sou · H6B351 · 2018-06-26 00:00:00 — (2017), Samhälls- kostnaden för rökningsrelaterad sjuklighet i , 2017:4. for Research on Cancer (2004), Overall evaluation of Carcinogenicity to Humans, Formaldehyde. (2016), Evaluation of Embodied Energy and CO2eq for Construction, 57. IVL (2010), Miljöpåverkan från avfall – Underlag för avfallsprevention och förbättrad avfallshantering, B1930. IVL (2015), Byggandets klimatpåverkan – Livscykelberäkning av klimatpåverkan och energianvändning för ett nyproducerat energieffektivt flerbostadshus i betong. IVL (2017), Cirkulär ekonomi i byggbranschen –Sammanfattande översikt av forskningsläget och goda exempel, U 5895. IVL (2017), Framtidens smarta digitala miljö- beräkningar. IVL (2017), Återanvändning av fast inred- ning i handel, kontor och service. IVL i samarbete med , och (2017), Kemikaliesmarta åtgärder i förskola. IVL (2018), Analys av förutsättningarna att införa producentansvar för vissa byggprodukter, U 5913. (2018), Klimatfärdplan – För en fossilfri och konkurrens- kraftig stålindustri i . Kantar (2017), redovisning av enkätundersökning, . och Bygg- industrier (2014), Klimatpåverkan från byggprocessen. LÅGAN (2015), Energi- och miljöklassning av byggnader in . NCC, , , , , , Byggmaterialindu- strierna och Byggmaterialhandlarna, pressmeddelande : Branschgemensamt initiativ om standardiserad identifikationsbärare av byggprodukter. för byggnadsbestämmelser (1991), Inom- husklimat – Luftkvalitet. (2004), Cost of – the Case of PCB. , , , , och Byggindustrier (2018), Construction product regulation (CPR) (EU) No 305/2011 – Position paper, . SS-EN 15978, Hållbarhet hos byggnadsverk – Värdering av byggnaders miljöprestanda – Beräkningsmetod. (2009), väg mot Hälso- mässigt Hållbara Hus – 3H. (2015), Nya siffror: Fler får cancer av asbest. Svensk Teknik och Design (2016), Branschöversikten – en rapport från svenska teknik- och designföretagen. Byggindustrier (2015), Byggandets klimatpåverkan – Liv- scykelberäkning av klimatpåverkan för ett nyproducerat energ- ieffektivt flerbostadshus i betong. Byggindustrier (2015), Fakta om byggandet . Byggindustrier (2015), Resurs- och avfallsriktlinjer vid byggande och rivning. Byggindustrier (2016), Byggandets klimatpåverkan. Byggindustrier (2018), Byggkonjunkturen nr 1 2018. Kommuner och Landsting (2015), Innovation i offentlig verksamhet. Kompetens – Köpkraft – Samverkan. Erfarenheter från beställargrupper. TemaNord (2015), Climate Benefits of material recycling – Inventory of average greenhouse gas emissions for DK, N, SE. TNS Political & Social (2013), Flash Eurobarometer 367. Tillväxtanalys (2018), Vad är statens roll i omställningen till klimat- neutrala konstruktionsmaterial? (1998), Tävling ger nytt ventilations- system, 6/1989. , (2000), Quality . (2009), Handbook on – A Public Health Perspective. Återvinningsindustrierna (2018), Ett värdebeständigt svenskt material- system – En rapport om materialanvändning ur ett värdeperspektiv. 4S Ledningsnät, , BAMB, Basta Online, , /sv Bygginnovationen, Byggnadsarbetaren, , http:// Byggvarubedömningen, Echa, , , Europeiska kommissionen, Europeiska miljöbyrån, /sv/miljosignaler , , /sv Fuktskadeteknik, , /sustainabledevelopment/development-agenda GBR golvåtervinning Gips Recycling , Golvbranschen, , Informationscentrum för hållbart byggande, , IVL , , Kemikalieinspektionen, Medibas, Miljömärkning , Mistra Closing the Loop, , , , Paroc, Regeringen, RE:Source, Smart Built Environment, SP , stad, , , Kommuner och Landsting, radio, , , , , En kommitté ska genomföra en systematisk och grundlig översyn av 8och 10 kap. , 3–5 och 7 kap. plan- och bygg- förordningen, byggregler, föreskrifter om till- lämpning av europeiska konstruktionsstandarder och de standarder dessa hänvisar till i syfte att modernisera regelverket och därmed gynna ökad konkurrens och ökat byggande. Kommittén ska även utreda regelverkets ändamålsenlighet, effektivitet och omfattning. Det står kommittén fritt att vid behov föreslå ändringar