sou · H6B313 · 2018-02-28 00:00:00 — För att kunna beskriva effekterna av en åtgärd, som t.ex. en ny skatt, måste ett jämförelsealternativ fastställas. Här jämförs effekterna av införandet av en särskild skatt med alternativet att ingen skatt införs. Den infrastrukturinvestering som skatten ska bidra att finansiera antas här alltså inte påverkas av den särskilda skatten. Det bör därför uppmärksammas att infrastrukturinvesteringen har ett antal positiva effekter som t.ex. ökad tillgänglighet. Det bör även uppmärksammas att finansieringen av infrastrukturinvesteringen i praktiken måste beaktas. Detta görs normalt inom ramen för den ordinarie budgetprocessen. I en situation där ett givet utgiftstak utgör den skarpa restriktionen måste andra utgifter minska för att skapa utrymme för en infrastrukturinvestering medan med ett givet finansiellt sparande för den offentliga sektorn kan utrymme skapas genom att öka inkomsterna. Det är naturligtvis möjligt med en kombination av dessa restriktioner som även ger kombinationer av tänkbara lösningar för att skapa utrymme för infrastrukturinvesteringen. En särskild statlig skatt på kommersiella fastigheter kommer att generera skatteinkomster för staten. Följande resonemang bygger på den rapport om beräkningskonventioner som har tagit fram.11 För industrifastigheter beaktas effekten på basen för inkomstskatten. Företagen förutsätts alltså inte kunna kompensera för en ny särskild skatt genom att höja priserna. Samma förhållande antas gälla för den särskilda skatten för kommersiella lokaler inom hyreshusenheter och tomtmark för dessa. I det senare fallet kan dock eventuella effekter via höjda hyror beaktas i en sidokalkyl, varvid en indirekt KPI-effekt uppkommer. I vilken omfattning skatten övervältras är en empirisk fråga och beror på elasticiteter för utbud och efterfrågan. Under förutsättning att skatten är avdragsgill kommer bolagsskatten att påverkas då fastighetsägarnas vinster minskar. Sammanfattningsvis innebär detta att nettoinkomsten för staten är mindre än bruttoinkomsten. Skatten beräknas inte ha några betydande finansiella konsekvenser för kommuner eller landsting. 11 Beräkningskonventioner 2018. En rapport från skatteekonomiska enheten i . För de fastighetsägare vars fastigheter omfattas av den särskilda skatten innebär skatten en kostnad. På motsvarande sätt som för staten är nettoeffekten betydligt mindre än bruttoeffekten då den särskilda skatten reducerar bolagsskatten. Samhällsekonomiska effekter i övrigt Den generella effekten av en särskild statlig skatt som diskuteras i denna bilaga är att den skapar en differens mellan priset som en köpare får betala och vad en säljare får behålla. Denna prisskillnad bidrar till att skapa en samhällsekonomisk välfärdsförlust som vanligen betecknas överskottsbördan, välfärdsbördan eller dödviktskostnaden för skatten. När det gäller en särskild skatt på kommersiella fastigheter kan sägas att fastigheter, och därmed fastighetsvärden, generellt betraktas som en trögrörlig skattebas, åtminstone på kort sikt. Detta skulle då leda till att en ny särskild skatt på fastigheter leder till begränsade samhällsekonomiska förluster. En ny eller ökad skatt på en skattebas som genererar större effekter på hushållens konsumtionsmönster och företagens produktionsmönster innebär en större samhällsekonomisk förlust. Det är dock på sin plats med en viss ödmjukhet inför detta. På lång sikt kan nämligen mycket väl även kommersiella fastigheter anses vara en rörlig, eller åtminstone mindre trögrörlig, skattebas (se vidare avsnitt 9.4.2 för ett resonemang om optimal beskattning ur ett ekonomiskt perspektiv). Det är dock värt att nämna att en särskild skatt såsom diskuteras här kan ha en snedvridande effekt på konkurrensen som inte motsvaras av infrastrukturens effekter på konkurrensförutsättningarna. Motsvaras inte skatten av fördelar som infrastrukturen ger får alltså skatten en negativt snedvridande effekt för de fastighetsägare som påförs skatten. Om en ny särskild statlig skatt övervägs bör också frågan om den kommunala självstyrelsen, medfinansiering och förskottering beaktas. Enligt direktiven ska kommittén bedöma vilka effekter för-slagen kan få på företagens investerings- och lokaliseringsbeslut. Förutsatt att den kostnad en ny särskild skatt innebär för fastighetsägaren inte kompenseras av de fördelar infrastrukturen innebär har skatten en negativ inverkan på fastighetsägarens investeringsbeslut. Den högre kostnad som skatten innebär gör att färre investeringar ger den avkastning som fastighetsägaren kräver. Skatten har alltså en negativ effekt på fastighetsägarens investeringsvilja. På motsvarande sätt har skatten en negativ effekt på lokaliseringsbeslutet om inte de fördelar infrastrukturen innebär