sou · H6B321 · 2018-03-14 00:00:00 — Åtgärder för integration på arbetsmarknaden i olika europeiska länder 8.3.2Utvärdering av arbetsförmågan i I infördes en ny metod för att utvärdera arbetsförmåga. Metoden innebär att fokus flyttas från vilka begränsningar en individ har till att mer fokusera på vilken arbetsförmåga som återstår hos individen. Metoden är tänkt att minska inflödet i sjukförsäkringen. En person som ansöker om sjukersättning måste först träffa en läkare för att utvärdera arbetsförmågan. Därefter får den som ansöker om ersättning fylla i ett självskattningsformulär. Självskattningsformuläret granskas sedan av en medicinsk expert i förhållande till den medicinska informationen som finns om personens hälsotillstånd. Slutligen skickas underlaget till den estniska arbetsförmedlingen som förbereder och specificerar individens kvarstående arbetsförmåga. Då åtgärden infördes finns det ingen utvärdering av resultatet . 8.4Finansiella åtgärder för att uppmuntra arbetssökande och återanställning De exempel på åtgärder som presenteras i detta avsnitt avser åtgärder vars syfte är att påverka och motivera individen till att vara en del av arbetsmarknaden. I båda fallen handlar det om att individen får behålla en del av sin förmån medan de arbetar. 8.4.1Möjlighet att behålla en viss del av sjukförmånerna vid återgång till arbete i För personer med ersättning som motsvarar den svenska sjukersättning infördes en reform 2005 som innebär att en person som återgår till arbete får behålla en del av sin sjukförmån. Sjukförmånen reducerades med för varje intjänad hundralapp. Det var endast personer som fått beslut om sjukersättning innan som deltog i åtgärden. Efter utvärdering konstaterades att i åldersgruppen 18–var åtgärden mycket framgångsrik för män, högutbildade och för personer som levde i områden med låg arbetslöshet. Åtgärden hade dock ingen effekt för åldersgruppen 50–. Åtgärder för integration på arbetsmarknaden i olika europeiska länder I infördes en reform 2006 för de som hade en högre arbetsförmåga (20–). Reformen har två faser. Den första fasen innebär att mottagaren kan få (samma som innan reformen) av sin tidigare inkomst . Innan reformen var det möjligt att få denna ersättning . I den andra fasen erhålls en fixerad ersättning (alltså oberoende av arbetsförmåga) som motsvarar av minimilönen multiplicerat med procentsatsen av nedsättningen av arbetsförmågan, under förutsättning att de får en anställning som motsvarar av den kvarstående arbetsförmågan. En utvärdering visade ett starkt incitament för återinträde på arbetsmarknaden för personer upp till med kortare tidigare arbetslivserfarenhet och med en högre grad av nedsatt arbetsförmåga. 8.5Rehabiliterande åtgärder för att förbättra anställningsbarheten Exemplet i detta avsnitt belyser vikten av metodutveckling avseende rehabilitering. Vid rehabilitering är det viktigt att ha tillräcklig kunskap om individens behov och förutsättningar. Exemplet belyser att det ibland inte krävs omfattande teoretisk kunskap om individen och att samma resultat kan uppnås genom att pröva olika saker direkt hos en arbetsgivare. Det innebär att rehabiliteringsåtgärderna går snabbare och att resultatet ändå blir tillförlitligt. 8.5.1Metoden IPS (Individual Placement and Support) IPS är en metod för att tillhandahålla individuellt stöd för återgång till arbetsmarknaden. Metoden togs ursprungligen fram för personer med psykiska funktionsnedsättningar. Utgångspunkt är att processen ska gå snabbt och ske på en riktig arbetsplats. En förutsättning är att individen snabbt får en arbetsträningsplats och att fokus inte läggs på olika utvärderingar samt olika förberedande insatser. individen arbetstränar ges också insatser från vården. Åtgärder för integration på arbetsmarknaden i olika europeiska länder I det internationella projektet (Enchancing the Quality of Life and Independence of Persons Disabled by Severe Mental Illness through Supported Employment). Projektet genomfördes i sex europeiska städer i . 