sou · H6B357 · 2018-06-28 00:00:00 — Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och trygghet. Proposition 2012/13:147. Proposition 2013/14:3. Läsa för livet. Proposition 2017/18:1. Proposition 2017/18:194. Fler nyanlända ska uppnå behörighet till gymnasieskolan och kvaliteten i förskola och fritidshem ska stärkas. Proposition 2017/18:195. Läsa, skriva, räkna – garanti för tidiga stödinsatser. Övrigt från regeringen, och Dir. 2016:78 Läsfrämjande insatser i och utanför skolan. Dir. 2017:37 Organisationsöversyn av de statliga skolmyndigheterna inom skolväsendet. Regeringen (1982): Folkbibliotekens samverkan med skolan (Ds U 1982:17). Regeringen (2013a): Uppdrag om fortbildning i läs- och skriv- utveckling – Läslyftet. (U2013/7215/S). Regeringen (2013b): Uppdrag till att genomföra läsfrämjande verksamhet för pojkar och flickor i samarbete med idrottsrörelsen. (Ku2013/1293/KO). Regeringen (2015a): Uppdrag till Kungl. att ta fram en biblioteksstrategi för hela . (Ku2015:00747/KI). Regeringen (2016a): Tilläggsuppdrag om fortbildning i språk, – läs- och skrivutveckling – Läslyftet. (U2016/05733/S). Regeringen (2017a): Uppdrag till Kungl. om digitalt kom- petenslyft. (Ku2017/02646/KO). Regeringen (2017b): Uppdrag till att främja utgiv- ning och spridning av litteratur på nationella minoritetsspråk. (Ku2017/02332/DISK). Regeringen (2017c): Uppdrag att ta fram kartläggningsmaterial och revidera obligatoriska bedömningsstöd och nationella prov i grund- skolan, sameskolan och specialskolan (U2017/02561/S). Regeringen (2017d): Regleringsbrev för avseende (Ku2017/00696/KO) Regeringen (2017e): Regleringsbrev för avseende (U2017/00411/S). Regeringen (2017f) Regleringsbrev för avseende (U2017/05037/S). Regeringen (2018a): Uppdrag om insatser för att stärka läslovet (U2018/02093/S). Regeringen (2018b): Uppdrag till om läsfrämjande insatser i förskolan (Ku2018/01213/KO). Statliga offentliga utredningar (SOU) Staten får inte abdikera – om kommunaliseringen av den svenska skolan. En gymnasieutbildning för alla – åtgärder för att alla unga ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning. På goda grunder: en åtgärdsgaranti för läsning, skriv- ning och matematik. SOU 2017:35: Samling för skolan – Nationell strategi för kunskap och likvärdighet. Nästa steg på vägen mot en mer jämlik hälsa – slut- betänkande av Kommissionen för jämlik hälsa. Utbildning, undervisning och ledning – reformvård till stöd för en bättre skola. Förbättrade möjligheter för elever att utveckla sitt nationella minoritetsspråk. Med undervisningsskicklighet i centrum – ett ramverk för lärares och rektorers professionella utveckling. Forska tillsammans: samverkan för lärande och för- bättring. (2015). Utbildningsnivå och hälsa – hur hänger det ihop? (1999). Skolbiblioteken i : kartläggning, analys och probleminventering. (2004). Om läsning – mer eller mindre? En kommenter- ande jämförelse av fem läsvanestudier. (2014a). Handlingsprogram för läsfrämjande. (2014b). (2014c). Handlingsprogram för läsfrämjande. (2015a). Idrott och läsning: ett dream team. (2015b). Läs- och litteraturfrämjande: bidrag och utveckling. (2017). Läsfrämjande i den nationella biblioteksstrategin –synpunkter från . (2012). (2015). Skolbiblioteken i biblioteksplanerna 2015. (2016). Skolbibliotek – hur ser det ut? En kart- läggning inom ramen för den myndighetsöverskridande skolbiblio- teksgruppen. (2017). Den femte statsmakten: bibliotekens roll för demokrati, utbildning, tillgänglighet och digitalisering. , Nationell biblioteksstrategi. (2018a). Biblioteken och de nationella minori- tetsspråken: en lägesbeskrivning. , Nationell biblioteksstrategi. (2018b). Profession, utbildning, forskning. Biblioteks- och informationsvetenskap för en stärkt bibliotekarie- profession. , Nationell biblioteksstrategi. (2018c) Från ord till handling. På väg mot en nationell biblioteksstrategi. , Nationell biblioteksstrategi. (2018d). Bibliotek 2017: Offentligt finansierade bibliotek. Myndigheten för Kulturanalys (2013). Styrning och bidragsfördelning, rapport 2013:2. Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (2016). Statistik om unga. Skolinspektionen (2010a). Läsprocessen i svenska och naturorienter- ande ämnen. Skolinspektionen (2010b). Framgång i undervisningen. Skolinspektionen (2010c) Kvalitet i fritidshem. Skolinspektionen (2011). Läs- och skrivsvårigheter/dyslexi i grund- skolan. Skolinspektionen (2012a). Förskola, före skola – lärande och bärande: kvalitetsgranskningsrapport om förskolans arbete med det förstärkta pedagogiska uppdraget. Skolinspektionen (2012b). Läsundervisning inom ämnet svenska för årskurs 7–9. Skolinspektionen (2014). Kunskapsöversikt – Kvalitetsgranskning av ämnet svenska i årskurs 4–6. Skolinspektionen (2015a). Elevers behov och skolans insatser. Skolinspektionen (2015b). Mer varierad läs- och skrivundervisning kan öka motivation och intresse. Skolinspektionen (2016). Läs- och skrivundervisningen inom ämnena svenska/svenska som andraspråk i åk 4–6. Skolinspektionen (2018a). Undervisning i fritidshemmet inom områdena språk och kommunikation samt natur och samhälle. Skolinspektionen (2018b) Skolbiblioteket som pedagogisk resurs. (2007). Vad händer med läsningen? : en kunskapsöversikt om läsundervisningen i 1995-2007. (2009). Resursfördelning utifrån förutsättningar och behov, rapport 330. (2011a). Eleverna och nätet: 2009 om 15-åringars förmåga att söka, läsa och värdera digital information. (2011b). Resursfördelning till – rektorers perspektiv, rapport 365. (2012). Greppa språket – ämnesdidaktiska perspektiv på flerspråkighet. (2016a). Att läsa och förstå. Läsförståelse av vad och för vad? (2016b). Nya språket lyfter! : Bedömningsstöd i svenska och svenska som andraspråk för årskurs 1–6. (2017a). Måluppfyllelse i förskolan. (2017b). Nya språket lyfter! : bedömningsstöd i svenska och svenska som andraspråk för årskurs 1–6. (2017c). Delredovisning: behov av fortbildning för personal inom förskoleklassen och fritidshemmet. (2017d). Utvärdering av statsbidraget för personalför- stärkning i skolbibliotek. (2017e). Redovisning av uppdrag att ta fram återkommande prognoser över behovet av förskollärare och olika lärarkategorier. (2018a). PM: Elever och personal i fritidshem /19. (2018b). Undervisning i förskolan. (2018c). Redovisning av uppdrag att se över i vilken mån skolbibliotekets funktion och skolbibliotekariernas kompetens används på bästa sätt för att stärka utbildningens kvalitet. (2018d). Greppa flerspråkigheten: en resurs i lärande och undervisning. (2014). Vägledning för barnhälsovården. (2017). Utvecklingen av psykisk ohälsa bland barn och unga vuxna – . (2015). En likvärdig förskola för alla barn: inne- börder och indikatorer. Aleman, och , (2013). Att läsa är också en sport. Rapport och utvärdering. Almerud, (2004). Bibliotek i skymundan: en rapport om arbetsplatsbibliotek. , (2015). Med läsning som mål: om metoder och forskning på det läsfrämjande området. (2006). Litteraturdidaktik: från gymnasium till förskola: en analys av litteraturundervisningens hur-fråga med utgångspunkt från svenska didaktiska undersökningar i ett inter- nationellt perspektiv. , (2010). Läsning som identitetsskapande hand- ling: gemenskapande och utbrytningsförsök i fordonspojkars litteratursamtal. : , 2010. Baker, och , . (1999). Dimensions of Children’s Motivation for Reading and Their Relations to Reading Activity and Reading Achievement. 