sou · H6B378 · 2018-10-31 00:00:00 — Det svenska systemet för att främja kännedomen om är komplext, med ett brett utbud av insatser som utförs av ett stort antal statligt finansierade aktörer. Mer precist handlar främjandet om relationsbyggande. Som stöd för detta krävs insatser för att göra känt, att informera, men också om att bevaka omvärlden och analysera den. Detta arbete kan i hög grad utföras i , men en viss del av de mer djupgående relationerna behöver byggas på plats i andra länder. har – vid sidan av lärosätena – ett antal statliga organisationer för att främja kännedomen om som kunskapsnation och främja internationella relationer inom området. De beskrivs nedan tillsammans med lärosätenas egna verksamhet. De statliga forskningsfinansiärerna – , Verket för innovationssystem (), för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas), för hälsa, arbetsliv och välfärd (Forte), samt Rymd- styrelsen – arbetar med att främja svenskt deltagande i europeiska forsknings- och innovationsprogram samt med bilaterala samarbe- ten med länder utanför EU. ger även ibland selektiva bidrag för till exempel internationell samverkan mellan innovativa företag och konsortier, och och övriga forskningsråd ger ibland bidrag till forskningssamarbete med specifika länder. Kännedom om som kunskapsnation och kunskap om omvärlden är också sammankallande i samordningsorganen IntSam och EU- där de statliga forskningsfinansiärernas arbete med internatio- nella frågor respektive EU-frågor samordnas. och har ett gemensamt i . Därutöver har så kallade innova- tionsscouter utsända i och , och Energimyn- digheten har en utsänd person i . Innovations- och forskningsråden arbetar inom och är placerade vid ambassaderna i sex länder, med uppdrag att främja relationer mellan svenska och utländska aktörer inom högre utbildning, forskning och innovation. En utlandsbaserad omvärlds- analys- och främjandeverksamhet fanns tidigare vid Tillväxtanalys, men den inordnades i , närmare bestämt i , forskning och kapitalförsörjning (IFK). , Utbildnings- departementet och Miljö- och finansierar gemen- samt verksamheten, som styrs genom en styrgrupp där finansierande departement samt är representerade. Innova- finns i , , , , och . Förutom de utsända innova- tions- och forskningsråden finns på varje kontor en till två kvalifi- cerade tjänstemän som är lokalanställda Regeringens avsikt med verksamhetsövergången från Tillväxt- analys till var att åstadkomma en mer kontakt- skapande verksamhet, ett ökat fokus på strategiskt främjande av innovation, forskning och högre utbildning och bättre förutsätt- ningar att aktivt bidra i politiskt prioriterade processer kopplat till innovationssystem och konkurrenskraft – till nytta för myn- digheterna/aktörerna i innovationssystemet. Sedan verksamhetsöver- gången är i samtliga fall inflyt- tade i utlandsmyndigheter. Verksamheten har fokuserats mer på främjande än på omvärldsanalys och antalet utsända anställda har minskats. Kännedom om som kunskapsnation och kunskap om omvärlden har enligt myndighetens instruktion (förord- ningen [2015:1528] med instruktion för ) till upp- gift att sprida information och kunskap om och det svenska språket i utlandet och främja samarbete och långsiktiga relationer med andra länder inom områdena kultur, utbildning och forskning och demokrati samt samhällsliv i övrigt. har ett uppdrag att främja och marknadsföra som studiedestination mot potentiella utländska studenter som kan tänkas vara intresserade av att studera vid svenska lärosäten. Myndigheten ansvarar också för stipendier, alumnverksamhet och stöd till ambassadernas främjar- verksamhet. finns även på plats i . Det svenska kultur- huset beskrivs som ett skyltfönster för svensk kultur i men också som en viktig plats för relationsbyggandet mellan och . Enligt institutets hemsida lägger i grunden för att stärka bilden av utomlands genom att vara aktiv i ett av världens främsta kulturella nav. Vid institutet ges också svenskkurser för vuxna