sou · H6B381 · 2018-12-04 00:00:00 — Förslaget liknar det förfarande som Statskontoret har före- slagit. YA-delegationen mottog förslaget överlag positivt. Det positiva som framhölls var att sekretessproblematiken löses. Det blir par- terna som tecknat avtalen som får tolka dem och det blir tydligare att YA inte är en arbetsmarknadsåtgärd. De flesta ansåg att förslaget skulle vara hanterbart. Riskerna som framhölls var att vissa små orga- nisationer har svårt att ta på sig ökade arbetsuppgifter. Skulle dessutom antalet YA-anställningar öka kraftigt kan det bli svårt med administrationen. framgår det inte i förslaget exakt hur processen kommer bli och vilka arbetsuppgifter som kan läggas på parterna. Viktigt är också att tiden för ansökningsförfarandet inte förlängs, så att arbetsgivarna måste avvakta innan de kan anställa på avtalen. När och till vem ska ansökan anses ha kommit in för att anställning kan ske? Vid sammanträdet informerade , forskning & utveckling Äldrecentrum, om hur man kan stötta språkutvecklande arbetsplatser. YA-delegationen gav sekretariatet i uppgift att utöka handledarutbildningen med ett språkstöd för arbetsplatser som anställer nyanlända. Erfarenheterna och kompetenserna från ska då användas. Vidare så informerade från Myndigheten för om den nationella referensramen för kvalifikationer för livslångt lärande; NQF som regeringen beslutat om. kan utbildningsanordnare utanför det for- mella utbildningsväsendet t ex branschorganisationer och Folkhög- skolor ansöka om att få sina kvalifikationer (utbildningsbevis) nivå- placerade. YA-delegationens fjärde sammanträde 2015 Vid årets sista sammanträde konstaterades att: –Arbetsgivarna har svårt att orientera sig i det utbud som finns gällande lönesubventionerade insatser. –Det finns en god uppslutning från politiker, fack och arbetsgivar- organisationer gällande YA. –Det krävs tydlighet kring hur information om YA ska spridas och vem som har ansvaret för detta. En nationellt övergripande struk- tur skulle eventuellt behövas. Ett urval av reflektioner från YA-delegationens årsrapport Parterna är positiva till anställningsformen och arbetar med att ut- veckla former och innehåll. Flera av parterna har framhållit att det är ovanligt att arbetsgivare och fackföreningar har en sådan förankrad samsyn. Avtal om yrkesintroduktionsanställningar är en ny före- teelse på svensk arbetsmarknad. En utmaning för parterna är att få arbetsgivare att välja att anställa på yrkesintroduktionsavtal i stället för till exempel nystartsjobb, som är mer känt. Budskapet, som behöver kommuniceras, är att yrkesintroduktionsanställningar är en långsiktig insats som bidrar till företagens kompetensförsörjning och inte en kortsiktig arbets- marknadsåtgärd. Parterna har påbörjat arbetet med att bygga upp stödstrukturer och ta fram branschanpassat stödmaterial för arbetsplatslärande. Arbetet med att förbättra förutsättningarna för arbetsplatslärande kan utvecklas. Det gäller såväl branschernas stöd till arbetsgivare, som det mer generella stöd som YA-delegationen tillhandahåller. YA-delegationen bedömer att det kan finnas behov av att synlig- göra de två huvudsakliga modeller som växt fram inom yrkesintro- duktionsavtalen. Den ena modellen förutsätter att den nyanställda har en godkänd yrkesexamen inom en relevant inriktning. I de fallen blir YA-anställningen ett sätt att färdigutbilda och ge den nyan- ställde färdighetsträning. Den andra modellen öppnar upp för ung- domar som inte har gått ett relevant yrkesprogram. Då kan YA- anställningen fungera som en introduktion till yrket och motivera ungdomen till vidare studier. YA-delegationen anser att det är vik- tigt att nivån i handlednings-/utbildningsplanen anpassas till vilken modell anställningen gäller. Handlar det om färdigutbildning efter ett av gymnasiets yrkesprogram kan arbetsgivaren räkna med att vissa förkunskaper finns. YA-delegationen fokuserar enligt regeringens direktiv på kvalite- ten på arbetsplatslärandet och inte på