sou · H6B369 · 2018-08-29 00:00:00 — Vissa andra åtgärder får vidtas Vissa andra åtgärder får vidtas utan samtycke enligt 22 och 24 §§. utan samtycke enligt 22, 24 och 31 a §§. Vid beslut enligt denna lag ska vad som är bäst för den unge vara avgörande. Om det finns risk för att den som är förs utomlands i syfte att ingå äktenskap eller en 9Senaste lydelse 2012:777. äktenskapsliknande förbindelse eller könsstympas ska ett sådant barn i skyddande syfte förbjudas att lämna (utreseförbud). Beslut om utreseförbud med- delas av förvaltningsrätten efter ansökan av socialnämnden. Ansökan ska innehålla en redo- görelse för –barnets förhållanden, –de omständigheter som utgör grund för att barnet behöver skyddas genom ett utreseförbud, –tidigare vidtagna åtgärder, –hur relevant information läm- nats till barnet, –vilket slags relevant informa- tion som lämnats, samt –barnets inställning. Har ett utreseförbud meddelats barnet ska socialnämnden för be- slutet pröva om utreseförbudet ska upphöra. Denna fråga ska därefter prövas fortlöpande inom sex mån- ader från senaste prövning. När ett utreseförbud inte längre behövs, ska socialnämnden besluta att utreseförbudet ska upphöra. Ett utreseförbud ska upphöra senast när barnet fyller . Beslut om utreseförbud eller till- fälligt utreseförbud hindrar inte sådana beslut som anges i 21 a § första stycket 1–9. Ett utreseförbud eller tillfälligt utreseförbud upphör när ett beslut enligt 21 a § första stycket 1–9 har verkställts. får besluta om tillfälligt utreseförbud, om 1.det är sannolikt att ett ut- reseförbud behövs, och 2.rättens beslut om utreseför- bud inte kan avvaktas med hänsyn till risken för att barnet lämnar landet. Om socialnämndens beslut om tillfälligt utreseförbud inte kan av- vaktas, får nämndens ordförande eller någon annan ledamot som nämnden har förordnat besluta om ett sådant förbud. Beslutet ska anmälas vid nämndens nästa sam- manträde. När socialnämnden har ansökt om utreseförbud eller vård med stöd av lagen, får även rätten be- sluta om ett tillfälligt utreseförbud. beslutat om tillfälligt utreseförbud, ska beslutet underställas förvaltningsrätten. Därvid ska vad som anges i 7 § första–fjärde styckena på motsvar- ande sätt gälla för ett tillfälligt utreseförbud. Om förvaltningsrätten fast- ställer eller meddelar ett beslut om tillfälligt utreseförbud, ska social- nämnden för förvaltningsrättens be- slut ansöka om utreseförbud. För- valtningsrätten får medge förläng- ning av , om ytterligare utredning eller någon annan sär- skild omständighet gör det nöd- vändigt. Ett tillfälligt utreseförbud upp- hör 1.om ansökan om utreseförbud inte har gjorts inom den tid som anges i §, 2.när rätten avgör frågan om utreseförbud, eller 3.senast när barnet fyller . Om det inte längre finns skäl för ett tillfälligt utreseförbud, ska socialnämnden besluta att detta genast ska upphöra. Ett sådant be- slut får meddelas också av den rätt som prövar en fråga om utreseför- bud eller vård med stöd av lagen. Är den unge omhändertagen eller har ett tillfälligt flyttnings- förbud eller tillfälligt utreseförbud meddelats, skall förvaltnings- rätten ta upp målet till avgörande från den dag då ansökan om vård, flyttningsför- bud eller utreseförbud kom in. Förvaltningsrätten får förlänga , om ytterligare utred- ning eller någon annan särskild omständighet gör det nödvändigt. Är den unge omhändertagen eller har ett tillfälligt flyttnings- förbud meddelats, skall förvalt- ningsrätten ta upp målet till av- görande från den dag då ansökan om vård eller flyttningsförbud kom in. För- valtningsrätten får förlänga , om ytterligare utredning eller någon annan särskild omständig- het gör det nödvändigt. I mål om beredande eller upp- I mål om beredande eller upp- hörande av vård eller om flytt- hörande av vård eller om flytt- ningsförbud enligt denna lag ningsförbud eller utreseförbud en- skall förvaltningsrätten och kam- ligt denna lag skall förvaltnings- marrätten hålla muntlig förhand- ling, om detta inte är uppenbart skall alltid hållas, om någon part Muntlig förhandling skall alltid hållas, om någon part begär det. om sin rätt att begära muntlig Parterna skall upplysas om sin rätt att begära muntlig förhand- Om en enskild part som har kallats vid vite att inställa sig per- sonligen till en förhandling uteblir, får rätten förordna att han eller hon skall hämtas till rätten antingen eller till en senare dag. Vid handläggning i kammar- Vid handläggning i kammar- rätt av andra mål enligt denna lag rätt av andra mål enligt denna lag än mål om omhänder- än mål om omhänder- 10Senaste lydelse 2009:804. 