312 individer deltog i projektet. Deltagarna hade varit sjuka och upplevt svåra problem under åtminstone . De hade alla varit arbetslösa under . Utvärdering av projektet visade att av deltagarna i projektet åtminstone hade arbetat deltagarna följdes. Motsvarande siffra för den grupp som mottagit mer traditionell arbetslivsinriktad rehabilitering var . Det är dock inte klart hur effektiv metoden är för andra typer av funktionsnedsättningar. 8.6Åtgärder för att engagera arbetsgivare De exempel på åtgärder som presenteras i detta avsnitt avser åtgärder som ska påverka arbetsgivares handlande och attityder vid rekrytering. Arbetsgivares handlande och attityder kan påverkas genom antidiskrimmineringslagstiftning om den är välkonstruerad. Okunskap kan leda till att en arbetsgivare avstår från att anställa trots att personen har precis den erfarenheten och kunskapen arbetsgivaren behöver för att företaget ska växa. Genom att sprida kunskap om funktionsnedsättningars effekter i förhållande till arbetslivets krav kan arbetsgivare själva lättare ta ställning till om de önskar anställa en person med funktionsnedsättning och därigenom lyckas med sin rekrytering. Andra åtgärder för att engagera arbetsgivare är att skapa projekt som kan vara till nytta för deras verksamhetsutveckling vilket också kan skapa ett mervärde för arbetsgivaren. Olika former av subventionerade anställningar kan också påverka en arbetsgivares vilja och attityd till att anställa personer med funktionsnedsättning. Åtgärder för integration på arbetsmarknaden i olika europeiska länder I är en arbetsgivare skyldig att anställa åtminstone en person med funktionsnedsättning per 25 anställda utan funktionsnedsättning. Den som inte uppfyller kravet får betala en högre skatt på grund av att de inte uppfyller målet. I gjordes en utvärdering som visar att ökningen av antalet anställda i målgruppen är något högre i företag som ligger precis ovanför tröskeln än bland de som ligger precis under. Det tog också tid för arbetsgivarna att uppfylla kravet på kvotering. Vidare framstod systemet fungera bättre hos låglönefirmor men dessa effekter berodde till övervägande del på hur straffskatten utformades. En hög andel av de som anställdes, , utgjordes av redan anställda hos arbetsgivaren. kom direkt från en annan anställning och gick till de som inte hade anställning. Då en hög andel av de anställda redan hade en anställning hos arbetsgivaren verkar systemet innebära en risk för att åtgärden inte har så stor påverkan på sysselsättningen hos den mer utsatta målgruppen. Liknande system finns i flera europeiska länder som exempelvis och . 8.6.2Sprida kunskap om funktionsnedsättningar hos arbetsgivare i . är ett företag i som specialiserat sig på att arbeta med personer med funktionsnedsättningar. var företaget statligt ägt. Företaget har utvecklat olika program för att ge stöd till personer med funktionsnedsättning samt stöd till arbetsgivare som anställer personer med funktionsnedsättning. Företaget tog fram en skrift som heter guide som beskriver 17 olika funktionsnedsättningar i relation till funktionsnedsättningens effekter i det dagliga livet, vad en arbetsgivare ska tänka på vid rekrytering och också vilka anpassningar som kan vara nödvändiga i individens arbetsuppgifter. Skriften har fått stor spridning och bidrar till att öka förståelsen för olika funktionsnedsättningar bland allmänheten och arbetsgivarna. Åtgärder för integration på arbetsmarknaden i olika europeiska länder Myndigheten för delaktighet fick 2017 ett regeringsuppdrag att vidta kunskapshöjande åtgärder för att motverka diskriminering i arbetslivet. Inom ramen för detta uppdrag har Myndigheten för delaktighet för avsikt att översätta skriften samt anpassa den efter svenska förhållanden. Skriften finns tillgänglig på engelska på myndighetens webbplats. 