sou · H6B317 · 2018-03-12 00:00:00 — betonar att studier visar att en betydande kvalitet handlar om undervisningens inriktning mot att skapa ”cognitive engagement”, vilket förefaller ligga i linje med studier rörande relationen mellan skolkvalitet och ekonomisk utveckling Hanushek & Woessman, (2016). kommentaren i rapport om sambandet mellan skickliga lärare och elevresultat: ”The most consistent highly significant predictor of student achievement in reading and mathematics in each year tested is the proportion of well- qualified teachers in a state: those with full certification and a major in the field they teach (r between .61 and .80, p<.001). The strongest, consistently negative predictors of student achievement, also significant in almost all cases, are the proportions of new teachers who are uncertified (r between -.40 and - .63, p<.05) and the proportions of teachers who hold less than a minor in the field they teach (r between -.33 and -.56, p<.05).” Darling-Hammond, (1999), s. 29. den aktuella boken för skolframgång – Strategier för en likvärdig skola vilken tydligt visar på betydelsen av de institutionella förhållandena på en lokal skola för elevernas skolresultat, positivt så väl som negativt. Det som beskrivs i studien, sättet att samarbeta kollegor emellan, förväntningar på såväl elever som anställda och kollegor, uppfattningar om ansvar och om elevers lärande samt övergripande verksamhetsfokusering ingår inte sällan i det som ibland, och i andra studier, även benämns som skolkultur. (, Blossing, & , (2017). också , et al. (2007), samt Rudasill, et al. (2010). 40Goldstein, (2015), s. 245. En samlad och drivande strategi för skolans lärare och rektorer Her [lärarens]… expertise displayed just how complex good teaching is. But her practice is not magic, nor does it rely solely on some innate talent for teaching. What I saw was a set of research based early childhood reading strategies…41 Det beskriver är en skicklig lärares undervisning av små barn på vetenskaplig grund – och som den amerikanske professorn påpekat: ”Teaching is an enormously difficult job that looks easy.”42 Skolans uppdrag är brett och kan förenklat summeras till ett kun- skapsuppdrag och ett värdegrundsuppdrag. Men skollagen talar också om ”lust att lära” och främjandet av barns och elevers ”allsidiga per- sonliga utveckling till aktiva, kreativa, kompetenta och ansvarskän- nande individer och medborgare.”43 Skolan har alltså också betydelse för den enskilda elevens personliga utveckling. Utbildningen ska ock- så, enligt deklarationen om de mänskliga rättigheterna, ”främja förståelse, tolerans och vänskap” över nations- och kulturgränser, och bidra till ett varje människa ska kunna realisera sin fulla potential.44 Och det är i undervisningen som lärare och förskollärare ska åstad- komma detta. Det är där, i undervisningen som läraren också arbetar med de andra tunga uppdragen, om värderingar, att väcka kreativitet och lust till lärande samt att stödja elevernas personlighetsutveckling. Det betyder att lärares uppdrag, är komplicerat och svårt, även om det till sin natur är smalare än hela skolans uppdrag. Inte bara för att läraren måste kunna hantera hela uppdraget i relation till en klass med unika individer, utan för att de olika uppdragen hör ihop och påverkar varandra.45 41Goldstein, (2015), s. 245. 42Labaree, (2004), s. 39. 431 kap 4 § skollagen. 44FN:s Allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna, artikel 26: ”Utbildningen skall syfta till att utveckla personligheten till fullo och till att stärka respekten för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Utbildningen skall också främja förståelse, tolerans och vänskap mellan alla nationer, rasgrupper och religiösa grupper samt främja För- enta nationernas verksamhet för fredens bevarande.” Biesta, (2010), s. 20 ff. En samlad och drivande strategi för skolans lärare och rektorer 3.4Att stärka läraryrket och uppdraget som rektor Sedan mer än har skolpolitiken omfattat en ambition att utveckla läraryrkets och skolledaruppdragets attraktivitet. Utred- ningen arbetar vidare med den ambitionen och inleder detta avsnitt med frågan om vad det som vanligen anses bidra till dessa yrkens attraktivitet. 