11Senaste lydelse 2009:804. tagande och tillfälligt flyttnings- förbud skall nämndemän ingå i rätten. tagande, tillfälligt flyttningsför- bud och tillfälligt utreseförbud skall nämndemän ingå i rätten. I mål och ärenden angående beredande av vård enligt 2 eller 3 §, omhändertagande enligt 6 §, upphörande av vård enligt 21 §, flyttningsförbud en- ligt 24 § eller upphörande av flyttningsförbud enligt 26 § eller vid överklagande enligt 41 § första stycket 1 skall offentligt biträde förordnas för den som åtgärden avser samt för dennes vårdnads- havare, om det inte måste antas att behov av biträde saknas. dertagande, om förebyggande in- dertagande, om förebyggande in- satser eller om tillfälligt flyttnings- satser, om tillfälligt flyttnings- förbud eller om tillfälligt utrese- Andra beslut av socialnämnden enligt denna lag gäller omedel- bart, om nämnden inte förordnar något annat. Rätten får förordna att andra beslut som rätten har meddelat skall gälla . 12Senaste lydelse 2009:804. beslut får överklagas hos förvaltningsrätten, när nämnden har 1.beslutat om var vården av den unge ska inledas eller beslutat i fråga om att flytta den unge från det hem där han eller hon vistas, 2.beslutat i fråga om fortsatt vård med stöd av lagen, 3.med stöd av 14 § beslutat i fråga om umgänge eller beslutat att den unges vistelseort inte ska röjas, 4.fattat beslut enligt 22 § eller prövat om ett sådant beslut ska upphöra att gälla, 5. med stöd av 31 § beslutat i 5. med stöd av 31 § beslutat i fråga om umgänge, eller fråga om umgänge, 6. beslutat i fråga om fortsatt 6. beslutat i fråga om fortsatt 7. beslutat i fråga om fortsatt Andra beslut av nämnden enligt denna lag får inte överklagas. Rättens beslut enligt 8 § i Rättens beslut enligt 8 och fråga om förlängd ansökningstid §§ i fråga om förlängd an- och enligt 32 § om läkarunder- sökningstid och enligt 32 § om sökning får inte överklagas. läkarundersökning får inte över- Den som för ut ett barn ur i strid med ett utreseförbud eller tillfälligt utreseförbud, eller främjar att ett barn reser utomlands i strid med ett sådant förbud, döms till böter eller fängelse i högst . För försök till brott enligt denna paragraf döms till ansvar enligt 23 kap. . Denna lag träder i kraft . 13Senaste lydelse 2009:804. 2Utredningens uppdrag och arbete beslutade regeringen att tillsätta en särskild ut- redare med uppdrag att undersöka om det finns behov av åtgärder i syfte att säkerställa ett starkt skydd mot barnäktenskap, tvångs- äktenskap och brott med hedersmotiv.1 Av utredningens direktiv (se bilaga 1) framgår att utredaren bl.a. ska 1.analysera och ta ställning till hur möjligheten att erkänna ut- ländska barnäktenskap ytterligare bör begränsas, 2.utvärdera tillämpningen av straffbestämmelserna om äktenskaps- tvång och vilseledande till tvångsäktenskapsresa, 3.undersöka i vilken utsträckning hedersmotiv beaktas av polis, åklagare och domstolar, 4.ta ställning till om det bör införas en särskild straffskärpnings- grund för brott med hedersmotiv i 29 kap. 2 § och oavsett ställningstagande i sak, lämna förslag på hur en särskild straffskärpningsgrund för brott med hedersmotiv i 29 kap. 2 § bör utformas, 5.följa det pågående utvecklingsarbetet inom och och bedöma om det behöver vidtas ytter- ligare åtgärder för att öka förutsättningarna för lagföring för brotten äktenskapstvång och vilseledande till tvångsäktenskapsresa, 6.undersöka