8.6.3Anpassning av arbetsuppgifter som skapar nya arbetstillfällen i I har man skapat en metod för att hitta nya jobb till personer med funktionsnedsättning. Metoden är framtagen av och den nederländska arbetslöshetskassan. Metoden syftar till att identifiera arbetsuppgifter som kan överföras från kvalificerad personal till okvalificerad personal. Metoden prövades på ett sjukhus i och arbetsuppgifterna skulle passa för unga personer med psykiska funktionsnedsättningar, utvecklingsstörning eller inlärningsproblem. Cirka 100 personer startade anställning på sjukhuset och den utvärdering som gjordes inom ramen för projektet konstaterade att metoden var effektiv för att skapa arbeten till unga personer med funktionsnedsättning. Vidare indikerade utvärderingen på att anställa personer med funktionsnedsättning kan vara kostnadseffektivt för arbetsgivaren trots att det finns ett stort behov av handledning för gruppen. Metoden har därefter implementerats i flera olika privata och offentliga organisationer genom support från den nationella nederländska arbetsförmedlingen. Liknande projekt har gjorts hos olika kommuner i . Flexjobb infördes i som en möjlighet för personer med kroniskt nedsatt arbetsförmåga att få en anställning med lönesubvention. Omkring 65 000 danskar arbetade i anställning med flexjobb. Reglerna för flexjobb har förändrats över tiden. Den tidigare konstruktionen av flexjobb utgick från att stödet betalades ut till arbetsgivaren och inte som till arbetstagararen. Åtgärder för integration på arbetsmarknaden i olika europeiska länder var också skyldig att stå för minst en tredjedel av lönekostnaden oavsett om arbetstagaren arbetade mindre tid. Det fanns också en möjlighet att ge flexjobb till befintliga anställda. Flexjobb beviljades så länge anställningsförhållandet fanns. Då den tidigare konstruktionen var kostsam, hade stora inlåsningseffekter och dessutom inte i huvudsak gavs till rätt individer ändrades regelverket för flexjobb avsevärt 2013. Enligt det förändrade regelverket finns det flera förutsättningar som måste vara uppfyllda för att det ska vara möjligt att få ett flexjobb2. En individ kan beviljas flexjobb om alla andra åtgärder som finns är uttömda3. Detta innebär att exempelvis arbetsgivarens rehabiliteringsansvar ska vara fullföljt och att alla andra möjligheter till anställning hos en arbetsgivare har prövats. Syftet med flexjobben efter det förändrade regelverket är att undvika att personer med funktionsnedsättning förtidspensioneras. Det finns ingen möjlighet att omvandla en vanlig anställning till ett flexjobb såvida inte den anställde tidigare varit anställd enligt ”socialt kapitel” (ett slags kollektivavtal som reglerar anställningsförhållanden för den som på grund av sjukdom inte kan arbeta som tidigare)4. Flexjobb kan ges både till offentlig och privat arbetsgivare5. Subventionen är utformad så att arbetsgivaren betalar lön för utfört arbete medan det offentliga kompenserar med ett så kallat tillskott som betalas direkt till arbetstagaren. Arbetsgivaren får inte någon särskild kompensation för att anställa en person i flexjobb. Det tillskott som betalas ut av kommunen baseras på högstanivå av arbetslöshetsförsäkringen. Tillskottet från kommunen räknas av av lönen och därefter av lönen . kunde tillskottet aldrig överstiga (beloppet bestäms ) Detta medför att det i vissa fall inte betalas ut något tillskott.6 Vid en lön från arbetsgivaren om (2014) utgår inget tillskott från kommunen. 2Beskæftigelsesindsatsloven 69 §. 3Beskæftigelsesindsatsloven 70 §. 4Beskæftigelsesindsatsloven 70 b §. 5Beskæftigelsesindsatsloven 69 §. 