antalet anställningar. Att infor- mera om och sprida kunskap om anställningsformen är en uppgift primärt för parterna. Initialt har det behövts fokus på anställnings- formen och främjandet av denna. För att få kvalitet förutsätts ett bra upplägg av arbetsplatslärandet. I ett andra steg behövs nu fokus på ett användarvänligt och tillgängligt handledarstöd samt på utform- ningen av handlednings-/utbildningsplaner. Framöver behöver fo- kus läggas på ett systematiskt kvalitetsarbete. YA-delegationen behöver göra mer för att utveckla ytterligare stöd och göra sitt arbete mer känt. Parterna kan stötta arbetet genom att till exempel informera om och bjuda in att med- verka i konferenser och seminarier samt informera om och länka till den nya webbsidan . Parterna skulle också kunna använda den kompetens och den erfarenhet som finns inom i högre grad. Samverkan och kopplingarna mellan parterna och YA-delegationen är överlag viktig. hölls tre sammanträden. Föredragande externa gäster: •Sammanträde 1: , statssekreterare på nadsdepartementet. •Sammanträde 2: från Arbetsmarknads- departementet. •Sammanträde 3: från Arbetsförmedlingen. YA-delegationens första sammanträde 2016 Vid YA-delegationens första möte för året deltog statssekreterare . Hon berättade bland annat att regeringen bereder en förändring i förordningen (2013:1157) om stöd för yrkesintro- duktionsanställningar för att öppna upp YA-anställningarna även för nyanlända. Statskontorets förslag kring förändrad process runt bevil- jande av stöd för YA kommer att behandlas framöver. Industri och tekniksektorn har utvecklat ett valideringsverktyg med hjälp av statsbidraget för YA. De framförde önskemål om att skulle stödja deras arbete med att implementera det. Ledamöterna inom branscherna fastighet, handel och el uttryckte intresse för detta. fick i uppdrag att undersöka i vilken form detta kan göras. Ett förslag var att gå ihop och gemen- samt ansöka om statsbidrag för att implementera valideringsverk- tygen. Industri- och teknikbranschen tar över kostnaderna för de regio- nala YA-stödjarna i och , då det inte fanns tillräckligt utrymme i YA-delegationens budget för en fortsättning. Men fortsätter att projektleda och utvärdera projektet . YA-delegationens andra sammanträde 2016 informerade om dragningen på Utbildningsdeparte- mentet av YA-delegationens årsrapport för Statssekreterare . Han lovade att ta upp problemet med Arbetsförmed- lingens sekretess gentemot YA-delegationen och parterna gällande kontaktuppgifter till arbetsgivare som beviljas stöd för YA-anställ- ningar med . Han kommer även ta upp det faktum att kombinationen YA-anställningar och sfi försvåras av formuleringen i förordningen att av lärandet i en YA- anställning måste vara arbetsplatsförlagt. uppmuntrade YA-delegationen att fortsätta arbetet med kombinationen YA/svenska språket samt validering. informerade ledamöterna om innehållet i Stats- kontorets rapport. Där framkommer det att YA-anställda överlag är nöjda med anställningsformen som vissa är osäkra på om de får det som de har rätt till. Merparten av arbetsgivarna upplever att de inte behöver stöd med lärandet på arbetsplatsen men få känner till att det finns stöd att få. Utrymme för förbättring finns och här behövs branschernas stödstrukturer. från arbets- marknadsenhet berättade att bakgrunden till Förordning om ändring i förordningen (2013:1157) om stöd för yrkesintroduktionsan- ställningar1 är den så kallade migrationsöverenskommelsen (Insatser med anledning av flyktingkrisen) mellan regeringen, , , liberalerna och publi- cerades . Där tas yrkesintroduktionsanställningar upp. Utvidgning av möjligheter till YA-jobb För att nyanlända snabbare ska komma i arbete är det av stor vikt att kunna ge möjligheter att kombinera arbetslivserfarenhet och ut- bildning. Den befintliga modellen med YA-jobb bör därför utvidgas till att också kunna omfatta nyanlända enligt i övrigt samma villkor som gäller i modellen. Detta skulle kunna göras förutsatt ny prövning och