sou · H6B368 · 2018-08-22 00:00:00 — I andra fall ska talan väckas vid den tingsrätt där motparten eller en av motparterna ska svara i tvistemål i allmänhet eller, om det inte finns någon behörig domstol, vid . Om den som antas vara far är avliden när faderskapsfrågan ska utredas kan saken avgöras genom dom. Mannens arvingar blir parter i målet i mannens ställe. När socialnämnden har gjort en utredning om faderskapet eller föräldraskapet, ska nämnden lämna in det protokoll som förts över utredningen till domstolen. Protokollet ska delges motparten eller motparterna i samband med stämningen. Rätten ska se till att frågan om faderskap eller föräldraskap blir tillbörligen utredd och kan t.ex. förelägga socialnämnden att fullständiga sin utredning. Rätten kan också begära in de uppgifter som finns om en assiste- rad befruktning. En sådan begäran ställs till den som är eller har varit ansvarig för behandlingen eller till någon annan som har tillgång till 8Skatteverkets uppgift till utredningen, avser antal dagar för registrering av faderskap eller för- älder i folkbokföringsdatabasen för barn födda eller 2017 räknat från barnets födelse. hade knappt 12 000 barn fått far/förälder registrerad, hade knappt 30 000 barn fått en far eller förälder registrerad och hade knappt 50000 barn fått en far eller förälder registrerad. fick drygt 60 000 barn som var födda eller 2017 en far eller förälder registrerad. Myndigheters ansvar vid fastställande av faderskap och föräldraskap uppgifterna (6 kap. 6 § och 7 kap. 8 § lagen (2006:351) om genetisk integritet m.m.). Rätten ska dessutom bereda var och en som kan föra talan på barnets vägnar en möjlighet att yttra sig i målet. Ett vittnesförhör får dock aldrig äga rum i syfte att styrka att vittnet har haft samlag med modern då barnet kan antas ha tillkommit. Domstolen kan, på begäran av part eller när det behövs, förordna om rättsgenetisk undersökning (se avsnitt 6.1) på barnet, modern, mannen i äktenskapet och den eller de män som pekats ut som tänk- bara fäder. Den som är ovillig att lämna ett prov till en undersökning om ärftliga egenskaper som kan ske utan nämnvärt men kan tvingas av domstol att göra detta med stöd av lagen (1958:642) om blod- undersökning m.m. vid utredning av faderskap (blodundersöknings- lagen). Domstolen kan vid vite, eller annars med biträde av polis, förelägga den som avses med förordnandet att med intyg av behörig sakkunnig visa att han eller hon har genomgått undersökningen (1, 2 och 2 a §§ blodundersökningslagen). I praktiken görs rättsgenetiska undersökningar med DNA- analys (se avsnitt 6.3). Sådana omfattas av blodundersökningslagen. Om den som kan vara far är avliden när faderskapsfrågan ska utredas kan en släktutredning göras. Föreläggande enligt blodundersök- ningslagen kan dock inte avse släktingar till den som påstås vara far till barnet (se t.ex. NJA 1997 C 36). En sådan utredning får i stället ske efter samtycke från berörda släktingar. Om en dom om faderskap eller föräldraskap överklagas, ska överrätten pröva frågan i hela dess vidd. Om den högre domstolen kommer fram till att någon annan än en part skäligen kan komma i fråga som far eller förälder till barnet och en part begär det ska domstolen undanröja den lägre domstolens dom och återförvisa målet till den domstol som först har dömt i målet. sekretess upphör när frågan tas upp i ett mål en- ligt . Då gäller i stället en mindre omfattande sekretess- regel i 36 kap. 1 § OSL. Enligt den gäller enbart sekretess om en part begär det och det kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne lider skada eller men om uppgiften röjs. Bestämmelsen in- skränker inte meddelarfriheten. Sekretessen enligt den nämnda be- stämmelsen gäller i högst för uppgifter i allmänna handlingar. 