varav många senare reser till . Det finns vidare möjlighet för svenska forskare, kulturarbetare och konst- närer att ansöka om boende i en av husets sex gästbostäder för att genomföra projekt med anknytning till . Exempel på annan statlig svensk närvaro utomlands inom högre utbildning och forskning En del av den svenska närvaron för högre utbildning utomlands är Svenska studenthemmet i , som ligger i den internationella studentstaden de , där det bor cirka 12 000 studenter, konstnärer och forskare från över 140 länder. Svenska studenthemmet erbjuder boende åt ett hundratal studenter, forskare och konstnärer från och andra länder. Svenska staten bekostar omkring hälften av hemmets drifts- kostnader. På flera platser finns även kultur- och forskningsinstitut med statlig finansiering, de så kallade Medelhavsinstituten, i , , och på . Kännedom om som kunskapsnation och kunskap om omvärlden har omkring 100 utlandsmyndigheter. Ambassader och general- konsulat är företrädare för utomlands och har en viktig roll i att presentera som kunskapsnation och att bygga relationer mellan svenska och utländska aktörer. Under har utlands- myndigheternas engagemang i frågor relaterade till högre utbildning, forskning och innovation vuxit. samarbetar med ett trettiotal av utlandsmyndigheterna kring främjande av som studiedestination. Exempel på utlandsmyndigheternas ökade engagemang och vikt i dessa frågor är att anmälde 700 studenter intresse för studier vid event anordnade av svenska utlandsmyndigheter. anmälde sig 7 000 studenter vid sådana event. anordnades sju möten i två länder för studenter som skulle resa till (utreseevent). anord- nades 25 sådana event i 25 länder. Svenska utlandsmyndigheter del- tog i 32 studentrekryteringsmässor och deltog utlands- myndigheterna i 60 sådana mässor. Av betydelse i detta sammanhang är att utlandsmyndigheternas budget för att arrangera eller delta i olika event är mycket liten. Till sitt stöd har utlandsmyndigheterna finansiering från Svenska institu- tet för olika aktiviteter, årlig kompetensutbildning för lokalanställda som arbetar med marknadsföring och rekrytering av studenter, presentationsmaterial och liknande från . I övrigt sker verksamheten inom ramen för utlandsmyndigheternas egna resur- ser för främjandeverksamhet. Den budget som av- sätter för detta är . Det blir allt vanligare att universitet och högskolor i andra länder har egna utlandskontor.1 Dessa kontor kan ha en rad uppgifter. Kon- toren utomlands är framför allt kontaktpunkter för hemmauniver- sitetet och dess partnerlärosäten i värdlandet och ibland i regionen. Kontoren är ett stöd på plats för studenter, lärare och forskare. De bidrar också till att upprätthålla hemmauniversitetets internationella kontakter och alumnnätverk. I många fall hjälper kontoren också till 1En förteckning över tyska universitets utlandskontor finns på följande hemsida /hrk-international/representative-offices-of-german-universities-abroad Kännedom om som kunskapsnation och kunskap om omvärlden att rekrytera studenter och forskare. hjälper kontoren till att göra hemmauniversitetet synligt i viktiga forskningsmiljöer runt om i världen och därmed bidrar de också till att göra hemlandets kunskapssystem mer känt. I viss mån kan enskilda lärosätens upp- byggnad av kontor i utlandet förklaras av att det saknats gemensamt organiserade utlandskontor som varit anpassade efter lärosätenas behov. Ett av de svenska lärosätenas utlandskontor som har rönt mycket uppmärksamhet är universitets kontor i . Kontoret har bland annat följande uppdrag: •att göra forskning och utbildning vid känd i regionen, •att organisera möten, kortare kurser och workshops med del- tagare från regionen och i syfte att utveckla samarbeten, •att utveckla befintliga och nya uppdragsutbildningar i regionen, •att marknadsföra, rekrytera och förbereda studenter som ska studera vid , •att ge stöd och service till svenska studenter, lärare och forskare som deltar i aktiviteter förlagda i , liksom