452–477. , (2014). Förstudie om nationella minoriteter och bibliotek. , och , (2013). Författaren i klass- rummet. En pilotstudie, i Skjelbred, , Anslaug (red.) Literacy i læringskontekster. Bonci, (2011). A research review: the importance of families and the home environment. , ; , ; Pollard, och Rees, (2008). Effective and inclusive practices in family literacy, language and numeracy: a review of programmes and practice in the UK and internationally. Reading, CfBT Education Trust. , (red.) (2008). Läsförståelse i teori och praktik. , , , och , (2016). Utvärdering av Läslyftet. Erfarenheter av Läslyftet /16. Carpentieri, J., Fairfax-Cholmeley, K., Litster, J. och Vorhaus, J. (2011). Family literacy in Europe: using parental support initia- tives to enhance early literacy development. : NRDC, . Chambers, (1994). Böcker inom oss: om boksamtal. Chambers, (1995). Böcker omkring oss: om läsmiljö. , (2008). ’s Next Top Model. The impact of role models on literacy. , och , (2012). Boys’ Reading Commission. A review of existing research to underpin the Commission. , ; , och , . (2009). Reaching Out with Role Models. Role models and young people’s reading. Corneliuson, (2017). Läs, bro’! : Region län. , (2015). Litteraturstudiets legitimeringar: analys av skrift och bild i fem läromedel i svenska för gymnasieskola. : , 2015. , ; , och , (2013). Litteratur- läsning i förskolan. Du Toit, (2004). Transition, text and turbulence: factors influencing children’s voluntary reading in their progress from primary to secondary school. , ; , och , (2013). Synen på skönlitteratur för vuxna på svenska folkbibliotek: en förstudie. , ; , och , (2014). Projektet läsbryggan – ett samarbete mellan bibliotek och ABF i , i om folkbildning. Forskning och utveck- ling 2013. (2011). Teaching reading in Europe: contexts, policies and practices. : European Commission. , och , (2016). Fritidshem och fritids- pedagogik: en forskningsöversikt. , och , (2012). Läsning, Läsvanor och Läsundersökningar. Frid, (2010). Världens utmaning eller hopplöst fall? En läges- rapport om arbetsplatsbibliotek i . Frid, (2016). Läsa, läka, leva! : om läsfrämjande och biblioterapi. Fuller, och , DeNel (2013). Reading beyond the book: the social practices of contemporary literary culture. Föreningen (2011). Men läs då! Föreningen (2012). slutbetänkande Läsandets kultur. (2011). Seven Rules Of Engagement: What’s Most Important to Know About Motivation to . The Reading Teacher. 65, 172–178. Gibbons, (2013). Lyft språket, lyft tänkandet: språk och lärande. 2., uppdaterade uppl. Gough, . och Tunmer, . (1986). Decoding, reading, and reading disability. Remedial and Special Education, 7, 6–10. Graeske, (2015). Fiktionens mångfald: om läromedel, läsarter och didaktisk design. , och , (2000). Engagement and motivation in reading, i Pearson, .; Kamil, .; Barr, och , . (red.) Handbook of reading research. Mahwah, N.J.: . , (2017). Skolbibliotekets roll för elevers lärande: en forsknings- och kunskapsöversikt –2015. , , , och , (2010). Biblioteken och de nationella minoriteterna: Hur svenska folkbibliotek arbetar för romer, judar, tornedalingar, samer och sverigefinnar. (2014). En syntes av mer än 800 meta- analyser om vad som påverkar elevers skolresultat. , (1986). Arbetsplatsbibliotek i : studier av en uppsökande folkbiblioteksverksamhet och dess framväxt. , . och Gough, , B. (1990). The simple view of reading. Reading and Writing: , 2, 127–160. , (2017). ”Biblioteken fortsatt välanvända med höga betyg”, i m.fl. Larmar och gör sig till. Jedvik, (2017). Lust till läsning: en metodhandbok för : eller hur du pratar med barn om böcker och läsning. : Kultur i Väst. , (2015). Läsa, förstå, analysera: en komparativ studie om svenska och franska gymnasieelevers reception av en narrativ text. , och , (2011). Reading Engagement: A Comparison Between Ebooks and Traditional Print Books in an Elementary Classroom. Vol.4, No.2. , och , (red.) (2015). Litteratur och läsning: litteraturdidaktikens nya möjligheter. : Student- litteratur. , (2004). Summer Reading and the Ethnic Achievement Gap. for Students Placed at Risk (JESPAR). 9, 169–188. Kinnell, och , (1998). Promoting reading to adults in UK public libraries. , (2011). Läs för mig pappa! : En bok för alla. , (2009a). Estetik och livskunskap i skolans litteraturläsning, i , och , (red.). Litteratur som livskunskap – tvärvetenskapliga perspektiv på personlighetsutvecklande läsning. , (red.) (2009b). Läsa bör man? : den skönlitterära texten i skola och lärarutbildning. Kåring , (2008). Bibliotekarien och professionen: en forskningsöversikt. , (2009). En godnattsaga för demokratin? sökning av ett läsfrämjande projekt i facklig regi. : Hög- skolan i , /Biblioteks- och informa- tionsvetenskap. Laxgård, (2018). ”Fortsatt framgång för barnböcker.” Svensk bokhandel 2018.03.02. Liberg, (2006). Hur barn lär sig läsa och skriva. 