6Dagens regler om rättsgenetisk undersökning vid utredning av faderskap 6.1Lagen om blodundersökning m.m. vid utredning av faderskap 6.1.1Domstol kan förordna om blodundersökning I mål om förklaring att en viss man inte är far eller om fastställande av faderskap kan domstolen, med stöd av lagen (1958:642) om blod- undersökning m.m. vid utredning av faderskap (blodundersöknings- lagen), på begäran av någon av parterna eller när det annars behövs förordna om blodundersökning eller annan undersökning rörande ärftliga egenskaper som kan ske utan nämnvärt men. Ett förord- nande kan avse modern och barnet. I mål om förklaring att en viss man inte är far kan förordnandet avse mannen i äktenskapet. I mål om fastställande av faderskap kan förordnandet avse den man mot vilken talan förs. Finns det anledning att anta att någon annan man har haft samlag med modern då barnet kan ha tillkom- mit, får förordnandet avse också den mannen. Domstol kan förordna om en blodundersökning sedan ett fader- skap har fastställts genom bekräftelse eller genom dom som har vunnit laga kraft. Förutsättningar för ett sådant förordnande är att det först efter bekräftelsen eller domen har framkommit omständig- heter som ger anledning till antagande att någon annan man än den som har fastställts vara far har haft samlag med modern under tid då barnet kan ha tillkommit. Har faderskapet fastställts genom bekräf- telse, kan ett förordnande om blodundersökning meddelas i ett mål om att bekräftelsen saknar verkan mot den som har lämnat bekräf- telsen. Dagens regler om rättsgenetisk undersökning vid utredning av faderskap 6.1.2Domstol får besluta om tvångsåtgärder Domstol har möjlighet att vidta tvångsåtgärder för att barnet, modern eller mannen ska lämna sådant blodprov som behövs för blodunder- sökningen. Domstolen kan förelägga någon att vid vite visa att så- dant blodprov som behövs för blodundersökning har tagits på honom eller henne eller att han eller hon har undergått annan undersökning rörande ärftliga egenskaper. I fråga om barn som inte har fyllt får barnets vårdnadshavare föreläggas vite. Följs inte ett föreläggande vid vite, kan domstolen i stället för att förelägga nytt vite besluta om biträde av polis för att undersökningen ska komma till stånd. I fråga om barn som inte har fyllt får beslut om biträde av polis endast meddelas om det finns särskilda skäl. Sådant biträde får inte lämnas om det finns risk, som inte är ringa, för att barnet ska ta skada av detta. 6.1.3Kostnaden betalas av det allmänna Om domstol har förordnat om undersökning enligt lagen, ska kost- nad för att ta blodprov, kostnad för blodundersökning samt skälig ersättning för annan undersökning betalas av allmänna medel. Om socialnämnden har initierat undersökningen är det nämnden som ska betala kostnaderna. 6.2Förordningen om blodundersökning m.m. vid utredning av faderskap Av förordningen (1969:624) om blodundersökning m.m. vid utred- ning av faderskap framgår att ett blodprov som avses i blodunder- sökningslagen ska undersökas genom () försorg. Är det fråga om en annan undersökning om ärftliga egen- skaper ska den utföras av sakkunnig som godkänns av verket. Inom från domstolens beslut eller socialnämndens anmodan ska RMV underrättas. Utlåtandet över undersökningen ska skickas till den som begärt undersökningen. Kan ett prov som skickats till RMV inte användas är RMV skyldigt att meddela domstolen eller social- nämnden att nytt blodprov behövs. Dagens regler om rättsgenetisk undersökning vid utredning av faderskap De nuvarande reglerna på området kom till i när blodunder- sökning var den mest använda typen av genetisk undersökning vid fastställande av faderskap. Före det, , genomfördes jämförelser av yttre kännetecken mellan barnet och den eller de utpekade männen. Det var bl.a. öronens, näsans och munnens form som studerades.1 De första rättsgenetiska undersökningarna i faderskapsärenden i utfördes redan under mitten av 1920- talet. Metoden innebar att tester genomfördes på blod och att per- soner delades in i olika grupper beroende på vilka blodegenskaper de bar på. Dessa tidigare metoder gav på ett indirekt sätt besked om variationer i arvsmassan. Först började DNA-analys användas inom rättsgenetiken. är