i regionen i övrigt där så är möjligt, •att stödja och utveckla alumnarbetet i regionen, och •att engagera fler svenska universitet som partners i . Enligt uppgift till utredningen har och för avsikt att samarbeta med univer- sitet om kontoret i och därmed också bidra till kontoret ekonomiskt. har en forskningsfilial i som möjliggjorts genom en privat donation. i Fudan i är ett annat lärosätesorienterat utlandskontor för kontaktskapande verksamhet i . i grundades och är ett joint-venture mellan , () och 23 nordiska lärosäten från , , , och . Centrets huvuduppgifter är att: Kännedom om som kunskapsnation och kunskap om omvärlden •vara en plattform för initiering och utveckling av forskning, pro- gram, konferenser, workshops och övriga aktiviteter som är av gemensamt intresse för nordiska och kinesiska forskare, •organisera kurser och program för nordiska personer inom affärs- världen baserade i , •bistå med utbildning för kinesiska och nordiska studenter och forskare som ämnar bedriva studier om respektive de nor- diska länderna, och •vara delaktig i kulturella evenemang som till exempel natio- naldagar, konserter och filmkvällar för att marknadsföra nordiska universitet och länder. Flera lärosäten har även närvaro i genom utlandskontor till- sammans med olika aktörer. Studenter som studerat vid svenska lärosäten har länge betraktats som ambassadörer för och svenska lärosäten. har arbetet för att organisera och upprätthålla kontakterna med dessa alumner tagit fart. För lärosätet är alumnerna värdefulla bland annat genom de kontakter med det övriga samhället som de kan bidra med. Alumner kan också bidra till nya forskningssamarbeten. Alumner är också värdefulla för lärosätets varumärke och bidrar till att göra lärosätet mer känt. Dessutom har alumner visat sig vara poten- tiellt viktiga ekonomiska bidragsgivare för flera lärosäten och de har donerat medel bland annat för stipendieprogram och forskning. För som land är alumnerna också viktiga genom att de under sitt arbetsliv kan hamna på positioner som är intressanta för såväl svenska staten som svenska företag och organisationer. En positiv bild och erfarenhet av är i sådana kontakter värdefull. Alumnerna har som regel fått en positiv bild av och de värden som står för och är viktiga när det gäller att sprida kännedom om som land i mer generell mening. Av dessa anledningar arbetar såväl lärosäten som utlandsmyn- digheter och med alumnnätverk på olika sätt efter- som alumnerna är värdefulla för alla dessa organisationer. Kännedom om som kunskapsnation och kunskap om omvärlden lärosäten är i färd med att utveckla sin alumnverksamhet. Några lärosäten har alumnnätverk som omfattar över 25 000 studenter i många länder. Nätverken är spridda med lokalföreningar över hela världen och flera lärosäten organiserar lokala aktiviteter utomlands för att upprätthålla kontakten med sina alumner. görs detta i samarbete med andra svenska lärosäten och ibland i samarbete med svenska utlandsmyndigheter och svenska företag på plats. bidrar bland annat med viss samordning av svenska aktörers alumnaktiviteter utomlands och med finansiellt stöd och metodstöd till utlandsmyndigheterna. Exempelvis driver myndigheten en hemsida med ett kalendarium om olika alumnnät- verksaktiviteter. verkar även för att det ska finnas lokala eller regionala alumnnätverk ute i världen. Avsikten är att nätverken ska drivas av medlemmarna själva. För formaliserade alumn- nätverk finns det möjlighet att ansöka om stöd från . För att ytterligare förankra bilden av bland alumnerna arrangerar olika aktiviteter för stipendiater som utgår från viktiga svenska värderingar som demokrati, mänskliga rättigheter och hållbarhet (Statskontoret, 2015). När det gäller studenter från biståndsländer kan alumnnätverk på plats i ursprungslandet ha ett särskilt värde eftersom de kan hjälpa studenterna och det svenska samhället att upprätthålla kontakt utan att så kallad brain drain uppstår. Bland annat för detta syfte har utvecklat