6Beskæftigelsesindsatsloven 70 f §. Åtgärder för integration på arbetsmarknaden i olika europeiska länder Lön ska ges enligt den nivå som följer av kollektivavtalet om sådant finns. Om kollektivavtal saknas fastställs villkoren i ett enskilt avtal mellan arbetsgivare och arbetstagaren men detta avtal bör ha sin utgångspunkt i andra jämförbara villkor på arbetsmarknaden.7 Flexjobben beviljas per femårsperiod. Därefter ska en omprövning göras. För personer som är finns en möjlighet att beviljas permanent flexjobb efter den första perioden. Flexjobb som inte har beviljats permanent omprövas vart femte år8. Flexjobb kan ges även vid lägre arbetsutbud. arbetade av de anställda mindre än . Det är det kommunala Jobcenter som handlägger frågor om flexjobb i . Jobcenter är den danska motsvarigheten till svenska Arbetsförmedlingen. För att få ett flexjobb i ansöker individen om att Jobcenter ska ta ställning till huruvida förutsättningar för flexjobb föreligger men det är upp till Jobcenter att avgöra vilken insats som är mest lämplig. Det är alltså inte en rättighet att få ett flexjobb. Utgångspunkten för att avgöra om flexjobb är en lämplig insats är rehabiliteringsplanen9. Rehabiliteringsplanen innehåller information om individens hälsa, arbetsförmåga och sociala förutsättningar och upprättas i samarbete mellan Jobcenter och individen. Ett rehabiliteringsteam bedömer informationen och träffar individen vid ett möte för att diskutera vilken insats som anses mest lämplig. Jobcenter fattar därefter beslut. Jobcenter följer upp flexjobben efter och omvärderar eventuellt arbetsförmågan. Efter sker en mer utförlig bedömning av arbetsförmågan och arbetsförhållandena. 7Beskæftigelsesindsatsloven 70 e §. 8Beskæftigelsesindsatsloven 70 c §. 9Beskæftigelsesindsatsloven 70 a §. 9Förutsättningar på arbetsmarknaden för personer med funktionsnedsättning Ungefär 900 000 personer uppger att de har en funktionsnedsättning av något slag. Drygt 600 000 personer av dessa uppger att de också har en nedsatt arbetsförmåga. Det är fler personer med funktionsnedsättningar i de äldre åldersgrupperna. Sysselsättningsgraden bland personer med funktionsnedsättning är betydligt lägre än bland de utan funktionsnedsättning. Även utbildningsnivån är lägre bland de med funktionsnedsättning. Arbetslösheten är högre bland de med funktionsnedsättning i för- hållande till de utan funktionsnedsättning. Av de 600 000 personer som uppger att de har en funktionsnedsättning som innebär nedsatt arbetsförmåga uppger ungefär 490 000 personer att de har behov av anpassningar för att kunna utföra sitt arbete. Bland dessa uppger ungefär 316 000 personer att de har behov av mer än en anpassning. Enligt uppgift från hade 993 personer med aktivitetsersättning vilande ersättning . Motsvarande siffra avseende sjukersättning var 1 168 personer samma period.1 Enligt är det ungefär 200 000 personer med sjukersättning som uppfyller villkoren för att ansöka om steglös avräkning. Ungefär 9 000 personer nyttjar möjligheten att an- 1 Siffrorna ger endast en ögonblicksbild . Förutsättningar på arbetsmarknaden för personer med funktionsnedsättning söka om steglös avräkning vilket motsvarar av de som skulle kunna ansöka om steglös avräkning. Enligt siffror från Arbetsförmedlingen var antalet kvarstående personer i det förstärkta samarbetet som är inskrivna på Arbetsförmedlingen 8 907 personer vid utgången av januari månad 2018. Av dessa var 1 721 personer sjukskrivna anställda. 233 personer var arbetslösa med sjukersättning, 64 personer var arbetslösa utan ersättning från . 5 214 personer var sjukskrivna arbetslösa och 1 674 personer var unga arbetslösa med aktivitetsersättning2. Enligt preliminära siffror (det kan förekomma efterregistreringar) avseende personer aktivitetsersättning har 1 818 personer tagit del av insats hos samordningsförbunden. Den vanligaste insatsen är rehabilitering för arbete eller studier. Den vanligaste målgruppen för insatserna är personer som får aktivitetsersättning på grund av nedsatt arbetsförmåga vilket är en ökning . 