faderskapsundersök- ningar helt baserade på DNA-analys. Blodprovstagning sker på ett sjukhus eller en vårdcentral. Den som ansvarar för att ta provet ska utfärda ett provtagningsintyg för den person som ska lämna prov. Den som ska ta provet ska kontrollera provgivarens identitet och märka provrören med provgivarens namn och person- eller samordningsnummer.2 Eftersom en DNA-analys kan utgå från munskrap (celler som skrapats loss från kindens insida genom topsning) tas som huvudregel inte längre några blodprov. Personen kan själv ta ett sådant prov, exempelvis under överinseende av en handläggare hos socialnämnden. RMV tillhandahåller provtag- ningsset för munskrap. DNA-analys kan göras på all slags vävnad. Analyserna har mycket hög tillförlitlighet. I de allra flesta fall går det att med säkerhet ute- sluta en felaktigt utpekad man i ett faderskapsärende. 1Se (2013), Barn- och föräldrarätt, 7 uppl., s. 65. 2Rättsmedicinalverkets föreskrifter om provtagning vid utredning av faderskap, 2–4 §§ SOSFS 2013:20 (M). Dagens regler om rättsgenetisk undersökning vid utredning av faderskap möjligt att med en mycket hög grad av sannolikhet utpeka en viss man som far. DNA-analys visar variationer direkt i arvsmassan. Ana- lyserna gör det möjligt att påvisa sådana variationer på flera ställen i arvsmassan . Säkerheten i bedömningarna har därmed höjts avsevärt. Undersökningen innebär att likheter och olikheter studeras direkt i arvsmassan. En genetisk undersökning bygger på att ett barn ärver en genetisk variant, en allel, från modern eller fadern.3 Om barnet har lika- dana alleler som en utpekad man kan mannen vara far. Vissa alleler före- kommer dock mer frekvent än andra. För att bedöma om en man är far krävs därför en biostatistisk värdering för att beräkna sannolikheten för faderskapet. Om barnet inte delar en eller flera alleler med en utpekad man kan mannen uteslutas som far. Även i detta fall krävs en bio- statistisk värdering för att utesluta till exempel en mutation som grund för den genetiska oförenligheten. Ett ärende består i praktiken av flera analyser. För varje prov som kommer in till RMV:s laboratorium för analys tas två delmängder ut. De analyseras parallellt och oberoende av varandra. Resultaten från varje delmängd jämförs. Totalt utför laboratoriet över 400 000 ana- lyser . En undersökning omfattar normalt 21 markörer på DNA- molekylen, men vid behov kan undersökningen omfatta närmare 200 markörer.4 I arvsmassan finns regioner av repetitiva sekvenser, s.k. STR-fragment (Short Tandem Repeats). För att få tillräckliga mängder av dessa fragment kopieras de med s.k. PCR (Polymerase ). Kopieringen görs med hjälp av ett enzym (poly- meras) under cykler av varierande temperatur. När kopieringen är färdig finns miljontals kopior av de utvalda STR-fragmenten, som separeras och sorteras. STR-fragmenten, som består av DNA-sekven- ser som upprepas ett antal gånger, analyseras sedan. Antalet upprep- ningar i sekvenserna skiljer sig från individ till individ. Dessa varia- tioner ger olika långa DNA-fragment. De fragment som analyseras har såvitt känt ingen egentlig funktion. Fragmenten analyseras i huvudsak genom studier på kurvor. Analy- sen går något förenklat ut på att jämföra kurvorna. Om barnets kurva har en topp på en position som moderns inte har, måste detta fragment 3En allel kan beskrivas som en slags ärftlighetsfaktor och utgör en genetisk markör i en DNA- analys. Alleler förekommer i en mängd olika varianter och en ny allel kan uppstå genom muta- tion. 4RMV (2017), En expertmyndighet inom rättsväsendet, s. 4. Uppgift till utredningen från RMV (400 000 analyser ) . Dagens regler om rättsgenetisk undersökning vid utredning av faderskap ha ärvts från fadern. Om den utpekade faderns kurva inte heller har en topp på denna position är detta oförenligt med att han är far till barnet. Visar sig en sådan oförenlighet på flera STR-fragment kan mannen uteslutas som far till barnet, under förutsättning att oförenligheten inte beror