godkännande av och vara beroende av nya förhandlingar mellan parterna avseende de förändrade vill- koren för YA-anställningar. YA-jobb bör även utvidgas till att gälla arbetsgivare som inte omfattas av kollektivavtal. En förutsättning för detta är att villkoren för den anställde motsvarar kollektivavtalsnivå, samt att den utbild- ning och handledning som arbetstagaren har rätt till säkras. Det bör utredas hur och vem som ska säkerställa detta. berättade att förordningsändringen som är gjord gäller den första delen av överenskommelsen. Frågan om den andra delen bereds inom . Det finns ingen ut- sedd aktör som har ansvar för att informera om ändringen i förord- ningen. Ledamöterna rapporterade om läget inom sina branscher beträf- fande anpassning av avtalen till de nya målgrupperna nyanlända och långtidsarbetslösa, som förordningen för stöd har öppnat upp för. Ledamöterna menade att det tar tid att förhandla fram ett nytt avtal och att avtalen inte kan särskilja olika etniska grupper. 1Förordningsändringen har nummer SFS 2016:366 och utkom . kan vara att helt stryka åldersgränsen i kollektivavtalen även om åldersgränsen för vissa grupper kvarstår för ekonomiskt stöd. De regionala YA-stödjarna , region med inriktning industri och teknik, , med inrikt- ning industri och teknik och regionen med generell inriktning informerade om sitt arbete. Utma- ningar som de har stött på: –Låg kännedom om YA, de har fått fokusera på att främja. –Svårigheten att få gehör för YA kan delvis förklaras av att arbets- marknadsinsatser prioriteras. –Samarbetet med Arbetsförmedlingen har ibland varit problema- tiskt då de inte prioriterar YA. –En mer generös åldersgräns efterfrågas. Personer som läser på yrkesvux faller på åldersstrecket. –Oklart vem som äger YA-frågan. Någon utsedd aktör skulle be- hövas med ett informationsuppdrag. YA-delegationens tredje och tillika årets sista sammanträde 2016 Vid YA-delegationens tredje sammanträde deltog från Arbetsförmedlingen. Hon informerade bland annat om att en rutin för att inhämta tillstånd att lämna ut kontaktuppgifter till YA-delegationen från arbetsgivare som beviljats stöd för YA-anställ- ningar har införts. Rutinen innebär att handläggare på Arbetsför- medlingen centralt brevledes skickar ut en medgivandeblankett till arbetsgivarna och ber dessa fylla i och returnera per post. Med- givandena samlas ihop och skickas med jämna mellanrum till YA- sekretariatet. Det är en arbetskrävande rutin för Arbetsförmed- lingen och delvis även för arbetsgivare. YA-delegationen mejlar samtliga arbetsgivare och informerar dem om det stöd som finns och att de kanske kommer bli kontaktade framöver för intervjuer. Vid sammanträdet redogjorde ledamöterna för läget beträffande huruvida branschen är villig att öppna upp avtalen för de nya grupper som arbetsgivare nu kan anställa och få ekonomiskt stöd för vid YA- anställningar. trädde Förordning (2016:366) om ändring i förordningen (2013:1157) om stöd för yrkesintroduktionsanställ- ningar i kraft. Den största förändringen var att förordningen öppnar upp för stöd till nyanlända och långtidsarbetslösa . Ledamöterna menade att det inte finns ett entydigt svar då bran- scherna är olika och flera av avtalen om yrkesintroduktionsanställ- ningar skiljer sig från förordningen om ekonomiskt stöd. Men några av förklaringarna som nämndes var: –Arbetsförmedlingens sekretess gör att parterna inte har redskap för att kontrollera att avtalen följs och kvalitetssäkra lärandet. Det medför en avvaktande hållning till att öppna upp för nya grupper. –En förhandling är, per definition, en förhandling. Det medför att även andra önskemål och krav som inte rör YA, kan läggas in i förhandlingsspelet. –Det kan finnas andra faktorer mellan parterna som påverkar viljan att förhandla om YA. –När ursprungsavtalen om YA tecknades fanns ett syfte med åldersgränsen. Därför kan hela syftet med YA kan behövas disku- teras inför en omförhandling av avtalen. informerade om att mandaten för ledamöterna som