i detta och andra närliggande regelverk som ställer krav på utformning och konstruk- tion av byggnader och anläggningar. Kommittén ska även analysera behovet av reglering för att minska klimat- och miljöpåverkan inklusive minskad spridning av särskilt farliga ämnen under byggprocessen och vid val av byggmaterial. Kommittén ska i den del som avser föreskrifter om byggregler fort- löpande överlämna sina förslag till . Överväganden och förslag när det gäller standarder ska redovisas . Överväganden och förslag när det gäller minskad klimat- och miljöpåverkan till följd av byggprocessen och materialval ska redo- visas . Uppdraget ska i övrigt redovisas . Bostadsbyggandet i har varit lågt i förhållande till befolkningstillväxten. befolkning ökar kraftigt och störst är befolkningstillväxten i storstadsregionerna. Av bostads- marknadsenkät framgår att 240 av landets kommuner bedömer att det råder underskott på bostäder på marknaden. Drygt 80 pro- cent av befolkning bor i sådana kommuner. har antalet påbörjade bostäder tredubblats i landet och har antalet påbörjade bostäder genom nybygg- nad ökat från cirka 46 2015 till 60 2016 enligt Bover- kets senaste uppgifter. Prognoserna är att bostads- byggandet kommer att öka ytterligare. Staten har en viktig uppgift att se till att den positiva utvecklingen håller i sig och att bostadsbyg- gandet ökar ännu mer. När bostadsbyggandet ökar gäller det att regelverk och berörda processer anpassas. (2010:900), förkortad PBL, trädde i kraft och ersatte då den äldre (1987:10), förkortad ÄPBL, och lagen (1994:847) om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk, m.m. På motsvarande sätt ersatte den nuvarande plan- och byggförordningen (2011:338), förkortad PBF, en tidigare förordning med samma namn. I PBL och PBF regleras krav på byggnadsverk. får med- dela de föreskrifter som behövs för tillämpningen av bestämmelserna och myndighetens föreskrifter benämns byggregler, för- kortade BBR. Merparten av bestämmelserna återfinns i BBR medan lagen och förordningen är översiktligt hållna. I BBR anges funktions- krav, dvs. att en viss funktion ska uppnås. Det innebär att funktionen ibland kan uppnås med olika tekniska lösningar. I propositionen som föregick PBL angav regeringen att den med den nya lagen avsåg att bl.a. förenkla plan- och byggprocesserna och skärpa kontrollen av byggandet. Den nya lagen innebar även en språklig modernisering och ett krav på att fler aspekter ska beaktas vid plan- läggning och byggande, bl.a. miljö- och klimataspekter. Hänsyn till natur- och kulturvärden och att det byggda ska ha en estetiskt till- talande utformning lyftes också fram som allmänna intressen. I 8 kap. PBL finns de materiella bestämmelserna om krav på bygg- nadsverk, byggprodukter, tomter och allmänna platser. bl.a. krav på byggnadsverks utformning och deras tekniska egen- skaper. En del av kraven i dessa bestämmelser fanns redan i ÄPBL medan andra har tillkommit , bl.a. till följd av EU- direktiv. I10 kap. PBL finns bestämmelser om genomförandet av bygg-, rivnings- och markåtgärder. Det är byggherren som ansvarar för att kraven uppfylls, medan främst agerar som tillsyns- myndighet. Genom PBL utvidgades kraven på hur en kontrollplan ska utformas. Den kvalitetsansvarige ersattes av en kontrollansvarig, som dennes uppgifter utvidgades och förtydligades. Bygg- samrådet ersattes av ett tekniskt samråd, som det formella innehållet i detta samråd preciserades. Vidare infördes krav på att ska besluta om ett startbesked innan byggnads- arbetet får påbörjas. Slutbeviset ersattes av ett slutbesked vilket gjordes till en förutsättning för att byggnadsverket ska få tas i bruk. samordnades bygglovskedet i högre grad med den tekniska kontrollprocessen. Standarder har kommit att spela en allt mer synlig roll inom byg- gandet i takt med att byggreglerna har utformats som funktionskrav, dvs. krav på funktion utan att ange hur den ska uppnås. Funktions- kraven kompletteras i många fall med en hänvisning till en