programmet Network for Future Global Leaders för stipendiaterna i . Programmet inne- håller studiebesök vid företag, myndigheter och organisationer, och utbildningsmoduler i förändringslogik avseende ämnen som hållbar- het, jämställdhet, mänskliga rättigheter, anti-korruption, hållbart och transparent ledarskap med mera. Detta för att stödja ett globalt nät- verk av framtida ledare och för att knyta dem till och teman som är viktiga för en hållbar global utveckling. med främjande av som kunskapsnation bidrar flera aktörer också till en omvärldsbevakning av utländska förhållanden inom högre utbildning, forskning och innovation. Kännedom om som kunskapsnation och kunskap om omvärlden Någon strukturerad samverkan mellan de myndigheter som ansva- rar för främjande och internationell omvärldsbevakning och omvärlds- analys finns däremot inte, bortsett från den samordning som finns mellan forskningsfinansiärerna inom de så kallade och . Utanför den statliga sfären stödjer lisering av högre utbildning och forskning (STINT) svenska läro- sätens och forskares/universitetslärares långsiktiga internationella kontakter med lärosäten och andra aktörer huvudsakligen utanför EU/EFTA och stödjer både utbildnings- och forskningsprojekt inom alla discipliner. Genom programmet Strategic Grants for Internatio- nalisation stödjer STINT lärosätenas arbete med strategiska interna- tionaliseringsinitiativ och ger ett konkret stöd till utvecklingen av internationella strategier och nätverk på lärosätena. STINT har också intensifierat sin roll som natio- nell kunskapsresurs inom internationalisering, bland annat genom omvärldsanalys med flera viktiga publikationer. Stiftelsen har också etablerat ett utlandskontor på generalkonsulatet i . Kontoret i utgör en helt ny sorts verksamhet för stiftelsen och syftar till att stödja svenska lärosäten i deras strategiarbete genom att bidra med kvalificerad informationsinhämtning, omvärldsbevak- ning samt omvärldsanalys och strategiskt relationsbyggande. För uppgiften har STINT en representant på deltid i och en Kina-ansvarig på deltid i . De har mångåriga erfaren- heter av både de svenska och kinesiska forsknings- och högre utbild- ningssystemen. Satsningen i omfattar även forskning om forsk- nings- och innovationspolicy med samarbetsparter i och utomlands. Arbetet sker i nära samarbete med generalkonsulatet i och ambassaden i och kompletterar verksamheterna. En referensgrupp med representanter från statliga finansiärer, och andra relevanta aktörer skapa- des i samband med kontorets etablering. Kännedom om som kunskapsnation och kunskap om omvärlden 3.4Andra länders relationsfrämjande insatser Ett sätt att underlätta skapandet av långsiktiga relationer och part- nerskap, som används av flera andra länder är att stationera personal på plats, exempelvis i ett särskilt utlandskontor. Syftet är dels att bevaka utvecklingen på området och dels att bygga upp och förmedla kontakter inom landet i fråga. Många länder har funktioner inom sina utrikesministerier eller utlandsmyndigheter som ansvarar för vetenskapsdiplomati. Tradi- tionellt sett har det varit fråga om en särskild attaché, men det blir allt vanligare med relativt självständiga och personalmässigt mer kraftfulla kontor i anslutning till utlandsmyndigheter som organi- seras tillsammans med lärosäten och andra aktörer. Det rör sig exempelvis om olika nätverk, centra och hubbar för vetenskaps- och innovationsdiplomati i syfte att internationalisera forsknings- och innovationssystem (, 2018). Flera länder har byggt upp omfattande resurser. vetenskaps- och innovationsnätverk finns i 30 länder och har över 100 diplomater (, 2017). Tillväxtanalys har särskilt studerat de resurser som , , , och har för främjande och relationsbyggande (Tillväxtanalys, 2015a). De flesta länder har valt att stationera sina attachéer i tillväxt- länder och länder med starka innovationsmiljöer. Vetenskaps- attachéerna är i många fall fysiskt samlokaliserade med utsända diplo- mater vid