representerar arbetsmarknadens parter i YA-delegationen går ut . Anledningen till tidsbegränsningen i mandaten är att regeringen ville ha möjlighet att lyfta in nya organisationer eller nya branscher i YA-delegationen. kommer ta ställning till sammansättningen i YA-delegationen och fatta beslut i frågan. Ledamöterna påpekade att det är viktigt att båda avtalsparter i en bransch är representerade i YA-delegationen. Synpunkter till YA-delegationens årliga rapportering till regeringen –Viktigt att Regeringen förstår att det tar tid för branscherna att utveckla strukturer för YA. Parterna tror långsiktigt på anställ- ningsformen. –Gymnasieskolan täcker inte branschernas behov av kompetens. Det gäller kvantitet men även när det gäller inrikt- ningar. YA är ett sätt att relativt snabbt lära upp personer till anställningsbarhet inom olika yrken. –YA är branschernas svar på lärlingsmodell. –Arbetsförmedlingens sekretess är fortfarande ett problem. De centrala arbetsgivarorganisationerna påpekade att de inte längre får kopior av besluten och arbetsgivarorganisationerna har aldrig fått ta del av besluten. Det gör det omöjligt för de flesta branscher att bevaka att avtalen följs men gör det också svårt att sprida goda exempel. –Ekonomiskt stöd behövs för att fortsätta att utveckla strukturen runt YA. –Parterna önskar att de så kallade främjandemedlen för YA åter- införs. Arbetsgivarna har fortfarande låg kännedom om anställ- ningsformen. Uppsökande verksamhet behövs. –Det ekonomiska stödet för handledare skulle behöva vara större. Beloppet som arbetsgivarna får för detta anses inte vara i närheten av vad det kostar att avsätta tid för en handledare som ska lära upp en nyanställd. Att handledarrollen fungerar är strate- giskt för YA-anställningar. Ett urval av reflektioner från YA-delegationens årsrapport Kompetensförsörjningsåtgärd – inte arbetsmarknadsåtgärd Det är viktigt att kommunikationen om YA blir rätt så att arbets- givare med behov av kompetensförsörjning enligt YA-modellen får kännedom om och förstår upplägget. YA anställningar blandas ofta ihop med arbetsmarknadsåtgärder, även av handläggare på . För att YA, som modell, ska kunna utvecklas behövs fortsatta infor- mationsinsatser. YA behöver bli mer känt bland arbetsgivare för att de ska kunna ta till sig anställningsformen och fylla den med ett innehåll som passar deras behov. som det är det svåra med YA är det också däri styrkan ligger: En arbetsgivare har med YA möjlighet att skräddarsy en utbildning utifrån individens förkunskaper och förutsätt- ningar samt arbetsplatsens kompetensbehov. Eftersom parterna äger avtalen har de en avgörande roll i informationsarbetet. Arbetsmarknadens parter har länge sett ett behov av regionala stöd- strukturer för att både informera om avtalen och stötta arbetsgivarna i lärandedelarna. Regionala stödstrukturer behöver fortsätta att ut- vecklas i någon form. YA som komplement till en gymnasial utbildning YA som modell för kompetensförsörjning fyller ett behov inom många branscher. Möjligheten att låta en gymnasial apl eller lärlings- utbildning övergå till en YA-anställning behöver synliggöras i större utsträckning. Arbetsmarknadens parters arbete med att ta fram stödstrukturer för lä- rande på arbetsplatsen är viktigt för att säkra kvaliteten på lärandet. Framför allt behöver fler valideringsmodeller utvecklas. De modeller som finns måste också implementeras så att de kommer till användning. Parterna uppskattar statsbidraget för att utveckla förutsättningarna för lärande på arbetsplatser kopplat till yrkesintroduktionsanställningar. säger de att de korta ledtiderna gör att det inte går att bygga en stabil projektstruktur för det man skulle vilja genomföra. Flera av organisationerna är små och har få eller inga anställda. De ser medfinansieringskravet på som ett hinder som är svårt att lösa. Stöd för arbetsplatser som anställer nyanlända YA-delegationen är positiv till migrationsöverenskommelsen när det gäller att öppna upp stödet för