3.4.1Vad gör ett yrke attraktivt? beskrev vid fem kategorier av skäl till varför personer attraherades av läraryrket:46 •”The Interpersonal Theme” (att arbeta med barn och unga men även tillsammans med vuxna) •”Theme” (att få betyda något för andra och för sam- hället) •”The Continuation Theme” (att fortsatt få verka i skolan som man uppskattar som miljö och att fortsatt få arbeta med områden man lärt sig uppskatta i skolan, exv. ett visst ämnesområde) •”The Material Benefits” (lön, anställningstrygghet etc.) •”The Theme of Time Compability” (relativt fria arbetstider vilket underlättat vardagen) Motiven för att välja lärarbanan tycks vara stabila . Den israe- liske beteendevetaren summerade i en artikel forskning om motiv för att välja lärarkarriären i tre kategorier, han skriver: factors influencing the choice of teaching as a career can be classified as extrinsic (relating to material benefits and job security), intrinsic (to do with personal growth and working in a school environment), and altruistic (a liking for, and a to working with children, ‘giving of yourself’, imparting knowledge, and a wish to serve society), including sense of social mission (referring to the likelihood of shaping the nature of the younger generation, molding children’s future, presser- 46 Lortie, (1975), s. 25–33. En samlad och drivande strategi för skolans lärare och rektorer ving cultural values, contributing to society and ensuring rich, interes- ting and enjoyable learning).47 I en rapport om lärarrollen till det norska Kunnskapsdepartementet är bilden likartad men man betonar att motiv som knyter an till de relationella aspekterna av yrket liksom motiv som rela- terar till intresse för ämneskunskap och undervisning samt omväx- lingen i yrket.48 Erfarenhetsmässigt, och förstås förenklat, kan man säga att svenska lärarstudenter brukar ange intresse för barn och unga, intresse för undervisning och utveckling samt intresse för ämnen som huvudsakliga skäl till att de intresserat sig för lärar- yrket.49 Den svenska skolan står mitt i en svår lärarbrist och bland annat av den utmaningen framstår det som mycket angeläget att öka läraryrkets attraktivitet. Läraryrket skiljer sig från andra yrken när unga ska göra sina yrkesval eftersom de unga redan som elever undervisats av lärare. De har alltså redan en viss erfarenhet av yrket. Denna förutsättning saknas när det gäller ung- domars inställning till andra yrken som exempelvis advokat eller guldsmed. Attraktionskraften i lärar- och förskolläraryrkena är sannolikt av- hängig om yrket uppfattas som positivt utifrån status, lön och arbets- villkor. Men kanske är den i ännu högre grad avhängig hur personers förväntningar på själva arbetet infrias.50 Sannolikt beror en stor del av läraryrkets attraktionskraft av hur väl yrkesutövningen också mot- svarar de motiv som legat till grund för utövarnas val av yrke.51 Det stora antal lärare som skolan behöver rekrytera medför per automatik att variationen på de individuella preferenserna är stor. 47Friedman, (2016) s. 627. (Min kursivering.) Akiba, (2013), s. 286 f. 48Expertgruppa om laerarrollen, (2016), s. 176 f. 49Man kan notera att den pågående statliga kampanjen, För det vidare, lyfter fram lite andra motiv, som till exempel att ”bli viktig för andra”, ”bli eftertraktad”, ”bli ihågkommen” och ”håll dig ung”. (/varfor-larare/) 50Man bör också ha i minne att övergripande reformer med andra syften än att påverka läraryrkets attraktionskraft kan spela in. ”… hur många goda lärarämnen kommer att söka sig till framtidens skola när skolvärlden genomgående framställs som ett spel mellan säljare och köpare?” (, (2011), s. 51Skolverket visade i en rapport på en påtaglig lärarflykt från skolan och en SCB-rap- port visade senare att det