standard för en specifik lösning. Hänvisningen görs oftast i ett allmänt råd och är därmed inte bindande. Däremot finns det en fördel med att följa det allmänna rådet eftersom det därigenom kan förutsättas att funk- tionskravet i föreskriften uppfylls. Det står var och en fritt att välja en annan lösning, men den som gör det måste kunna visa att funk- tionskravet har uppfyllts. och rådets förordning (EU) nr 305/2011 av om fastställande av harmoniserade villkor för salu- föring av byggprodukter och om upphävande av rådets direktiv /106/EG (byggproduktförordningen) trädde i kraft . Den reglerar bl.a. hur vissa byggprodukters egenskaper ska göras kända. Detta görs genom att europagemensamma, harmoniserade standarder tas fram. För de produkter som omfattas av en harmoniserad stan- dard är det obligatoriskt att prova och redovisa produktens egen- skaper enligt denna, för att få sälja produkten på EU:s inre marknad. upphörde föreskrifter och allmänna råd om konstruktion (BKR) att gälla som tillämpningsföreskrifter till plan- och byggförordningens krav på ett byggnadsverks kon- struktion. Som tillämpningsföreskrifter infördes i stället föreskrifter och allmänna råd om tillämpning av europeiska kon- struktionsstandarder (). består av hänvisningar till relevanta delar av de europeiska konstruktionsstandarderna (eurokoderna) och nationella val inom dessa. Till skillnad från de flesta andra standarder inom byggande är konstruktionsstandarderna bindande. Genom övergången från BKR till blev byggföretagen tvungna att köpa in relevanta standarder för att kunna följa regelverket. I budgeten avsattes till ett uppdrag åt att översätta eurokoderna och andra centrala standarder inom byggsektorn till svenska och göra dem fritt tillgängliga för svenska företag. har ett anslag om lämnats för detta ändamål. Enligt PBF ska bl.a. följa upp och analysera samt regel- bundet sammanställa erfarenheterna från tillämpningen av PBL och föreskrifter som har meddelats i anslutning till lagen. Inom ramen för denna uppgift har lämnat rapporter till regeringen om hur olika delar av PBL tillämpas. Någon samlad utvärdering av PBL har däremot inte genomförts. Under /2014 framfördes i flera riksdagsmotioner uppfattningen att PBL inte fullt ut har motsvarat förväntningarna om en enklare plan- och bygglagstiftning. Enligt motionerna finns det anledning att genomföra ytterligare förenklingar. Med anledning av motionerna har tillkännagett för regeringen att det fortfarande finns ett omfattande reformbehov och att PBL behöver moderniseras, förenklas och förtydligas (bet. 2013/14:CU10, rskr. 2013/14:187 och 2013/14:188). Regeringen presenterade ett bostadspolitiskt paket med 22 steg för fler bostäder. I paketet föreslogs flera refor- mer som behöver utredas för att kunna genomföras. Bland annat avi- serades förslag om en översyn av byggregler (punkten 6 i paketet). Förslaget behandlas i dessa direktiv. Direktiven omfattar i huvudsak en översyn av bygg- och konstruktionsregler, men också andra närliggande regelverk som ställer krav på utformning och kon- struktion av byggnader och anläggningar. Byggreglerna behöver ses över Mot bakgrund av att plan- och bygglagstiftningen har genomgått omfattande förändringar tillsätter regeringen en kommitté för att genomföra en genomgripande översyn av hela byggregelsystemet. Byggreglerna är samhällets sätt att ange den lägsta accepterade nivån för det som byggs. Byggregelsystemet har en stor betydelse för effektiviteten i plan- och bygglagstiftningen som helhet. Byggreglerna och deras utformning är bl.a. avgörande för att det ska kunna finnas ett diversifierat utbud av bostäder som kan efter- frågas av flera olika målgrupper och ett bostadsbyggande som passar olika behov och preferenser, liksom för att säkerställa att de arbets- platser som byggs blir sunda och säkra för arbetstagarna. Det finns en kritik mot den nuvarande regleringen som går ut på att den uppfattas som alltför omfattande och kostnadsdrivande, men kritiken är