hur samverkan mellan olika berörda myndigheter fungerar, och Utredningens uppdrag och arbete 7. lämna förslag till nödvändiga författningsändringar. Utredningen lämnade ett delbetänkande med för- slag till hur möjligheterna att erkänna utländska barnäktenskap ytterligare bör begränsas (Utvidgat hinder mot erkännande av ut- ländska barnäktenskap, SOU 2017:96). Genom tilläggsdirektiv som beslutades vid regeringssamman- träde erhöll utredningen ett utvidgat uppdrag, inne- bärande att utredningen även ska analysera och ta ställning till den internationella dimensionen av tvångsäktenskap och könsstympning.2 I tilläggsdirektiven (se bilaga 2) preciseras utredarens uppdrag på 1.analysera och ta ställning till möjligheterna att införa mer effek- tiva verktyg för att förebygga och förhindra att personer med anknytning till tvingas ingå äktenskap eller könsstympas utomlands, såsom omhändertagande, återkallelse och spärr av pass samt utfärdande av reseförbud i skyddande syfte, liksom åtgärder för att framtvinga eller underlätta ett återförande till av den utsatta personen, 2.analysera och ta ställning till hur samverkan mellan rättsväsendets myndigheter, , skolan och utrikesförvaltningen i ären- den om tvångsäktenskap med internationella inslag kan utvecklas och arbetsmetodiken förbättras, 3.analysera och ta ställning till hur arbetsmetodiken kan förbättras och samverkan utvecklas mellan berörda aktörer i ärenden om könsstympning, och 4.lämna nödvändiga författningsförslag eller förslag till andra åt- gärder. Uppdraget ska slutredovisas . Utredningens uppdrag och arbete Utredningen påbörjade sitt arbete och höll sitt första sammanträde med experterna . Därefter har ytter- ligare nio utredningssammanträden hållits, varav ett i form av ett tvådagars internat. Utredaren och sekretariatet har även samman- trätt med den till utredningen knutna parlamentariska referens- gruppen vid fyra tillfällen. Sekreterarna och två av experterna; och (ej med på Londonresan), har gjort studieresor till och för att inhämta kunskaper och erfarenheter av den lagreglering och organisation som finns inom utredningsområdet i respektive i . Vi träffade bl.a. representanter från det norska Kompetanseteamet mot tvangsekteskap og kjonnslemlestelse och det engelska Forced Marriage Unit (FMU). I deltog även ut- redaren. Lärdomarna redovisas i huvudsak i kap. 6. Utredaren och/eller sekreterarna har därutöver deltagit i flera möten och samråd med företrädare för olika myndigheter, såsom , , , , , och Kommuner och Landsting. Utredningen har också närvarat på två seminarier rörande heders- relaterat våld och förtryck, dels ”mot hedersrela- terat våld och förtryck” (en uppföljande konferens) som anordnades av i samråd med och dels Terrafems3 årliga konferens till minne av (1975–2002). Den sistnämnda konferensen uppmärksammar och synliggör situationen för kvinnor utsatta för våld i hederns namn och deras barn. har utredningen beaktat relevant arbete som pågår inom . Vidare har samråd skett med Utredningen socialtjänst (S 2017:03). 3Terrafem är en ideell organisation som arbetar för kvinnors och flickors rätt att leva utan mäns våld och dominans. Utredningens uppdrag och arbete Vi har i enlighet med våra direktiv gått igenom ett urval av heders- relaterade ärenden och domar i syfte att undersöka i vilken ut- sträckning hedersmotiv utreds och åberopas av polis och åklagare samt, när ansvarsfrågan prövas i domstol, på motsvarande sätt under- söka i vilken utsträckning sådana omständigheter beaktas av dom- stolarna. Utredningen har också genomfört en fördjupad granskning av domar och anmälda brott som inte lett till åtal eller som lett till åtal för andra brott, i syfte att analysera tillämpningen av straff- bestämmelserna om äktenskapstvång och vilseledande till tvångs- äktenskapsresa. Hur dessa undersökningar närmare har genomförts och resultaten av dem framgår av bilagorna 3 och 4. Slutbetänkandet består av tio kapitel. Kapitel 1 innehåller våra författningsförslag och