fanns närmare 40 000 utbildade lärare som arbetade inom andra yrken. Arbetsvillkoren i skolan förefaller ha påverkat lärares motivation att stanna i yrket. Glädjande nog kunde visa på att bilden av en tilltagande lärar- flykt inte var helt korrekt. De kunde visa att andelen som var kvar i skolan som lärare efter att det börjat arbeta som lärare hade ökat från till . (Örstadius, (2016)) En samlad och drivande strategi för skolans lärare och rektorer Men det betyder ju bara att attraktiviteten bäst säkras genom att flera aspekter tillgodoses. För att det inte bara ska framstå som attraktivt att söka sig till skolan, förskolan och vuxenutbildningen för en yrkesgärning, utan för att verksamma lärare och förskollärare även ska hålla fast vid yrkesvalet, stanna och utvecklas i sin gärning, måste det samlade erbjudandet vara genomgående starkt i alla dessa av- seenden. Det finns ett mycket stort behov av nya lärare nu och framöver och attraktionskraften i yrket behöver öka. Ett problem är att under har förefaller läraryrket ha tappat i status.52 Det finns dock tecken på som pekar på en förändring, exv. har antalet sökande till lärarprogrammet ökat under senare år.53 De grundläggande lärar- och förskollärarutbildningarna byggs för när- varande ut för att motsvara behovet bättre, men det räcker inte med att öka antalet platser. Det krävs även fler sökande, att fler slutför utbildningen och att fler stannar i yrket. Därför är det avgörande att lärar- och förskolläraryrkena både framstår som attraktiva yrkesval och att arbetet i sig motsvarar förväntningarna. Om lärar- och för- skolläraryrkenas status ökar borde det alltså bli lättare att nyrekrytera till yrkena. Ur ett utvecklingsperspektiv är det också centralt att lärares och förskollärares professionella utveckling kraftfullt stöds, stimuleras och tas i anspråk. Som nämnts ovan, sannolikt är det så att de motiv som en gång attraherade individer till att bli lärare också är de områden inom vilka den professionella utvecklingen också är mest eftertraktad. Och goda möjligheter till professionell utveckling för lärare och rektorer leder inte bara till ökad kvalitet i verksamheten utan även till ökad attraktionskraft för dessa arbeten. 3.5Profession och professionalism som fenomen och vardag Frågan om läraryrkets attraktionskraft relaterar till yrkets professio- nella status. Utredningen om skolans kommunalisering (U 2012:09) under ledning av statsvetarprofessorn sammanfattar väl 52SOU 2014:5, s. 178 f. 53Hösten 2016 hade lärarprogrammen 19 800 sökande varav 12800 antogs. Antalet förstahands- sökande per plats har dock bara ökat marginellt, från 2011 till 2016. 2017/18:1 Utgiftsområde 16, s. En samlad och drivande strategi för skolans lärare och rektorer utvecklingen av lärarkårens professionella status utifrån ett antal sammanhängande indikatorers utveckling . Utredningen kon- staterar att ”läraryrkets status [har] sjunkit sedan början av 1990- talet.54 Vägen ut ur en sådan situation handlar om ökad professionali- sering av yrket. Det går inte att med enbart lagstiftning styra ett yrkes professionaliseringsprocess. Möjligheterna för en statlig utredning att påverka en sådan är därför begränsade. Men eftersom staten kan sätta en professions rättsliga ramverk kan denna utrednings förslag ändå bidra till en stärkt professionaliseringsprocess. Här avser utredningen att ge en översikt över frågan om lärar- yrkets professionalisering. Syftet med det är att etableringen av ett professionsprogram är mer än en teknisk lösning på vissa tillkorta- kommanden. Det är också en utvecklad modell för att på ett grund- läggande hantera problem och systemfel och stödja en fortsatt professionalisering. 