vanligtvis allmänt hållen och ger därmed begränsad väg- ledning för hur regelverket skulle kunna ändras. Eftersom någon genomgripande och systematisk översyn inte har gjorts för att modernisera och uppdatera byggregelsystemet finns det anledning att utreda om regelverket är anpassat och ändamåls- enligt samt att utreda om byggreglerna representerar en lämplig avväg- ning mellan allmänna och enskilda intressen. Det finns också anledning att utreda om deras utformning bidrar till att öka kostnaderna för byggproduktionen. Digitaliseringen av samhället i stort liksom av processer för pla- nering, projektering, produktionsstyrning och uppföljning inom byggandet skapar förväntan på att regler och allmänna råd, som t.ex. utgörs av mätvärden och beräkningsmodeller, ska kunna behandlas digitalt. Dagens samhälle är anpassat och uppbyggt efter ett visst klimat. Med de förändringar i klimatet som är att förvänta ändras förut- sättningarna. Det kommer att få konsekvenser på många olika om- råden i samhället och inte minst för bebyggelsen. Klimatförändringen innebär omställningar i bl.a. temperaturer, relativ fuktighet och nederbörd. Bebyggelsen kommer att påverkas av detta t.ex. genom påverkan på materials livslängd och risk för ökade fukt- och mögel- relaterade skador. Nya dimensioneringsregler kan behöva utarbetas för att klara mer extrema väder, t.ex. höga snölaster. Byggreglerna behöver därför anpassas till de ändrade förutsättningar som klimat- förändringarna innebär. Agenda 2030 är den handlingsplan som världens länder enats om för att lösa den globala utmaning det innebär att etablera en ekono- miskt, socialt och miljömässigt hållbar utveckling. Den byggda miljön påverkar alla aspekter av hållbar utveckling och vid en översyn av de regler som styr bebyggelsens utformning ska agendan och dess mål vara vägledande. Till byggregler finns allmänna råd som kompletterar de föreskrivna funktionskraven och anger hur någon lämpligen kan eller bör handla för att uppfylla föreskrifterna. Avgörande är dock att byggherren kan visa att funktionskraven uppfylls, inte att de allmänna råden följts. I vissa fall finns svårigheter att visa att funk- tionskraven är uppfyllda om man inte följer de allmänna råden. Av den anledningen har de allmänna råden kommit att få en betydande och i praktiken normgivande roll för vad som byggs och hur det byggs. Det innebär att det utrymme för innovation och utveckling som funktionskraven förväntas ge inskränks. I det sammanhanget är det angeläget att utreda hur tillämpningen av regelverket med de allmänna råden ser ut i kommunerna. Regeringen gav i uppdrag att lämna förslag som bidrar till enhetlighet i kontrollen av egenskaper hos serietillverkade hus. Uppdraget ska redovisas . Det ligger i uppdrag att bl.a. överväga författnings- förändringar, som då kommer att beröra en delmängd av det som byggs i landet. För övrigt byggande förutsätts befintligt regelverk fortsätta att gälla. I dessa delar finns det anledning att utvärdera de förändringar som gjordes när delvis nya regler för kontroll av genom- förandet av bygg-, rivnings- och markåtgärder infördes i 10 kap. PBL . fick 2012 i uppdrag av regeringen att föreslå författ- ningsändringar i syfte att stimulera byggande av student- och ung- domsbostäder och föreslå de ändringar i lagar, förordningar, före- skrifter och vägledningar som behövs för att stimulera och underlätta framväxt och byggande av sådana bostäder. Uppdraget resulterade i långtgående ändringar i utformningskraven som möjliggjorde minskad boyta i dessa två kategorier av bostäder utan att göra avkall på till- gängligheten och användbarheten för personer med nedsatt rörelse- Utöver student- och ungdomsbostäder finns andra tidsbegränsade boendeformer som eventuellt skulle kunna ses över på liknande sätt. Standarders roll i byggregelverket behöver ses över byggregler är i huvudsak utformade som funktionskrav. Specifika lösningar för att uppfylla de funktionskrav som ställs i regelverket förväntas