att även gälla äldre nyanlända. YA- delegationen ser ett ökat behov av att stötta arbetsplatser som an- ställer personer som inte har svenska som modersmål. Modeller för hur arbetsgivare kan kombinera YA med sfi behöver synliggöras. YA-delegationen ser också att de valideringsmodeller som finns bör finnas tillgängliga på olika språk. Begränsningen av lärandedelen försvårar för arbetsgivare YA-delegationens bedömning är att den vanligaste modellen för för- delningen av arbete och lärande inom YA-anställningar på heltid är arbete och lärande på arbetsplatsen i form av handledning. I förordningen om stöd för yrkesintroduktionsanställ- ningar 10 § anges att om handledning och utbildning sammantaget utgör av arbetstiden får utbildningen inte utgöras av vissa utbildningar, till exempel utbildning på gymnasialnivå eller utbild- ning i svenska för invandrare. När fördelningen arbete/lärande i an- ställningen består av lärande innebär detta att går att förlägga till det formella utbildningssystemet. Denna begränsning försvårar för arbetsgivare som vill ge sina YA- anställda ungdomar en fullständig gymnasieexamen. Med tanke på att det i migrationsöverenskommelsen står att YA-modellen bör ut- vidgas till att också kunna omfatta nyanlända bör anställnings- formen kunna kopplas till svenska för invandrare i en högre grad än . Därför föreslår YA-delegationen att regeringen under- söker om denna begränsning går att ta bort. Öppna upp och förenkla YA Arbetsmarknadens parter lyfter att YA-modellen kunde göras till- gänglig för fler. Även de som är anställda inom en bransch men inte har yrkeserfarenhet inom en annan yrkesroll som finns på arbets- platsen borde kunna anställas på YA. På det sättet skulle anställda kunna utvecklas på arbetsplatsen, företagen kunna satsa på befintlig personal samt få en öppning att kunna anställa ungdomar på platsen som blir vakant. Det finns uppgifter om att både arbetsgivare och förmedlare på Arbetsförmedlingen väljer andra anställningsformer på grund av att ansökningsprocessen upplevs som omständlig. Statskontoret rekommenderar i sin delrapport att Arbetsförmed- lingen utreder om det finns möjlighet att frångå myndighetens krav på att individen som anställs med yrkesintroduktion ska vara in- skrivna som arbetssökande. hölls fyra sammanträden. Föredragande externa gäster: •Sammanträde 1: Utredare , Arbetsmarknadsdepar- tementet. •Sammanträde 2: , Arbetsförmedlingen, Förmed- lingsavdelningen, Enheten Tjänster och Program. YA-delegationens första sammanträde 2017 Vid YA-delegationens första sammanträde konstaterade ordföran- den att är ett viktigt år för YA-delegationen. Många kollek- tivavtal har öppnats upp enligt den utökade förordningen om ekono- miskt stöd till arbetsgivare. Kommunikationen om anställnings- formen kan behöva anpassas utifrån de nya målgrupperna. YA- delegationen har en delvis ny sammansättning och en utredare från Arbetsdepartementet ser över hanteringen av YA-anställningar. Utredare är utsedd av Arbetsmarknadsdeparte- mentet. Han redogjorde för uppdraget att se över förordningen om stöd för yrkesintroduktionsanställningar (A2016:D), bilaga 3. Leda- möterna fick möjlighet att ställa frågor och lämna synpunkter. Ledamöterna i gick därefter igenom rekom- mendationerna och reflektionerna i den årsrapport som ska lämnas till regeringen. informerade om att YA-delega- tionens handledarutbildning nu är kompletterad med ett avsnitt för handledare som ska handleda någon som behöver extra stöd (lång- tidsarbetslösa). YA-delegationens andra sammanträde 2017 Vid YA-delegationens andra sammanträde informerade ordförande ledamöterna om att Översynen av förordningen om stöd för yrkes- introduktionsanställningar (A 2016:D) som leds av kommer rapportera uppdraget i sin helhet . , Arbetsförmedlingen berättade om myndighe- tens hantering av det ekonomiska stödet för YA-anställningar. YA är en udda åtgärd hos Arbetsförmedlingen eftersom anställnings- formen ägs av parterna och avtalen skiljer sig åt. Det