3.5.1Vad är en profession och vad kännetecknar ett professionellt uppdrag? Det finns omfattande forskning om vad som utgör en profession och vad professionalism kan betyda i olika sammanhang. Begreppen är omstridda, inte minst vad gäller läraryrket.55 En ofta använd utgångs- punkt är en sammanfattning gjord av den amerikanske sociologen . Han menar att framväxten av professioner är en av det moderna samhällets stora innovationer. Professionerna utgör en ny funktion i samhället för att lösa kritiska uppgifter. De baseras på en grupp av yrkesverksamma personer som brukar beskrivas utifrån att de har en lång och avancerad utbildning med en sanktionerad 54SOU 2014:5, s. 178. 55Hargreaves, (2000), s. har begreppen professionalisering och professionalism kommit att står för skilda traditioner och synsätt. En konstruktiv ingång till problematiken ges i artikeln Om innebörder i lärarprofessionalism (, & Dyrdal Solbrekke, (2015)) i vilken artikelförfattarna ”karakteriserar professionalisering som relaterad till ett externt perspektiv där autonomi, auktoritet och professionens status och legitimitet står centralt. Lärares professio- nalism, å andra sidan, är ett perspektiv som är baserat på den interna, i bred mening pedagogiska kvaliteten på lärares utövande, den professionella praktiken. På denna bas utvecklar vi två olika aktuella motsatta logiker för professionellt utfört arbete: professionellt ansvar (professional responsibility) respektive redovisningsskyldighet (accountability).” (s. 168). är inriktat mot att påverka utvecklingen i båda dessa avseenden eftersom de sammantaget är av betydelse för skolans förmåga att svara mot samhällets krav. De två logiker som omnämns presenteras utförligare i kap 6, not 119 i detta betänkande. En samlad och drivande strategi för skolans lärare och rektorer examen, en specifik kunskapsbas och en tydlig grad av autonomi i yrkesutövningen.56 Professioner ska lösa vissa samhällsfunktioner som är av en sådan komplexitet att de inte låter sig utföras utifrån enkla manualer utan kräver stora kunskaper och ett gott omdöme. Två av de mest klassiska exemplen på professioner är advokater och läkare. Läraryrket anförs vanligen som ett exempel på ett yrke som inte fullt ut har fått status som en profession i en klassisk mening. Men undervisning, läraryrkets kärnuppdrag, är en uppgift med stor komplexitet, det vill säga är en typisk sådan aktivitet som inte kan genomföras med gott resultat genom tillämpning av arbets- manualer. För denna komplexa uppgift, att undervisa barn och unga, har lärarprofessionen utvecklats.57 Parsons noterar att vissa profes- sioner, i jämförelse med grupper som arbetare och byråkrater, har en social status som är flytande och svårgreppbar och att sådana yrkes- grupper kan anses ligga i gränslandet till en profession.58 Dessa påpe- kanden är särskilt intressanta när det gäller lärare eftersom den professionens utveckling inte har följt samma spår som andra profes- sioner och eftersom det också har förekommit oklarheter och stridigheter om synen på kunskapsbasen. Säkerligen har skolans stora samhälleliga roll varit av betydelse i sammanhanget, inte minst i ter- mer av statens behov av att säkerställa kommande generationers kom- petens, eller om man så vill, önskan om att kontrollera kommande generationers skolning. För två decennier sedan berörde Stanfordprofessorn frågan om lärarkårens professionalisering utifrån specifikt ett lärar- och lärarutbildarperspektiv. I artikeln Practice and the Education of Professionals betonar , i likhet med andra, att professioner har vissa gemensamma särdrag som: the obligation of service to others, as in ‘calling’; understanding of a scholarly or theoretical kind; a domain of skilled performance of practice; the exercise of judgment under conditions of unavoidable uncertainty; the need for learning from experience as theory and practice interact; 56Parsons, (1968). Friedson, (2001), s. 127. Man bör dock hålla i minnet, som påpekat, att det vad gäller lärare varken funnits någon begreppslig klarhet vad gäller lärares professionalisering eller för den del enighet om innebörd och synsätt (, 1996). 57För perspektiv på frågan om läraryrket som profession, se exv. Crowe, (2008). 