i kapitel 2 finns denna redovisning av utredningens uppdrag och arbete. I kapitel 3 finns en bakgrundsbeskrivning och allmänna utgångs- punkter för vårt arbete. I kapitel 4 behandlas brott med hedersmotiv och våra övervägan- den i fråga om att klarlägga om en särskild straffskärpningsgrund bör införas för sådana brott och hur en sådan bestämmelse i så fall kan formuleras. I kapitel 5 analyseras om den straffrättsliga lagstiftningen är ända- målsenligt utformad. I kapitel 6 redovisas vårt uppdrag om effektivare verktyg för att motverka tvångsäktenskap och könsstympning utomlands. I kapitel 7 behandlas myndigheternas samverkan, arbetsmetodik och utvecklingsarbete. Kapitel 8 innehåller vår bedömning när det gäller tid för ikraft- trädande och övergångsbestämmelser. Kapitel 9 innehåller en beskrivning av de konsekvenser som kan förväntas om våra förslag genomförs. Författningskommentaren finns i kapitel 10. I kapitel 4–9 redovisas löpande de förslag som utredningen kom- mit fram till. Utredningens uppdrag och arbete Därefter följer de bilagor som har fogats till slutbetänkandet; ut- redningens direktiv (bilaga 1–2), undersökningen av hedersrelaterade ärenden och domar (bilaga 3) och granskningen av domar och anmälda brott som skett i syfte att analysera tillämpningen av straffbestäm- melserna om äktenskapstvång och vilseledande till tvångsäktenskaps- resa (bilaga 4). 3Bakgrund och allmänna utgångspunkter Den svenska rättsordningen godtar inte tvångsäktenskap och inte heller barnäktenskap. Detta kommer till uttryck på olika sätt genom lagbestämmelser såväl på det civilrättsliga och internationellt privat- rättsliga området som på det straffrättsliga området. Könsstympning av flickor och kvinnor är förbjudet enligt lagen (1982:316) med förbud mot könsstympning av kvinnor. Ändå förekommer det att barn och unga, framför allt flickor och unga kvinnor, som lever i uppger sig vara gifta eller förs utomlands för att ingå tvångsäktenskap eller utsättas för könsstymp- ning. En viktig del i arbetet mot barnäktenskap, tvångsäktenskap och könsstympning är att det finns en effektiv och ändamålsenlig lag- stiftning. Trots lagändringar som genomförts talar mycket för att den faktiska förekomsten av framför allt barnäkten- skap och tvångsäktenskap inte har minskat, utan om något ökat, bl.a. som en följd av det stora antalet asylsökande under de senaste åren.1 kan det konstateras att bara ett fåtal har dömts för de 2014 1Under 2017 inkom 600 ärenden till Kompetensteamets nationella stödtelefon som berörde Detta innebär att antalet ärenden har ökat . Det är, , framför allt yrkesverksamma inom socialtjänst och skola som har ringt till stödtelefonen. Av de samtal som inkommit rör en stor majoritet av de utsatta, 85procent, flickor eller kvinnor och pojkar eller män och av de utsatta är . Det handlar om barnäktenskap och tvångsäktenskap, om barn och unga som förts ut ur och har hållits kvar utomlands, om dödshot samt om fysiskt, psykiskt och sexuellt våld. Det handlar även om kontroll och begränsningar av de utsattas liv och handlingsfrihet, vad gäller både mer vardagliga val och avgörande livsval. nationella uppdrag om hedersrelaterat våld och förtryck – verk- samheten . Bakgrund och allmänna utgångspunkter införda brotten, äktenskapstvång och vilseledande till tvångsäkten- skapsresa. En del av problematiken tros ligga i att brotten över- huvudtaget inte upptäckts och polisanmäls. Barnäktenskap, tvångsäktenskap och könsstympning är komplexa företeelser, som inte sällan har anknytning till utlandet. De personer som sanktionerar dessa handlingar kan finnas både i och utanför landets gränser. Ett flertal svårigheter kan kopplas till den internationella dimensionen, bl.a. myndigheternas begränsade hand- lingsutrymme i sådana ärenden, bevissvårigheter vid brott begångna i utlandet och bristande samverkan mellan berörda myndigheter och organ. Inledningsvis är det också viktigt att betona att såväl lagstift- ningen som utredningens arbete mot