utvecklas av branschens aktörer. Genom att utveckla en standard kan en specifik teknisk lösning som tagits fram av en aktör användas av flera andra. Andra företag kan på så sätt undvika de utvecklingsinsatser som annars skulle krävas. Genom att på så sätt sänka byggföretags informations- och anpass- ningskostnader bidrar utveckling och användning av branschgemen- samma standarder till ett effektivare byggande. Standarder är privaträttsliga dokument, som andra aktörer måste köpa för att få använda. Systemet gör det möjligt för den aktör eller de aktörer som har haft utvecklingskostnader att få ersättning för standarden, något som är en förutsättning för att standarder tas fram. kan kostnaden för att köpa standarder vara relativt hög för det enskilda företag som behöver tillgång till dem. För små företag kan sådana kostnader vara särskilt kännbara. I den mån kost- naderna för standarder är så höga att de skapar inträdeshinder eller hindrar små företag från att växa, kan systemet med standarder också hämma konkurrensen på byggmarknaden och därigenom leda till högre byggkostnader. Eftersom en väl fungerande standardisering är väsentlig för in- dustrins tillväxt och utveckling lämnar staten dels direkta bidrag till standardiseringsorganen, dels stöd på annat sätt, exempelvis genom myndighetsexperters medverkan inom olika sektorer. Det finns ett behov av att utreda om byggregelverkets funktions- krav i kombination med standarder och byggindustrins struktur skapar hinder för etablering av nya företag och för tillväxt inom byggindustrin. I detta sammanhang måste dock för- och nackdelar av alternativ till standardisering övervägas. Likaså behöver dessa alternativ prövas i förhållande till . Europeiska och internationella standarder är nyckeln till mark- nader utanför . För att svenska företag ska ha möjlighet att driva innovation och utveckling krävs möjligheter att också kunna påverka utformningen av standarder på europeisk och internationell nivå. Det finns ett behov av att utreda särskilda insatser för att främja byggindustrins medverkan i utvecklingen av europeiska och inter- nationella standarder. Hållbara byggprocesser och materialval Den byggda miljön står för en stor del av miljöpåverkan och energi- användningen i samhället. För att underlätta omställningen till ett energisystem baserat på förnybara råvaror där de nationella miljökva- litetsmålen nås behöver den byggda miljöns energianvändning minska. Dagens nyproducerade bostäder håller oftast hög kvalitet när det gäller energieffektivitet. Till följd av att nyproducerade bostäder blir alltmer energieffektiva blir byggprocessens relativa andel av byggna- dens sammantagna miljöpåverkan sett under byggnadens hela livslängd allt större. Därför anger bl.a. Miljömålsberedningen i sitt delbetänkande En klimat- och luftvårdsstrategi för (SOU 2016:47) att mer fokus behöver läggas på att minimera klimat- och miljöpåverkan från byggmaterial och under byggprocessen. Två studier initierade av Byggindustrier visar att upp till av ett nybyggt flerbostadshus totala klimatpåverkan under dess livscykel uppkommer under byggprocessen. Studierna visar att materialval har en betydande klimatpåverkan under byggprocessen. kartläggning av forsknings- och kunskapsläget om byggnaders klimatpåverkan pekar på behovet av statlig ledning för att öka drivkrafterna i klimatarbetet inom byggsektorn. förstudie av miljö- och klimatanpassade byggregler visar bl.a. på en obalans i informationen om byggprodukters miljöpåverkan mellan materialproducenter och byggherrar, vilket kan utgöra skäl för att reglera vilken information om byggprodukters miljöpåverkan som ska finnas tillgänglig under byggprocessen. I dagens byggregler finns krav om hygien, hälsa och miljö (8 kap. 4 § första stycket 3 PBL), men dessa krav är begränsade till den miljö användarna av byggnaden vistas i. Byggreglernas energihushållnings- krav (8 kap. 4 § första stycket 6 PBL) syftar till att minska byggnadens energianvändning och klimat- och