58Parsons, (1968), s. 536–547. Parsons använder uttrycken “fluid and indistinct” samt “border- line groups”. En samlad och drivande strategi för skolans lärare och rektorer and a professional community to monitor quality and aggregate know- ledge.59 tillför en viktig dimension genom att starkt betona samver- kan inom professionen, ”No professional can function well in isola- tion.”60 Han betonar också att dessa aspekter av en profession utgör särskilda utmaningar för de utbildningar genom vilka enskilda kvalificerar sig för professionen i fråga – eftersom ”Professions are ultimately about practice.”61 Det är med andra ord i utövandet som den enskildes professionalism blir tydlig.62 menar han, är lärlingsmodellen som utbildningsform otillräcklig eftersom profes- sionsutövningen kräver att man kan kombinera ”theory and practice in local, situated judgments.”63 Här har vi Parsons generella inno- vation i lärartappning, den professionelles utförande av unika och komplexa uppgifter, under ansvar, med professionellt omdöme base- rat på professionens gemensamma kunskapsbas.64 59Shulman, (1998), s. 516. (Punktlista i original). 60Shulman, (1998), s. 520, Jfr. (2010), s. 20 ff. 61Shulman, (1998), s. 516 och 518. Vad gäller utbildning till lärare så rekapitulerar han Deweys synpunkter på dessa utbildningar () som i grova drag går ut på att lärlingsmodellen är otillräcklig, att man hellre bör ta lärdom av hur mer mogna professioner organiserat sina utbild- ningar och därvidlag använda mer laborativa modeller som ligger närmare det som uppfattar som en akademisk utbildningsmodell. hur (2010) mfl. talar om ”enacted professionalism” och ”professionalism in terms of the results of practice – i.e., what it achieves…”s. 20 ff. En sak som kännetecknar lärarpro- fessionalitet är, som och andra påpekat (ovan) är att det är en specifik yrkesutövning och en sådan som också bygger på kollegial samverkan. Med detta följer också betydelsen av dess relation till vad som anses vara utmärkt undervisning och därmed en normativ nivå. (se exv. Biesta, & Stengel, (2016), s. 31 f.) har betonat vilket öppet fält detta är, hon skri- ver: ”We cannot determine the purpose of education by invoking an a priori theory of human nature. There are no doubt bounds of what is educationally possible at any given time, but these constraints leave societies a vast choice among competing educational purposes and authorities. Educational authorities may aim to perfect human nature by developing its potentialities, to deflect it into serving socially useful purposes, or to defeat it by repressing those inclinations that are socially destructive. We can choose among and give content to these aims only by developing a normative theory of what the educational purpose of society should be.” (Gutman, (2003), s. 63Shulman, (1998), s. 525. 64OECD-rapporten – Insights From 2013 (2016) operationaliserar tämligen pragmatiskt innebörden av professionsbegreppet till att omfatta a) Professional knowledge base (Formal teacher education, Professional development oppor- tunities & Practitioner research), b) Autonomous decision-making (Autonomy & decision making) samt c) networks (Mentoring, Induction, Professional development plans, feedback learning communities). Rapportens sätt att hantera begreppet är intressant eftersom det bottnar i strävan att utifrån forskning om lärare försöka identifiera faktorer av betydelse för utvecklingen av lärares yrkesskicklighet. Vad som möjligen saknas i samman- hanget är betoningen på läraryrket som ett intellektuellt yrke. lärarkommentaren ”Teaching is an intellectual profession – and teachers are intellectuals.”i Lipcon, (2008), s. 541. En samlad och drivande strategi för skolans lärare och rektorer I detta sammanhang framstår det som funktionellt att särskilja aspekter av professionsfrågan genom uppdelningen i professionalism som en fråga om ”status-related elements of teachers’ work” och professionalitet som aspekter av ”those elements of the job that constitute the knowledge, skills and procedures that teachers use in their