på en mutation. Om en annan utpekad mans kurva har en topp på samma position kan denne däremot inte uteslutas som far till barnet. Om alla STR-fragment på detta sätt visar en överensstämmelse mellan mannen och barnet (med hänsyn till moderns kurva) kan mannen vara far till barnet. För en man som inte kan uteslutas som far till barnet kan sanno- likheten för att mannen är far till barnet beräknas. En faderskaps- sannolikhet om kan ofta uppnås. I nästan alla fall når svaret en säkerhet på mer än 99,999 procent.5 Analys, bedömning och tolkning sker med kvalitetssäkrade metoder i två av varandra oberoende omgångar. Endast en fullständig överens- stämmelse mellan resultaten medför ett svar till beställaren. Eftersom RMV inte godtar annat än fullständig överensstämmelse mellan re- sultaten i de parallella undersökningarna i ett ärende har ett utlåtande inte någonsin resulterat i att fler än en man kvarstått som möjlig far till barnet. Att i praktiken alla felaktigt utpekade män kan uteslutas innebär också en stor sannolikhet för att en man som inte kan ute- slutas är far till barnet. Fall där prov finns endast från barnet och en förälder kallas förälder- ärenden. Den genomsnittliga uteslutningskapaciteten är i dessa fall lägre. De flesta förälderundersökningar är ändå nästan lika effektiva som faderskapsundersökningar när flera markörer finns att tillgå. En släktutredning kan bli aktuell t.ex. om fadern är okänd, har avlidit eller av andra skäl inte finns tillgänglig för provtagning. Faderns arvs- massa kan då kartläggas genom undersökningar av prover från dennes föräldrar, syskon eller andra barn. Utredningarnas effektivitet varie- rar och ibland är en hög uteslutningskapacitet svår att uppnå. Vid komplexa ärenden där släktskapsförhållandena är avlägsna eller när flera alternativa hypoteser efterfrågas, till exempel om den tilltänkte mannen är far eller farbror till ett barn, krävs mer genetisk 5Uppgift till utredningen vid besök på RMV . Dagens regler om rättsgenetisk undersökning vid utredning av faderskap information än annars för att kunna säkerställa släktskapet med till- räckligt hög säkerhet. RMV har utvecklat mer omfat- tande genetiska metoder för dessa specialfrågeställningar med hjälp av ny sekvenseringsteknik. Med metoden kan ytterligare 190 gene- tiska varianter identifieras för varje ärende, vilket kan ge svar på mycket komplexa frågeställningar. Metoden är validerad och införd i rutin och ackrediterades under 2017.6 Resultatet av undersökningen redovisas i ett utlåtande. Det sänds till domstolen eller socialnämnden, beroende på vem som har beslutat om eller tagit initiativ till undersökningen. Vanligen står i utlåtandet antingen att resultatet av undersökningen visar att mannen inte är barnets far eller att resultatet av undersökningen visar att mannen sannolikt är barnets far. Beräkningen förutsätter att det inte föreligger något annat nära släktskap mellan mannen och barnet. Beräkningen bygger på anta- gandet om lika förhandssannolikheter. I provtagningsintyget står om personen som provet avser tillhör en annan folkgrupp eller härstam- mar från ett annat land. Beroende på population använder RMV olika genfrekvenser (svenska, afghanska eller somaliska). Om genfrekven- ser saknas för den population som mannen har sitt ursprung ifrån är de beräkningar som utlåtandet bygger på justerade för att sannolik- heten för faderskapet inte ska överskattas. Detta med hänsyn till den variation som kan förekomma mellan olika befolkningsgrupper. En eventuell justering framgår av utlåtandet. RMV beräknar internt alltid uteslutningskapacitet, även om ut- låtandet avser att den utpekade mannen sannolikt är far till barnet. Det ger ett värde på hur stor andel felaktigt utpekade män som kan uteslutas.7 6RMV (2018), Årsredovisning 2017, s. 18 och uppgift från RMV till utredningen . 