kompenserar för den högre kostnaden. En särskild skatt som inte kompenseras av fördelar som infrastrukturen kan innebära att fastighetsägaren väljer att lokalisera verksamheten på annat ställe. En mer generellt utformad skatt innebär dessutom en risk för att pålagan eliminerar värdeökningen. Det kan inte heller uteslutas att skatten kommer att omfatta fastigheter vars värde påverkats negativt till följd av infrastrukturinvesteringen. inte lämnar något författningsförslag kan heller ingen konkret konsekvensutredning göras. Generellt bedöms dock inte skatten såsom redovisats i denna bilaga annat än marginellt påverka konsekvenser i övrigt i enlighet med 15 och 15 a §§ kommitté- förordningen samt 6–8 §§ förordningen om konsekvensutredning vid regelgivning. I praktiken kan dock infrastrukturensinvesteringens utformning, det geografiska läget, fastighetsbeståndet m.m. få betydande konsekvenser. Ett uppenbart exempel på en konsekvens av införandet av en geografiskt begränsad skatt är att olika grupper av fastighetsägare drabbas på olika sätt av denna skatt. Det kan dock inte sägas något generellt om dessa konsekvenser utan de måste analyseras i varje given situation. Det förtjänar att upprepas att i kommitténs direktiv ligger att utreda förutsättningarna för en skatt som träffar den värdeökning en infrastruktursatsning kan ha på fastigheters marknadsvärden. Det framgår av avsnitt 9 att detta inte har bedömts lämpligt. I denna bilaga anläggs ett vidare perspektiv och det skissas på en modell som inte är inriktad på att beskatta en fastställd eller schabloniserad värdeökning. Modellen bygger i stället på att utforma en skatt som träffar fastigheter av kommersiell natur belägna inom ett område vilket utifrån allmänna antaganden om värdeutveckling bedömts ha påverkats positivt. Mot bakgrund av att kommittén anser att redovisat alternativ inte är förenligt med direktiven utgör alternativet endast en modell för hur en särskild skatt i ett vidare perspektiv kan utformas. Kommittén bedömer att detta alternativ uppfyller det övergripande syftet med direktiven, men mot bakgrund av vad som tidigare anförts har förslaget avfärdats. Grunden för detta är att det inte går att förena med de mer specifika krav som ställs upp i direktiven. Även om direktiven inte hade begränsat förutsättningarna för redovisad modell finns ett antal frågor att beakta. En mer generell skatt så som den har skissats på i denna bilaga innebär en uppenbar risk att även fastighetsägare vars fastighet inte har ökat i värde eller som inte har fått någon direkt nytta av investeringen påförs skatten. Detta kan uppfattas som problematiskt eftersom skatten, åtminstone till viss del, motiveras av rättviseskäl. Det finns även ytterligare aspekter som bedöms som komplicerande i sammanhanget. Det rör bland annat olika gränsdragningar avseende den mer konkreta omfattningen av var, när och hur skatten skulle tas ut. En ytterligare fråga som inte är oproblematisk är hur en skatt till följd av infrastrukturinvesteringar inom ett område ska påverka, eller påverkas av, ytterligare infrastrukturinvesteringar. Slutligen, det finns naturligtvis många andra tänkbara alternativa utformningar av en skatt i syfte att bidra till finansiering av infrastrukturinvesteringar än såsom skissats på i denna bilaga. 1.Ett reklamlandskap i förändring –konsumentskydd och tillsyn i en digitaliserad värld. för blåljusverksamhet och andra samhällsnyttiga funktioner. 5.Vissa processuella frågor på socialförsäkringsområdet. 6.Grovt upphovsrättsbrott och grovt varumärkesbrott. 7.Försvarsmaktens långsiktiga materielbehov. 8.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2018. Beslut under osäkerhet. 9.Ökad trygghet för studerande som blir sjuka. 10.Myndighetsgemensam indelning – samverkan på regional nivå. Myndighetsgemensam indelning – författningsändringar till följd av ny landstingsbeteckning. –för unga som varken arbetar eller studerar. 12.Uppdrag: Samverkan 2018. Många utmaningar återstår. 13.Finansiering av infrastruktur med skatt eller avgift? Uppdrag: Samverkan 2018. Många utmaningar återstår. Ett reklamlandskap i förändring – konsumentskydd och tillsyn i en digitaliserad värld. Myndighetsgemensam indelning – samverkan på regional nivå. Myndighetsgemensam indelning – författningsändringar till följd av ny landstingsbeteckning. Finansiering av infrastruktur med skatt eller avgift? Försvarsmaktens långsiktiga materielbehov. för blåljusverksamhet och andra samhällsnyttiga funktioner. Grovt upphovsrättsbrott och grovt varumärkesbrott. Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2018. Beslut under osäkerhet. Vissa processuella frågor på socialförsäkringsområdet. Ökad trygghet för studerande som blir sjuka. – för unga som varken arbetar eller studerar.