2. uppl. , (2016). ”Äger du en skruvmejsel? ”: litteraturstudiets roll i läromedel för gymnasiets yrkesinriktade program under Lpf 94 och Gy 2011. : , 2016. Limberg, och , (red.) (2013). Skol- roller i förändrade landskap: en forskningsantologi. : BTJ förlag. , (2015). Att bli bibliotekarie: informationssökning och yrkesidentiteter hos BochI-studenter och nyanställda högskole- bibliotekarier. : , 2015. , (2015). ”Att komma in i dom andras läsningar”: en studie av barns upplevelser av . : Kultur i Väst. Linnakylä, och , (2003). How to reduce the gender gap in reading literacy, i , S; Linnakylä, P och , A (red. ), Northern Lights on : unity and diversity in the Nordic countries in 2000. , , s. 39–54. Lucassi, (2014). Att jobba med mångspråkighet i skolbiblioteket. , och , (2010). i : om att upptäcka världen, språket och sig själv. , och , (2013). Läsandet bär demokratin: Om folkrörelsernas läsfrämjande erfarenheter och arbetsformer. En rapport från Arbetsgruppen för ett läslyft i . , och (2014). Samarbete mellan folkbibliotek och barnhälsovård i : En utökad kartläggning och nulägesbeskrivning. , (2002). Parents’ self-efficacy beliefs, parents’ gender, children’s reader selfperceptions, reading achievement and gender. 25, 54–67. an Ghaill, Máirtín (1994). The making of men: masculinities, sexualities and schooling. , (2017). Skolbiblioteket som pedagogisk investering. (2001). Development of Reading Attitudes, I Verhoeven, och , and Motivation. Reading Engagement in Individuals and Groups. : , Inc. McKoy Lowery, ; Sabis-Burns, och , (2008). Book Buddies: Kindergartners and Fifth Graders Explore Books Together. Volume 36, number 3. , (2007). När pojkar läser och skriver. : Student- litteratur. , ; Bean, ; Birdyshaw, ; Rycik, . (1999). Adolescent Literacy: A Position Statement for the Commission on Adolescent Literacy of . , (red.) (2003). Att skapa konsensus om skolans insatser för att motverka läs- och skrivsvårigheter: rapport från ”Konsensus- projektet” . , (2017). Avkoppling och analys: empiriska perspektiv på läsarattityder och litterär kompetens hos svenska 18-åringar. : , 2017. , (2018). Berättelser som förändrar: en utvärdering. (2010), 2009 Results: Learning to Learn – Student , Strategies and Practices (Volume iii). Olin-Scheller, och , (red.) (2016). Läsa mellan raderna. , (2007). Varför läsa litteratur? : om litteraturunder- visningen efter den kulturella vändningen. , (2012). Den goda boken: samtida föreställningar om litteratur och läsning. , , , , och , (2015). Synen på skönlitteratur för vuxna på svenska folkbibliotek: en rapport. , ; , ; , och , (2015). Litteraturen på undantag? unga vuxnas fiktionsläsning i dagens . Picton, (2014). The Impact of ebooks on the Reading Motivation and Reading Skills of Children and : A rapid literature review. , (2017). Skolbiblioteken: en lagerlokal eller pedago- gisk resurs?, i Den femte statsmakten: bibliotekens roll för demo- krati, utbildning, tillgänglighet och digitalisering. Kungliga biblio- teket, Nationell biblioteksstrategi. , (2014). Det digitala läsandet: begrepp, processer och resultat. : , 2014. Redman, (2013). Unga män och pojkar läser: rapport från en förstudie. Länsbiblioteket i län. , (2014). Vägar till läsförståelse: texten, läsaren, samtalet. : Natur & kultur. , och , (2011). Läsförståelse genom strukturerade textsamtal: för elever som behöver särskilt stöd. : Natur & Kultur. , och , (2017). –delrapport 3: 14 nya moduler. Rydsjö, (2003). En studie av ett urval magisteruppsatser. : Institutionen teks- och informationsvetenskap. Rydsjö, och , AnnaCarin (2007). Studier av barn- och ungdomsbibliotek: en kunskapsöversikt. Rydsjö, (2012). Dags att höja ribban!? : en rapport om