7Med uteslutningskapaciteten visas hur effektiv undersökningen varit och den beräknas som andelen män som saknar de fragment som barnet måste ha ärvt från sin far. Dagens regler om rättsgenetisk undersökning vid utredning av faderskap 6.4.1En expertmyndighet inom rättsväsendet RMV är en expertmyndighet inom rättsväsendet. Myndigheten genomför analyser och undersökningar inom rättspsykiatri, rätts- medicin, rättsgenetik och rättskemi på uppdrag av främst brotts- bekämpande myndigheter och domstolar, men även kriminalvården, och sociala myndigheter. RMV utför också upp- drag från privatpersoner, t.ex. faderskaps- och släktundersökningar. Myndigheten ansvarar enligt förordning (2007:976) med instruktion för bl.a. för rättsgenetisk verksamhet. RMV är en myndighet under . Verksamheten finns på sex orter i landet och myndigheten är organiserad i ett huvudkontor och tre avdelningar: (1) rätts- medicin, (2) rättspsykiatri och (3) rättsgenetik och rättskemi. Myn- digheten har omkring 470 anställda.8 Verksamheten är i hög grad regelstyrd och uppdraget har till stora delar varit oförändrat sedan myndigheten bildades . Myndighetens verksamhet finansieras både genom anslag på statsbudgeten och genom avgifter och ersätt- ningar. Den rättsgenetiska verksamheten är nästan helt avgiftsfinansierad.9 Myndigheten får meddela vissa föreskrifter.10 RMV kungör föreskrifter i av- seende hälso- och sjukvård, socialtjänst, läkemedel, folkhälsa m.m. (HSLF-FS).11 Avdelningen för rättsgenetik och rättskemi bedriver forsknings- och utvecklingsverksamhet och samarbetar med bl.a. universitet och andra myndigheter. Avdelningen är representerad i nationella och internationella nätverk som på ett övergripande plan arbetar med frågor som har anknytning till verksamheten. 8RMV (2017), Årsredovisning 2016, s. 6: knappt 500. Uppgift vid besök , 9Statskontoret (2016), 2016:6 s. 25. 10Se 10 § förordning (2007:976) med instruktion för , i fråga om sådan rättsmedicinsk undersökning som avses i lagen (1995:832) om obduktion m.m. Se även 6 § förordningen om blodundersökning (1969:624). 11Se bilaga 1 till författningssamlingsförordningen (1976:725). ger sju myndigheter ut sina respektive föreskrifter i en författningssamling med som ansvarig utgivare. Föreskrifter från före ingår i den nya författningssamlingen men behåller sina tidigare namn, t.ex. , . Dagens regler om rättsgenetisk undersökning vid utredning av faderskap På rättsgenetiska enheten arbetar omkring 15 medarbetare, främst civilingenjörer och molekylärbiologer.12 Enheten har hela landet som upptagningsområde och utför bl.a. undersökningar om faderskap och släktskap på uppdrag av olika beställare, t.ex. , socialnämnder, domstolar och privatpersoner.13 utför en- heten rättsgenetiska analyser av släktskap i cirka 3 000 ärenden. Av dessa är cirka 1 200 faderskapsärenden.14 Behovet av faderskaps- undersökningar har historiskt sett motsvarat av alla levande födda barn under ett år.15 Antalet faderskapsärenden har minskat hos RMV. låg antalet rättsgenetiska faderskaps- undersökningar på uppdrag av socialnämnder och domstolar på mel- lan 2 100 och 2 200 ärenden . Uppdragen från socialnämnderna har minskat. analyserade RMV cirka 1 800 fader- skapsärenden och drygt 1 500. Året därpå uppgick antalet till 1 300 ärenden medan både 2016 och 2017 låg antalet ärenden på omkring 1 200.16 Socialnämnderna är fortsatt den största uppdragsgivaren vad gäller faderskapsundersökningar, även om en vikande trend finns. har dessa normalt tagit initiativ till av ärendena. Domstolar och enskilda har svarat för resterande del, med ungefär lika många ärenden var. Före DNA-tekniken var dock andelen undersökningar efter beslut från domstol större. till kostnaden per handlagt ärende har faderskapsärenden blivit dyrare . Det beror på att kostnaderna för personal och teknisk utrustning fördelas på färre ärenden.17 Enligt RMV beror trenden med minskat inflöde på att vissa socialnämnder 12RMV (2017), Årsredovisning 2016, anger 13 anställda. 13RMV anlitas av domstolar och socialnämnder för analyser enligt 1 § förordningen (1969:624) om blodundersökning m.m. vid utredning av faderskap och av för analyser enligt 3 kap. 15 § utlänningslagen (2005:716). 