en utlandsmyndighet. De nederländska, danska och norska vetenskapsattachéerna är statligt finansierade, medan de tyska och schweiziska har flera finansieringskällor. Kontoren har också olika organisatoriska lösningar. har valt att ha ett och samma varumärke för alla sina forsknings- och innovationsattachéer. Nätverket består av både stora och små kontor. har en struktur där så kallade Swissnexkontor inte ersätter utan kompletterar innovations- och forskningsråden på ambassaderna. Swissnexkontor finns på fem platser: , , , och . Ett kontor i stängdes . De olika kontoren har olika uppdrag beroende på lokala behov (Langenhove, 2017). Sammanlagt arbetar omkring 70 personer, varav 20 i , för Swissnex. Dessutom finns det innovations- och forskningsråd på 19 ambassader: , , , , , , , , , , , Kännedom om som kunskapsnation och kunskap om omvärldenSOU 2018:78 , , , , , , och . har närvaro i sammanlagt 60 länder genom dels orga- nisationen DAAD:s utlandskontor, dels sex tyska vetenskaps- och innovationshus placerade i fem länder. Därutöver driver den tyska forskningsstiftelsen en rad utlandskontor för forskningsaktö- rers behov. DFG är en oberoende forskningsfinansiär som finan- sieras från federal nivå och delstatsnivå. federala utbildnings- och forskningsministerium arbetar, tillsammans med handelskamrarna, även med att främja det egna landets utbildnings- system, bland annat genom att etablera tyska yrkesutbildningar i andra länder. Detta ger stöd åt det tyska näringslivet genom att underlätta kompetensförsörjning för dotterbolag i utlandet, skapa exportmöjligheter för utbildningsföretag och marknadsföra de tyska högteknologiska företagen. Det danska utbildnings- och forskningsministeriet har i sam- arbete med utrikesministeriet successivt byggt upp sju innovationscentra i , , , , /, och . Organisatoriskt är de placerade inom det danska handelsrådet. Syftet är att främja läro- sätens och företags internationella nätverk genom att bygga broar till ledande forsknings- och innovationsmiljöer och tillväxtmark- nader för att därigenom öka kunskapsutbytet mellan dessa och danska miljöer. Bland annat arbetar de med att attrahera utländska studenter och forskare till . har gjort flera lång- siktiga satsningar på samarbeten kring forskning och utbildning genom bilaterala utbytesprogram. Därutöver har utbild- nings- och forskningsministerium så kallade vaekstrådgivere i , och . Dessa rådgivare är placerade på ambassader i tillväxt- eller så kallade brygganländer2 och har bland annat till upp- gift att främja forsknings- och utbildningssamarbete. Gemensamt för de länder där har placerat innovations- centra eller vaekstrådgivere är att har bilaterala samarbets- avtal med dem. Det innebär att har diplomatisk närvaro inom högre utbildnings- och forskningsområdet i alla länder där de har ett djupare nationellt strategiskt samarbete. 2Brygganländer avser sådana låg- eller medelinkomstländer som har haft utvecklingssamarbete och där detta är på väg att fasas ut eller har fasats ut och där det bilaterala samarbetet behöver bryggas över till nya former. Därmed kan man bygga vidare på de etablerade relationer som byggts upp av utvecklingssamarbete. Kännedom om som kunskapsnation och kunskap om omvärlden En utvärdering av de danska innovationscentrumen, (, 2015) har visat att dessa kunnat ge sina avnämare överblick över och förståelse för det lokala eller regionala forsknings- och inno- vationssystemet. En särskilt viktig funktion är att utveckla och upp- rätthålla kontakter med lokala nätverk som klienter sedan kan utnyttja och därmed få en snabbare start på plats. I utvärderingen pekar an- vändarna också på att när ett centrum har specialkunskaper inom de områden som man söker samarbete inom, ger det dessutom extra nyttig information. Verksamheten har varit viktig för många användare: av användarna inom högre utbildning och forskning ansåg att de inte hade kunnat uppnå samma resultat i det internationella sam- arbetet utan innovationscentrets