljö- balken). Det handlar inte enbart om att ta fram ett dokument, en miljökonsekvensbeskrivning, utan det krävs ett kontinuerligt och integrerat arbete kring hur miljöaspekter påverkas av olika förslag vid framtagandet och antagandet av planen (prop. 2016/17:200 s. 93). En strategisk miljöbedömning enligt förutsätter ett antal moment, bl.a. följande: 1.En undersökning om genomförandet av planen kan antas med- föra en betydande miljöpåverkan, så till vida inte frågan om bety- dande miljöpåverkan redan har avgjorts av regeringen (6 kap. 5 § ). Undersökningen ska innebära att kommunen identi- fierar omständigheter som talar för eller emot en betydande miljö- påverkan. Kommunen ska samråda i frågan med de kommuner, länsstyrelser och andra myndigheter som på grund av sitt sär- skilda miljöansvar kan antas bli berörda av planen, om kommunen inte redan i identifieringen kommer fram till att en strategisk miljö- 7Som exempel kan nämnas att direktivet innehåller krav på att allmänheten ska underrättas när en kommun har antagit en plan som kan antas medföra en betydande miljöpåverkan (jfr artikel 9.1). Eftersom det finns generella bestämmelser i kommunallagen som tryggar att allmänheten ges möjlighet att ta del av beslut som rör planer enligt PBL krävs inga uttryckliga hänvisningar till bestämmelserna om detta i 6 kap. 17 § . bedömning ska göras (6 kap. 6 § ). I 2 och 3 §§ miljö- bedömningsförordningen finns dock bestämmelser som innebär att en översiktsplan vanligtvis ska antas medföra en betydande miljö- påverkan. 2.Ett beslut i frågan om miljöpåverkan. Kommunen ska i ett särskilt beslut avgöra om genomförandet av planen eller ändringen kan antas medföra en betydande miljöpåverkan. Beslutet ska göras tillgängligt för allmänheten (6 kap. 7 § ).8 3.Om planen eller ändringen av planen kan antas medföra en bety- dande miljöpåverkan, ska kommunen göra en strategisk miljö- bedömning (6 kap. 3 § ). Enligt 6 kap. 9 § ska kommunen: –Samråda om omfattningen och detaljeringsgraden för miljö- konsekvensbeskrivningen (MKB) i ett s.k. avgränsningssam- råd. Avgränsningssamrådet ska ske med de kommuner, läns- styrelser och andra myndigheter som på grund av sitt särskilda miljöansvar kan antas bli berörda av planen (6 kap. 10 § miljö- balken). –Ta fram en miljökonsekvensbeskrivning. –Ge tillfälle till synpunkter på miljökonsekvensbeskrivningen och förslaget till plan.