samverkan mellan barnhälsovård och bibliotek kring små barns språk- och litteracitetsutveckling. Rydsjö, (2017). Dags att höja ribban! Samverkan för små barns språkutveckling. Scarborough, och , . (2003). Children’s learning and teachers expectations: effects in children with learning disabilities: Development of reading, IQ and psychosocial problems from grade 2 to grade 8. , 53, 47–71. , (2015), ”Vi packar mängder med böcker, kanel- gifflar, saft och kör ut”. En rapport om läsfrämjande insatser hos folkbiblioteken i sex län/regioner. , (2016). Läsa, skriva och förstå texter. (1986). in Reading: Some Consequences of Individual Differences in the Acquisition of Literacy. 21, 360–407. (2008). Kompetensutveckling – en diskus- sion: Slutrapport från Svensk Biblioteksförenings utvecklingsråd för ledning, profession och organisation. , (1993). Tidig språkstimulering av barn. riksdag (2013). En bok är en bok är en bok? – en fördjup- ningsstudie av e-böckerna (2013). Rapporter från 2013/14:RFR 3. Tattersall , och , (2016). Idrott, läsning och bibliotek: utvärdering av projektet . : Hög- skolan i . , (2007). Barns tidiga läsning. : akademiska förlag. , (2013). Flickors och pojkars förmåga och lust att läsa, i , och , (red.) 2013/2014. , , , och , (2015). Kunskapsöversikt om läs- och skrivundervisning för yngre elever. , (1983). Family literacy: young children learning to read and write. Exeter, N.H. , (2011). Samtalets möjligheter: om litteratursamtal och litteraturreception i skolan. : uni- versitet, 2011. , och Olin-Scheller, (red.) (2015). Svensk forskning om läsning och läsundervisning. , (1998). Family literacy in : profiles of effective practices. Welland, Ont: Éditions . , (2013). Alla elever ska ha tillgång till ett skolbiblio- tek: en skolbibliotekspolitisk översikt. : Svensk biblio- teksförening. , (2015). Den osynliga handen: regionbiblioteken i modellen. Ulfgard, (2015). Lära lärare läsa: om utbildning av svensklärare och litteraturundervisning i skolan. (2006). folkbiblioteks- och skolbiblioteksmanifest. , och , . (2004). Modeling the effects of intrinsic motivation, extrinsic motivation, amount of reading, and past reading achievement on text comprehension and Chinese students. Quarterly 39, s. 162–186. Verhoeven, och , . (2001). Literacy and Motivation. Reading Engagement in Individuals and Groups. : , Inc. , (2009). Att undervisa i läsförståelse: lässtrategier och studieteknik . : Natur & kultur. , (2015a). Aktiv läskraft: att undervisa i lässtrategier för förståelse: mellanstadiet. : Natur & kultur. , (2015b). Aktiv läskraft: att undervisa i lässtrategier för förståelse: högstadiet. : Natur & kultur. , (2017). Aktiv läskraft: att undervisa i lässtrategier för förståelse: fk-årskurs 3. : Natur & Kultur. (1977). Learning to labour: how working class kids get working class jobs. Wollscheid, (2014). The impact of the leisure reading behaviours of both parents on children’s reading behaviour: Investigating differences between sons and daughters. 45, 36–54. , (2015). Litteraturdidaktik, fiktioner och intriger. Läsfrämjande insatser i och utanför skolan En kommitté i form av en delegation ska, inom ramen för satsningen Hela läser med barnen, samla alla aktörer – skola, kultur och föreningsliv, t.ex. idrotten – runt insatser för läsning i och utanför skolan. Syftet är att bidra till att ge alla barn och ungdomar mer lik- värdiga förutsättningar för en fullgod läsförmåga och lustfyllda läs- upplevelser. •med utgångspunkt i de nationella målen för litteratur- och läs- främjande samt skolans styrdokument kartlägga och följa utveck- lingen på området samt säkerställa att uppföljning kan ske i enlig- het med de nationella målen för litteratur- och läsfrämjande samt skolans styrdokument, •skapa mötesplatser för och samordna läsfrämjande insatser i och utanför skolan, bl.a. genom att anordna utåtriktade aktiviteter och arbeta läsfrämjande, •driva arbetet på ett sådant sätt att genomförda insatser i och utan- för skolan har goda förutsättningar