miljöpåverkan under dess drifts- fas. I takt med att produktionsfasen står för en allt större del av de negativa klimat- och miljöeffekterna från bygg- och bostadssektorn blir det allt viktigare att beakta klimatpåverkan under byggprocessen. Mot bakgrund av denna utveckling finns det anledning att se över behovet av styrmedel i syfte att begränsa miljö- och klimatpåverkan under byggprocessen. En kommitté ska genomföra en systematisk och grundlig översyn av 8 och 10 kap. , 3–5 och 7 kap. plan- och bygg- förordningen, byggregler, föreskrifter om tillämpning av europeiska konstruktionsstandarder och de standar- der dessa hänvisar till med utgångspunkt i vad som redovisats under rubriken . Kommittén ska även utreda regelverkets ändamålsenlighet, effektivitet och omfattning. Det står kommittén fritt att vid behov föreslå ändringar i detta och andra närliggande regelverk som ställer krav på utformning och konstruktion av bygg- nader och anläggningar. Kommittén ska även analysera hur regelverket kan utformas för att minska klimat- och miljöpåverkan inklusive minskad spridning av särskilt farliga ämnen under byggprocessen och vid val av bygg- material. Uppdraget omfattar inte skattefrågor. Syftet med översynen är att modernisera och förenkla regelverket och främja konkurrensen, utan att äventyra hälsa, säker- het, gestaltningskvalitet, en god livsmiljö och ett långsiktigt hållbart byggande. Nedan redogörs för fem deluppdrag. Det första uppdraget under rubriken och förenklade föreskrifter ska redovisas löpande medan de övriga delredovisas eller ingår i slutbetänkandet enligt vad som framgår under rubriken bedrivande och redovisning av uppdraget. Moderna och förenklade föreskrifter En översyn av reglerna i BBR och ska genomföras med utgångs- punkt i byggregelsystemet inom de ramar som ges av lag och för- ordning. Systemet består av en betydande volym regler som har många användare; i första hand kommuner och byggherrar med varierande förutsättningar, allt från enskilda byggare till stora kommersiella byggföretag, som ska kunna hitta, läsa och tillämpa de enskilda reg- lerna och regelverket som helhet. Reglerna omfattar i varierande grad alla typer av byggnadsverk. Byggnaders utformning styrs i vissa avseenden av föreskrifter som meddelas av andra myndigheter än , bl.a. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap och . Med hän- syn till användarna av reglerna är det lämpligt om regler som avser samma egenskap hos en byggnad beslutas och tillhandahålls i ett sammanhang. Det finns därför anledning att överväga om nuvarande fördelning av bemyndigande mellan myndigheterna är i alla delar lämplig. Hur reglerna är strukturerade och hur de presenteras för olika typer av användare kan vara väl så viktigt för om de upplevs vara krångliga eller fördyrande. Kommittén ska därför i samband med den systematiska översynen av reglernas materiella innehåll även utreda möjligheter att göra reglerna mera användarvänliga, t.ex. genom tekniska applikationer som gör det möjligt att överblicka vilka delar av regelverket som är relevanta i en viss beslutssituation. Denna del av utredningsuppdraget innefattar också användningen av allmänna råd samt hänvisningar till standarder. Kommittén ska därför: •se över samtliga byggregler i BBR och , samt föreslå de för- ändringar i reglerna som bedöms lämpliga, •överväga om avgränsningen av bemyndiganden mellan de myndig- heter som utfärdar föreskrifter på byggområdet är lämplig, och •utreda i vilka former byggreglerna och allmänna råd ska finnas till- gängliga för olika användare och hur hänvisningar görs till stan- darder. På vilken normgivningsnivå bör olika byggregler beslutas? Offentliga regler för byggnaders utformning tar sikte på bl.a. säkerhet, hälsa och resurseffektivitet. Även om varje regel enskilt är motiverad finns det skäl att genomföra en översyn av hela systemet. av forskning och internationella jämförelser ska kommittén belysa om de svenska byggreglerna har en ändamålsenlig omfattning.