1 669 gemensamma kartläggningar har genomförts med personer med aktivitetsersättning . var motsvarande siffran 1 922. I genomsnitt befinner sig 1 591 personer med aktivitetsersättning i insats hos Arbetsförmedlingen . I snitt lämnar av de med aktivitetsersättning sjukförsäkringen efter arbetslivsinriktad insats. I snitt lämnar av de med aktivitetsersättning sjukförsäkringen efter insats i förstärkt samarbete (inkluderar alla insatser; gemensam kartläggning, arbetsförberedande och arbetslivsinriktade insatser sammanslaget). Motsvarande siffra var . Enligt preliminära siffror avseende personer med sjukersättning deltog knappt 400 personer med sjukersättning i insatser hos samordningsförbund. I genomsnitt befinner sig 558 personer med sjukersättning i insats hos Arbetsförmedlingen . I snitt lämnar av de med sjukersättning sjukförsäkringen efter arbetslivsinriktad insats. I snitt lämnar av de med sjukersättning sjukförsäkringen efter insats i förstärkt samarbete (inkluderar alla insatser; gemensam kartläggning, arbetsförberedande och arbetslivsinriktade insatser sammanslaget). I en kvalitetsuppföljning konstaterar att personer kan vara fortsatt långtidssjukskrivna på grund av att deras arbets- 2 Siffrorna är en ögonblicksbild av det förstärkta samarbetet och visar endast läget . Förutsättningar på arbetsmarknaden för personer med funktionsnedsättning förmåga inte prövas i förhållande till skyddade eller anpassade arbeten. Dessa personer uppfyller inte villkoren för sjukersättning eller aktivitetsersättning vilket till stor del anses bero på att rätten till sjuk- och aktivitetsersättning, till skillnad mot rätten till sjukpenning, prövas även i förhållande till skyddade eller anpassade arbeten.3 575 000 personer med funktionsnedsättning arbetar. Av dessa uppger att de också har nedsatt arbetsförmåga. av de sysselsatta med nedsatt arbetsförmåga behöver en eller flera anpassningar för att kunna utföra sitt arbete. Bland de som arbetar uppger majoriteten att de har fått de anpassningar som de behöver. Det finns dock en viss otrygghet i den här gruppen. Personer med funktionsnedsättning som under pågående anställning får ett försämrat sjukdomstillstånd kan inte återgå till sin anställning om personen efter rehabilitering inte återfår sin arbetsförmåga. Detsamma gäller dem som utvecklar en långvarig funktionsnedsättning. Om arbetstagaren inte lyckas återfå sin arbetsförmåga och gå tillbaka till sin anställning ska med hänsyn tagen till individens sjukdom pröva individens arbetsförmåga mot normalt förekommande arbeten på arbetsmarknaden. Det kan medföra att individen inte har rätt till fortsatt sjukpenning. Om det sker måste individen antingen gå tillbaka till sitt arbete hos arbetsgivaren eller söka ett nytt arbete. En konsekvens av detta är att individen blir arbetslös. För att få hjälp och stöd i den processen omfattas dessa personer av det förstärkta samarbetet och kan därigenom få insatser från Arbetsförmedlingen. Gruppen personer med funktionsnedsättning riskerar i arbetslöshet då de ofta har en utsatt ställning på arbetsmarknaden. 3 Förutsättningar för utbyte till sjukersättning eller aktivitetsersättning i långa sjukfall, Rättslig uppföljning 2018:1, . Förutsättningar på arbetsmarknaden för personer med funktionsnedsättning Bland personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga och som inte har en sysselsättning uppger att de skulle kunna utföra ett arbete om de fick en eller flera anpassningar. Det är alltså en ganska hög andel personer som skulle vilja och tror att de kan arbeta om de fick rätt förutsättningar. Om rätt stöd ges till den här målgruppen skulle därför sannolikt fler kunna lämna sjukförsäkringen helt eller delvis. De personer som har en funktionsnedsättning har med stor sannolikhet sjukersättning eller aktivitetsersättning för sin försörjning. För den som har ersättning från sjukförsäkringen finns det ekonomiska incitament att pröva att arbeta eller studera men antalet som nyttjar möjligheten är få. 9.3.1Behov av nytt ekonomiskt incitament Utredningen övervägde att föreslå förenklade regler för att kunna pröva ett arbete eller att studera i form av ett nytt ekonomiskt incitament. Utredningens förslag skulle skilja sig mot dagens regelverk om möjlighet att ansöka om vilande ersättning och steglös avräkning genom att någon ansökan till inte skulle