tvångsäktenskap, barnäkten- skap och könsstympning avser att skydda utsatta personer, inte att angripa eller peka ut vissa grupper. Skyddet för de utsatta värnar om lika mänskliga rättigheter för alla och är oberoende av vilken grupp den enskilda tillhör. Ingen får tvingas att ingå äktenskap. I svensk rätt säkerställs detta bl.a. genom krav på båda parters samtidiga när- varo och vardera partens uttryck för sitt samtycke till äktenskapet (4 kap. 2 § första stycket första och andra meningarna äktenskaps- balken). Inte heller utländska tvångsäktenskap erkänns i . Med tvångsäktenskap avses både äktenskap som har ingåtts genom straffbart tvång och äktenskap som har ingåtts efter andra kvali- ficerade påtryckningar. Tvångsäktenskap drabbar främst barn och unga vuxna, vilket innebär att många barnäktenskap är tvångsäktenskap (se avsnitt 3.3). Den som tvingar någon annan till äktenskap kan beroende på om- ständigheterna i det enskilda fallet, komma att dömas för människo- handel (4 kap. 1 a § ), äktenskapstvång (4 kap. 4 c § ) eller vilseledande till tvångsäktenskapsresa (4 kap. 4 d § ). Det är av olika skäl svårt att få en säker bild av omfattningen av problemet med tvångsäktenskap. Sådana äktenskap ingår ofta i ett större sammanhang där många människor lever med begränsningar i Bakgrund och allmänna utgångspunkter sina möjligheter att välja partner. Viss ledning kan fås i Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor kartläggning ”Gift mot sin vilja” (2009:5). Kartläggningen genomfördes utifrån en enkätunder- sökning bland 6 000 unga i åldern 16–. Utifrån undersökningen uppskattades att cirka 70 000 unga, varav flertalet kvinnor, har ett begränsat eller villkorat val när det gäller äktenskap och i förhållande till val av partner. Myndigheten har också uppskattat att 8 500 av dessa unga känner sig oroliga för att inte själva få välja vem de ska gifta sig med. Det finns inte någon möjlighet att gifta sig i . I definieras således barnäktenskap som ett äktenskap där en eller båda parterna är (prop. 2013/14:208 s. 20). Ett utländskt barnäktenskap erkänns inte heller i , om någon av parterna var svensk medborgare eller hade hemvist i för äktenskapets ingående. Utredningen har i del- betänkandet (SOU 2017:96) föreslagit att reglerna mot erkännande av äktenskap bör utvidgas till fall då, oavsett parternas anknytning till , någon av parterna var när någon av dem kom till . Riskerna med barnäktenskap är många och väl kända. Barn som ingår äktenskap fråntas inte bara sin barndom, utan förnekas i många fall även utbildning och utsätts, på grund av sin livssituation, för stora risker avseende hälsa och våld i hemmet.2 Barnäktenskap är inte enbart ett nationellt problem, utan ett glo- balt sådant som angår alla världens länder. Försöken med att komma till rätta med barnäktenskap har också pågått på den internationella arenan.3 2Faktablad från Nationella Kompetensteamet, . 3Se bl.a. FN:s konvention om avskaffande av all diskriminering av kvinnor (SÖ 1980:8). Bakgrund och allmänna utgångspunkter Fattigdom är en stor bidragande orsak till att föräldrar gifter bort sina barn och då främst sina döttrar.4 En annan anledning till att äktenskap i vissa regioner ingås vid ung ålder är att sexuella för- bindelser utanför äktenskapet inte accepteras.5 Mer än 700 miljoner kvinnor som lever världen över uppskattas ha ingått äktenskap som barn.6 har ett stort antal människor sökt sig till från andra länder och många av dem som kommit hit är barn. En del av barnen har ingått äktenskap utomlands. I Migrations- verkets ? Utredning av handläggning av barn som är gifta när de söker skydd i (2016) har 132 barn befunnits vara gifta och mörkertalet bland de asylsökande befaras vara stort, varför antalet gifta barn som lever i torde vara betydligt fler. Av de 132 identifierade barnen är 129 flickor och 3 pojkar. Huvuddelen av barnen som har identifierats som gifta är 16–. Nästan alla dessa barn har sitt ursprung i , och . I sammanhanget kan nämnas att har fått reger- ingens