gör det svårt för myndigheten att informera arbetsgivare om anställningsformen. Det samma gäller snabbspår och andra anställningsformer där par- terna är aktivt involverade. Några av synpunkterna som framfördes av ledamöterna var: –Vägar från praktik via YA till en tillsvidareanställning behöver synliggöras och implementeras. Det är arbetskrävande att få till praktikplatser och det är slöseri med resurser att inte utnyttja det genom att informera om möjligheten att ”hänga på” en YA- anställning när individerna inte har hunnit bli fullt anställ- ningsbara. Ledamöterna upplever att det är svårt att nå fram med denna information till arbetsförmedlare och därigenom har matchningen blivit svårare. Stödet från AF behöver förbättras och hanteringen måste bli snabbare för annars slutar det med att arbetsgivarna tröttnar och gör en ”vanlig rekrytering” av någon som står närmare arbetsmarknaden. –Rutinerna gällande samråd och information om fattade stöd till de centrala arbetstagarorganisationerna måste ses över, så de bör- jar fungera igen. Det var länge sedan de fick mejl om de beslut som fattas. Dessutom ska nu denna rutin även användas vid arbetsgivares medgivande till hävande av sekretess till YA-dele- gationen. –Det behövs någon form av regional struktur liknande projektet verkstad, som matchar ihop ungdomar och arbetsplatser. Det skulle kunna vara Arbetsförmedlingen som håller ihop det, men det skulle även kunna vara en annan aktör. –Arbetsförmedlare har svårt att se skillnaden mellan YA och en arbetsmarknadsåtgärd. Det blir ett hinder för att få till fler an- ställningar. –Ska det bli fler YA-anställningar måste parterna och Arbetsför- medlingen kroka arm. –Decentraliserad handläggning fungerar inte då det är extremt svårt att nå ut till alla lokala arbetsförmedlare med nya och förändrade avtal. Ledamöterna rekommenderar någon typ av cen- tralisering av handläggningen. Några få personer som är ordent- ligt insatta i detaljerna i alla avtal. ”drunknar” YA bland andra anställningsformer. –Arbetsgivarcentrum skulle kunna ta ett större ansvar för YA. Ledamöterna gav i uppdrag att ta fram en studie- handledning till handledarutbildningen. YA-delegationens tredje sammanträde 2017 Sammanträdet genomfördes i slutet av YA-delegationens studie- besök i . Några av ledamöternas reflektioner från stu- diebesöket var att: –struktur med organisationer som , Training and the Labour Market (SBB) är intressant och det finns lärdomar och inspira- tion att hämta från den. –Deras struktur med många regionala rådgivare, verkar underlätta för arbetsgivare, utbildningsinstitutioner och för den som ska utbildas. –SBB i hjälper företagen att få en struktur vilket underlättar för dem att ta emot och lära upp på arbetsplatsen. Ordföranden berättade att Översynen av förordningen om stöd för yrkesintroduktionsanställningar (A 2016:D) som leds av överlämnades till i form av ett pm. Förslaget ska remitteras och förhoppningsvis skickas ut till YA-delegationen och övriga remissinstanser . Den blir inte offentlig förrän under remissen. Några ledamöter från fackliga organisationer menade att det är av största vikt att arbetsgivar- och arbetstagarorganisationerna har en samsyn runt anställningsformen. Kollektivavtalens framtid i sam- band med YA är en stor fråga. står det och väger, framåt eller bakåt. De intar en avvaktande hållning inför besked om vad som kommer att hända. YA-delegationens fjärde sammanträde 2017 Vid YA-delegationens fjärde sammanträde diskuterades promemo- rian Översynen av stödet för yrkesintroduktionsanställningar Dnr A2017/02195–1 som gick ut på remiss . Ordförande konstaterade att YA-delegationen står med som remiss- instans och ska därmed lämna in ett yttrande. Parterna har möjlighet att lämna separata yttranden och dessa behöver inte gå i linje med delegationens yttrande. fick i uppdrag att skissa på ett förslag till yttrande utifrån diskussionerna under sammanträdet. Vid kommande sammanträde kan beslut tas om innehållet i yttrandet.