behöva göras men att individen ändå skulle anmäla hur mycket han eller hon arbetade. Förslaget byggde på antagandet att ansökningsförfarande och osäkerhet kring framtida inkomster kan ha en avhållande effekt på individens önskan att pröva ett arbete. Då förslaget ändå ansågs för likt reglerna om vilande ersättning samt det faktum att regeringen införde en möjlighet att studera med bibehållen ersättning valde utredningen att inte lägga fram förslaget. Dessutom uppstod en diskussion om det skulle göra någon skillnad då problemet i grunden är att personer med sjuk- eller aktivitetsersättning inte har något arbete att pröva. Den som står utan arbete kan behöva hjälp och stöd i sitt arbetssökande. Förutsättningar på arbetsmarknaden för personer med funktionsnedsättning 9.3.2Befintligt stöd för målgruppen Personer med sjukersättning omfattas av det förstärkta samarbetet mellan Arbetsförmedlingen och . Det är också möjligt för målgruppen att få insatser enligt samordningsförbunden beroende på individens behov. Personer med sjukersättning kan också ha rätt till insatser enligt LSS. För att få ta del av det förstärkta samarbetet behöver initiera samarbete med Arbetsförmedlingen. Det stora flertalet av de som deltar i det förstärkta samarbetet är personer som befinner sig i rehabiliteringskedjans olika faser och har sjukpenning. De åtgärder som dessa personer deltar i är olika former av rehabiliterande insatser som ges i syfte att individerna ska kunna återfå sin arbetsförmåga. Insatser som ges inom ramen för det förstärkta samarbetet eller samordningsförbunden är åtgärder som den försäkrade måste delta i om de önskar behålla sin sjukförmån. Detta gäller oavsett om individen har sjukpenning eller sjuk- eller aktivitetsersättning. De personer som har sjukpenning är dock inne i en annan process och utvärdering av arbetsförmågan sker mer löpande. Personer med sjuk- eller aktivitetsersättning har längre beslut och arbetsförmågan utvärderas inte lika ofta. Det innebär att personer med sjuk- eller aktivitetsersättning har en långsammare rehabiliteringsprocess. En person som har beviljats sjuk- eller aktivitetsersättning kan känna att de skulle vilja pröva ett arbete. Det har framkommit i utredningens samtal med företrädare från funktionshinderorganisationerna att de som har ett pågående beslut om sjuk- eller aktivitetsersättning inte får det stöd som de behöver av för att kunna pröva att arbeta. De upplever att de utestängs från arbetsmarknaden och att de inte får pröva sin förmåga med hänvisning till att arbetsförmågan redan är utredd. En person som beviljats sjukersättning har visserligen en väldokumenterad nedsatt arbetsförmåga men om individen själv känner att de skulle vilja pröva att arbeta borde det önskemålet tillgodoses. Det finns stor kraft i individens egen motivation och om antalet personer som lämnar sjukförsäkringen ska öka bör individens egna önskemål tillgodoses. Om det skulle visa sig att arbetsförmågan är nedsatt efter prövning går individen tillbaka till sjuk- Förutsättningar på arbetsmarknaden för personer med funktionsnedsättning ersättning och beslutet om sjukersättning blir då än mer kvalitetssäkrat. Det är i detta sammanhang viktigt att informerar de med sjuk- eller aktivitetsersättning att de har möjlighet att få rehabiliterande insatser även efter det att de beviljats sjuk- eller aktivitetsersättning. Alla som vill vara en del av arbetsmarknaden måste få en möjlighet att vara det. 9.3.3Arbetslivsinriktad rehabilitering ger goda resultat för målgruppen I snitt lämnar av personer med sjukersättning sjukförsäkringen efter arbetslivsinriktad rehabilitering. I snitt lämnar av personer med sjukersättning sjukförsäkringen efter insats i förstärkt samarbete (inkluderar alla insatser; gemensam kartläggning, arbetsförberedande och arbetslivsinriktade insatser sammanslaget). Motsvarande siffra för unga med aktivitetsersättning är efter arbetslivsinriktad rehabilitering efter insats i förstärkt samarbete.