14RMV (2018), Årsredovisning 2017. utfördes ungefär lika många släktutredningar på uppdrag av i ärenden om återförening av familjer (jfr Statskontoret (2016), Myndighetsanalys av , rapport 2016:6, s. 22). 15Det föds omkring 115 000 barn i , enligt SCB (2016). Nivån om har varit förhållandevis , se RMV (2001), Rapport 2001:2 Om faderskap och rättsgenetiska undersökningar – teknikutveckling, organisation och resultat s. 39. 16RMV (2015), Faderskapsundersökningar och RMV (2018), Årsredovisning 2017. 17Statskontoret 2016:6 s. 70. Dagens regler om rättsgenetisk undersökning vid utredning av faderskap vänder sig till privata laboratorier för genetiska faderskapsanalyser.18 RMV:s taxa innebär en avgift dels för registrering med per ärende, dels för analys av proverna med per person i en faderskapsutredning (barn, mor, man/män) respektive 1 600 kro- nor i en förälderutredning (barn och man/män eller kvinna/kvinnor). Släktutredningar har en avgift för analys om 2 000 kronor.19 Till be- loppen kommer mervärdesskatt. Har domstol beslutat om under- sökningen står staten för kostnaden. Är det socialnämnden som har tagit initiativet, betalar den avgiften. Varje ärende innehåller som regel fler än ett prov. Statistik över antalet undersökta prov om faderskap på uppdrag av socialnämnder visar också en nedåtgående trend.20 I de allra flesta av faderskaps- ärendena ingår endast en man i utredningen. I dessa fall analyseras tre prover. I av ärendena med endast en man kan det uteslutas att den undersökte mannen är far till barnet. Att ären- den omfattar tre eller fler män är dock inte ovanligt, utan kan före- komma per vecka.21 var medianhandlägg- ningstiden för faderskapsärenden från ärenderegistrering och från det att sista prov kommit in. De externa gransknings- och tillsynsmöjligheterna av rättsgenetiska undersökningar är begränsade.22 RMV arbetar för att kvalitetssäkra verksamheten och myndighetens laboratorium har en ackreditering av Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (Swedac) för rättsgenetik. Detta innebär att verksamheten blir granskad, bedömd och bekräftad enligt en internationell standard.23 Efter att en verk- samhet har blivit ackrediterad följer Swedac regelbundet upp och granskar den. Det handlar om att kvalitetssäkra processer snarare än 18RMV (2017), Årsredovisning 2016, s. 16. 19RMV (2017), Taxa för rättsgenetiska undersökningar. 20Uppgift till utredningen vid besök . 21Uppgift till utredningen vid besök , se även e-post . 22Se t.ex. 2004:27, Stödet till polisens brottsutredningar och SOU 2006:103 Över- syn av den rättsmedicinska verksamheten Tillsyn, Rättsliga rådet och rättsläkarens roll. Kvalitets- kontrollen sägs bl.a. kunna handla om att ta hjälp av utomstående expertis för att utvärdera olika delar av verksamheten, använda sig av kollegiala granskningar (peer-review-granskningar) eller att göra en systematisk uppföljning av myndighetens utlåtanden. 23Ett ackrediterat laboratorium ska uppfylla kraven i standarden ISO/IEC 17025:2005, All- männa kompetenskrav för provnings- och kalibreringslaboratorier. Dagens regler om rättsgenetisk undersökning vid utredning av faderskap utlåtandenas innehållsmässiga bedömningar.24 ingår i ackrediteringen för RMV den biostatistiska beräkningen. Myndighetens kvalitetsmål för den rättsgenetiska verksamheten innebär att den interna provhanteringen ska utföras på rätt sätt, att begärda analyser ska vara korrekt utförda och att kunderna ska ha tillgång till rådgivning och vid behov kompletterande besked. Att kraven på kvalitet är uppfyllda kontrollerar myndigheten genom regelbundna interna granskningar, såväl på ett övergripande plan som genom stickprov i enskilda ärenden. Ackrediteringen innebär bl.a. att Swedac regelbundet av 18 månader genom- för en revision av någon del av verksamheten. Avdelningen deltar också i nationella och internationella program för kvalitetskontroll där riktigheten i analysmetoderna undersöks.