uppdrag att analysera handläggning i ärenden som rör barn som kommer till och uppges vara gifta. I upp- draget ingår att ta fram och sprida en förstärkt vägledning till kom- munerna om handläggningen av dessa ärenden samt ta fram och sprida information till barn som uppges vara gifta och deras när- stående om gällande lagar och praxis, såsom förbud mot barn- och tvångsäktenskap.7 3.4Könsstympning av flickor och kvinnor Könsstympning av flickor och kvinnor är ett brott mot de grund- läggande mänskliga rättigheterna och mot barns rättigheter. Köns- stympning av flickor och kvinnor är en allvarlig kränkning som med- för ett stort lidande och kan vara ett uttryck för hedersnormer. Könsstympning av flickor och kvinnor syftar till att kontrollera flickors och kvinnors kroppar och sexualitet och har bl.a. att göra med föreställningen att mäns och familjers heder beror på kvinnors 4Uppgifterna är hämtade från faktablad om barnäktenskap . 5Ungdomsstyrelsen (numera Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor), (2009) Gift mot sin vilja. 6UNICEF (2014) Ending Child Marriage: Progress and . 7Regeringsbeslut S2017/01011/FST (delvis). När det gäller uppdraget att ta fram och sprida en förstärkt vägledning till kommunerna finns en rapport publicerad . Bakgrund och allmänna utgångspunkter och flickors sexuella beteende. Ingreppet uppfattas ofta som socialt viktigt för att en flicka ska ses som ”ren” och som oskuld vid gifter- mål, eller som en övergång från att vara barn till att bli en vuxen kvinna. Ingreppen har inte någon medicinsk grund och innebär att större eller mindre delar av de yttre kvinnliga könsorganen tas bort eller skadas. Det är oftast flickor i 4–14-årsåldern som könsstympas, men även spädbarn drabbas, ibland även vuxna kvinnor som ska gifta sig, som är gravida med sitt första barn eller som just fött sitt första barn.8 Könsstympning av flickor förekommer på många håll runt om i världen, i såväl kristna som muslimska grupper från i öst till i väst. Mer än hälften av ingreppen sker i , , och . uppskattar att mer än 200 miljoner flickor och kvinnor som lever har utsatts för någon form av könsstympning, i de 30 länder i och där sedvänjan är vanligast förekommande. Könsstympning förekommer dessutom exempelvis i mindre grupper i , och i vissa länder i . 44 miljoner av dessa 200 miljoner är flickor under 15 år.9 var det första landet i som lagstiftade mot köns- stympning av flickor och kvinnor. Det finns dock enbart två fällande domar i vad gäller genomförd könsstympning. I båda fallen, som rörde flickor i tonåren, hade flickorna könsstympats i utlandet och själva sökt stöd och berättat om övergreppet för myndigheter. fastställdes också den första domen för stämpling till könsstympning i hovrätten. Det finns olika uppskattningar av förekomsten av könsstymp- ning bland flickor och kvinnor i . uppskattar att närmare 38 000 flickor och kvinnor i kan ha varit utsatta för någon typ av könsstympning. Omkring 7 000 är flickor . Studien är baserad på flickor och kvinnor som är födda i länder där prevalensen för könsstympning är över 50 procent.10 Regeringen har utarbetat en nationell handlingsplan för arbetet mot könsstympning av flickor och kvinnor. 8Se i läns (2018) underlag till en nationell handlingsplan för arbetet mot könsstympning av flickor och kvinnor. 9https://data.unicef.org/topic/child-protection/female-genital-mutilation/# 10Socialstyrelsen (2015), Flickor och kvinnor i som kan ha varit utsatta för könsstymp- ning. En uppskattning av antalet. Bakgrund och allmänna utgångspunkter 3.5Tvångsäktenskap, barnäktenskap och könsstympning är en del av det hedersrelaterade våldet och förtrycket Begreppet hedersrelaterat våld och förtryck är tydligt etablerat och även om det inte alltid ges ett helt enhetligt innehåll beskrivs det ofta på ungefär samma sätt. Hedersrelaterat våld och förtryck kan generellt beskrivas som kopplat till s.k. hedersnormer, vilka bygger på starka patriarkala och heteronormativa föreställningar.