hjälp, och menade att de kunnat uppnå samma resultat men inte i samma utsträckning. Även nederländska Nuffic och organisationen () arbetar med utbildningsfrämjande, bland annat genom att sammanföra forsknings- och utbildningsorganisa- tioner i med relevanta utländska organisationer. Det nederländska nätverket för innovationsattachéer har tjugo kontor över hela världen. Roller och mandat för de olika ländernas innovationskontor eller vetenskapsattachéer skiljer sig något åt. Framför allt kan man skilja mellan de organisationer som har en analytisk respektive en operativ roll; med operativ avses att tillhandahålla selektiva stöd och sam- manföra enskilda aktörer. I några av de länder som Tillväxtanalys studerat ligger den operativa och den analytiska rollen på samma organisation, medan funktionerna är uppdelade i andra länder. Oav- sett vilket bör de två rollerna ses som ömsesidigt stödjande. Det krävs kunskap om motpartens intressen och om utvecklingen på utländska marknader, för att statliga aktörer ska kunna utforma effektiva pro- gram för att främja forsknings- och innovationssamarbeten. Flera av de länder som Tillväxtanalys studerat erbjuder stöd som spänner från utbildning genom forskning och innovation till ökad handel. De kan exempelvis rapportera om innovations- och forsk- ningsmiljöer, sammanföra aktörer och ordna internationella utbyten och samarbeten. , och i viss utsträckning Neder- länderna och använder främjande av högre utbildning och forskning för att attrahera talanger eller bygga upp ömsesidigt för- delaktiga internationella samarbeten, delvis i syfte att stärka sin inter- nationella konkurrenskraft. Kännedom om som kunskapsnation och kunskap om omvärlden Det kan enligt Tillväxtanalys finnas fördelar för med att tydligare koppla samman främjandet av handel med främjande av utbildning, forskning och innovation. På strateginivå har framför allt , och en tydlig ambition att koppla utbildnings-, forsknings- och innovationsfrämjande verksamhet till handelsfrämjande. I utlandet arbetar , och med att samordna sina främjaraktörer för att kunna slussa företag genom de olika typerna av stöd. 3.5Olika aspekter av kunskapsnationen Modern diplomati karakteriseras av nya aktörer, nya problem och ett allt större fokus på så kallad mjuk makt. Diplomatiska relationer bygger i allt högre grad på multiaktörssamverkan snarare än på olika utrikesministeriers enskilda aktiviteter. I detta sammanhang har såväl universitet och högskolor och forskningsorganisationer som organisa- tioner inom det civila samhället, multinationella företag och olika expertnätverk blivit viktiga aktörer (Knight, 2018). De flesta länder arbetar på olika sätt med offentlig diplomati och mjuk makt. Offentlig diplomati utgörs, enligt utredningen förvaltning i världsklass (SOU 2011:21), av strategisk kommunika- tion och relationsskapande verksamhet gentemot allmänhet, civil- samhälle, media, universitet och företag i utlandet, i syfte att öka intresset och förtroendet för och därigenom bidra till att för- verkliga svenska internationella målsättningar. Denna definition bygger i hög grad på tanken om mjuk makt som handlar om möjlig- heten att påverka andra genom olika aktiviteter. Svensk offentlig diplomati har utvecklats i riktning mot en strävan till ömsesidiga relationer som bygger på parternas gemen- samma mål. Ett exempel är att ett ledord i det här sammanhanget är co-creation, eller samskapande. Se exempelvis rap- port us in co-creation (2017). Här sätts fokus på en inbjudan till ömsesidigt samarbete för att lösa gemensamma utmaningar. Internationellt samarbete inom högre utbildning, forskning och innovation bygger i hög grad på ömsesidigt kunskapsutbyte, gemen- samma intressen och problemställningar vilket ger långsiktiga engage- mang för bägge parters nytta. Akademiska kontakter förutsätter ett Kännedom om som kunskapsnation och kunskap om omvärlden annat angreppsätt när det gäller relationer som bygger betydligt mer på interaktion på lika villkor.