att fortgå även efter det att delegationen har avslutat sitt uppdrag, och •vid behov lämna förslag på hur läsning kan främjas med utgångs- punkt i skolans styrdokument och de nationella målen för litteratur- och läsfrämjande, inom oförändrade kostnadsramar för den statliga kultur- och utbildningspolitiken. Uppdraget ska redovisas . Betydelsen av läsförståelse och förmåga att tillgodogöra sig skriftlig information kan knappast överskattas. Genom att tillgodogöra oss och tolka text lär vi oss förstå andras tankar och perspektiv, att reflektera, förstå samband, dra slutsatser och argumentera. Redan från tidig ålder är läsförmåga och tillgången till språk av stor betydelse. För barn och ungdomar som tillhör de nationella minoriteterna är det även viktigt för språkutvecklingen att läsfräm- jande insatser ges på de nationella minoritetsspråken finska, jiddisch, meänkieli, chib och samiska. För små barn utgör läsning en viktig byggsten i språkutvecklingen. Elevers läsförmåga, liksom skriv- förmåga, är viktig för hur väl de lyckas nå kunskapskraven i grund- skolans ämnen och även för hur de lyckas med fortsatta studier. Även i gymnasieskolan, på såväl högskoleförberedande program som yrkesprogram, är språklig förmåga och läsförståelse viktiga förut- sättningar för att lyckas med studierna. Genom läsningen får vi till- gång både till den samtida kulturen och kulturarvet, till dagens debatt och historiens tankeströmningar. Ur ett humanistiskt perspektiv eller ett bildningsperspektiv har läsning av litteratur ett värde i sig. Därför är det även viktigt att betona lusten till läsning, som dessutom är nära sammanlänkad med läsförmåga och läsvanor. Läsning handlar ytterst om demokrati och likvärdighet, dels när det gäller tillgången till utbildning och kultur, dels när det gäller möjlig- heten att ta plats i samhället och som medborgare delta i det demo- kratiska samtalet. visar forskning att god läsförmåga i hög grad bestäms av socioekonomiska faktorer. Försämrad läsförmåga bland barn och unga I slutbetänkande Läsandets kultur (SOU 2012:65) framgår att läsvanorna är stabila för den svenska befolk- ningen som helhet. En stor del av befolkningen läser böcker regel- bundet. Det finns dock stora skillnader mellan olika befolknings- grupper – flickor läser i genomsnitt mer än pojkar, kvinnor läser betydligt mer än män och högutbildade mer än lågutbildade. Det finns också vissa oroande utvecklingstendenser, t.ex. att andelen som läser regelbundet minskar bland unga. Barnen i bokslukaråldern (9–) är fortfarande de som läser mest, som det har gått att skönja en Läsningen minskar även bland unga vuxna och har gjort så . De internationella undersökningarna (mäter 15-åringars läs- förmåga) och PIRLS (mäter 10-åringars läsförmåga) visar att svenska elevers läsförmåga har försämrats markant . Svenska elevers läsförmåga låg på en hög nivå i inter- nationell jämförelse, men ligger enligt den senaste PISA-undersök- ningen under OECD-genomsnittet. Drygt en femtedel av de svenska eleverna nådde inte upp till basnivån i läsförståelse. Enligt är det en kunskapsnivå som kan ses som grundläggande för fortsatt lärande. Både pojkars och flickors läsförmåga har försämrats, men för pojkar har den försämrats mer och för de svagpresterande pojkarna mest. Motsvarande nedåtgående trend visar även resultaten i PIRLS, som mäter läsförmågan hos yngre elever. Enligt den senaste PISA-undersökningen saknade ungefär en fjärdedel av de 15-åriga pojkarna i funktionell läsförmåga. Läs- förmågan påverkar i princip alla andra ämnen i skolan. Läsförmågan är även kopplad till det abstrakta tänkandet, vilket särskilt påverkar inlärningen i ämnen som matematik och naturkunskap. Resultaten från den senaste PISAundersökningen visar att svenska ele- ver har allt sämre kunskaper inom just dessa två områden. Dessutom sjunker andelen elever som är behöriga till gymnasieskolans nationella program. saknade av eleverna som gick ut behörighet till gymnasieskolans nationella program, jäm- fört .