work.65 Professionalitet kan i sin tur uppdelas i en begränsad och en utvidgad del. Med begränsad förstås då classroom-based perspective which values that which is related to the day-to-day practicalities of teaching” och med utvidgad sådant som ”a much wider vision of what education involves, valuing of the theory underpinning pedagogy, and the adoption of a generally intellectual and rationally-based approach to the job.66 Dessa olika sätt att bearbeta professionaliseringsbegreppet visar på såväl begreppets svaghet i det att det är svårdefinierat och därmed kan komma att stå för olika saker men å andra sidan även dess styrka i att det fångar in olika delar av yrkesutövningen, dess förutsättningar och villkor, av stor betydelse. Professionen som innovation formas inte bara av de olika ansvars- områdena som sådana. De präglas också av de övergripande samhälls- ordningar inom vilka de verkar. I forskningen har man skiljt på centraleuropeiska och anglo-amerikanska professionsmodeller.67 De skandinaviska traditionerna liknar i hög grad de centraleuropeiska i deras centralistiska karaktär, med starka samband med den statliga byråkratin och en tydlig bas i statligt styrda universitetsutbildningar vilka utgör grund för ämbetsmannakarriärer. Dessa traditioner känne- tecknas också av utvecklade samarbeten mellan de olika professio- nernas organisationer och den statliga byråkratin vilket ofta resulterat i professionalisering ”from above”.68 De anglo-amerikanska traditio- nerna skiljer sig från dessa genom dess mer decentraliserade karaktär och att utvecklingen i högre grad kom att ledas av de professionellas 65”professionalism” och ”professionality”, , (2008), s. 26. Detta sätt att särskilja aspekter av begreppet ligger nära en distinktion mellan ”being professional” och ”being a profession” samt mellan ”enacted professionalism” och ”professionalism in terms of the results of practice – i.e., what it achieves…”. kommenterar i Teachers’ Relational Practices and Professionality, (2010), s. 19 ff. 66Citaten utgörs av , beskrivning av de perspektiv som Hoye, (1975) använde. utvecklar begreppen ytterligare. , (2008), s. 26. 67Stycket bygger på , & Evetts, (2003), och den textmässigt närliggande texten, , & Evetts, (2010). 68Svensson, & Evetts, (2003), s. 5. Evetts (2009 s. En samlad och drivande strategi för skolans lärare och rektorer Den traditionen har i högre grad också opererat under marknadsliknande villkor där de ansvarat för olika former av kontroll och certifiering av enskilda utövare.69 De här skillnaderna är av betydelse för att förstå dels forskning om lärarkårens professio- nalisering som sådan, dels för att kunna förstå internationella policy- rekommendationer rörande professionaliseringssträvandena. Diskussionen om vikten av professionalism har kommit och gått och dessa två traditioner har kommit att integ- reras allt tydligare och, får man tillägga, under påverkan av olika trender.70 Den ökade decentraliseringen har tillsammans med privatisering och globalisering påverkat diskussionen om professio- nalisering och professionalism, i synnerhet i relation till diskurser om kunskapssamhället – och det är i det perspektivet som frågan om professionalisering och professionalism blir intressant för denna utredning. Det intressanta är inte längre diskussionen om vad som kännetecknar en profession utan hur professionalisering som sådan fungerar i samtiden.71 har pekat på, att trots att processer för ökad professionalisering kan framstå som lockande för yrkes- utövarna och deras organisationer så innebär strävanden för detta, ”from above” ofta inslag av yrkenas omdefiniering och ökad kontroll av utövandet.72 går det inte att komma ifrån det förhål- landet att det professionella utrymmet också måste definieras natio- nellt och primärt genom rättsliga åtgärder. Men just detta är också av stor betydelse för hur professionaliseringen som process formas och ytterst är det av betydelse för det professionella ansvarstagandet och agerandet.