sou · H6B320 · 2018-03-19 00:00:00 — Icke-överlåtbara värdepapper omfattas inte heller av tillämpnings- området för lagen om investeringstjänster. Investerarskyddet preciseras ytterligare genom en särskild för- ordning om informationsskyldigheten för sammanslutningar som skaffar kapital genom gräsrotsfinansiering. Förordningen innehåller bestämmelser om bl.a. riskvarningar. utövar tillsyn över att bestämmelserna i lagen följs (4 kap. 13 § 1 mom.). En gränsdragning mellan lagen om gräs- rotsfinansiering och konsumentskyddslagen har varit oundviklig; dels omfattas långivning till konsumenter av 7 kap. i konsument- skyddslagen, dels kan även en konsument vara investerare och borgenär vid lånebaserad gräsrotsfinansiering. Även konsument- ombudsmannen (som har tillsynsansvar enligt konsumentskydds- lagen) och i har därför ett visst övervakningsansvar, när en förmedlare av (lånebaserad) gräsrots- finansiering har en konsument som kund (2 mom.). Myndigheterna är skyldiga att samarbeta (3 mom., som hänvisar till 46 § i lagen om ). I 4 kap. 14 § finns straffbestämmelser och innehållet i dem mot- svarar annan finansmarknadslagstiftning, såsom lagen om investe- ringstjänster. För gräsrotsfinansieringsbrott bestraffas den som för- medlar gräsrotsfinansiering utan att vara registrerad eller underlåter att iaktta kravet på kundkontroll eller informationsskyldigheten. Administrativa påföljder är enligt 4 kap. 15 § ordningsavgift och på- följdsavgift, som påförs för vissa i lagen specificerade överträdelser eller försummelser. I lagen om finns bestämmel- ser om att påföra, offentliggöra och verkställa administrativa påfölj- der samt om behandlingen i av ärenden som gäller administrativa påföljder. Bestämmelser om skadeståndsansvar finns i 4 kap. 16 §. De gäller såväl förmedlare som mottagare av gräsrotsfinansiering, men också förmedlares och mottagares högsta ledning. Omsättningen för gräsrotsfinansiering i beräknades till år 2015.86 Lånebaserad gräsrotsfinansiering till före- tag var det största danska marknadssegmentet med en omsättning på (). växte den danska omsättningen till 6787 miljoner euro.88 Gräsrotsfinansiering av fastig- heter var det största segmentet med . Ingen specifik reglering för gräsrotsfinansiering i I likhet med finns det i inte någon lagstiftning som gäller specifikt för gräsrotsfinansiering. Den danska tillsyns- och regleringsmyndigheten, Finanstilsynet, publicerade en väg- ledning (”Orientering om samspillet mellem alternativ finansiering og den finansielle regulering”) i vilken redovisas hur gräsrotsfinan- siering förhåller sig till dansk lagstiftning. Därefter, , upp- rättade Erhvervs- og Vækstministeriet89 en rapport (Crowdfunding i ), enligt vilken gällande lagstiftning ansågs vara tillräck- lig för alla former av gräsrotsfinansiering som ditintills hade före- kommit på den danska marknaden. Vägledning om vilka skatteregler som kan aktualiseras vid gräsrotsfinansiering finns på SKAT:s webbplats.90 I det följande återges delar av innehållet i dessa källor. 86Cambridge , Sustaining Momentum, the 2nd European Alter- native Report, . 87Cambridee anger en total omsättning på , men då ingår fakturahandel på 19 miljoner. Fakturahandel ingår inte i den definition av gräs- rotsfinansiering som utredningen använder sig av. 88Cambridge , Expanding Horizons, the 3rd European Alter- native Finance Report, . 89I arbetet deltog också Erhvervsstyrelsen, Finanstilsynet, Patent- og Varemærkestyrelsen och Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen samt . 90SKAT är en del av , som utgörs av departement och – förutom – Skatteankestyrelsen () och Spillemyndigheden. Donationsbaserad och belöningsbaserad gräsrotsfinansiering Donationsbaserad gräsrotsfinansiering omfattas av tillämpnings- området för Lov om indsamling m.v., som gäller för alla offentliga insamlingar. Donationsbaserad gräsrotsfinansiering (varje enskild finansieringskampanj) ska anmälas i förväg hos Indsamlingsnævnet och medel som anskaffats är skattepliktiga och måste rapporteras till skattemyndigheterna.91 Enbart juridiska personer eller en kom- mitté bestående av minst tre fysiska personer har rätt att genom- föra en offentlig insamling. Lagen är tillämplig också på belöningsbaserad gräsrotsfinansier- ing, om belöningen är att betrakta som en symbolisk gest snarare än en produkt eller tjänst. I de fall investerare erhåller en reell förmån motsvarar belöningsbaserad gräsrotsfinansiering, också i skattehän- seende, en vanlig försäljning av en produkt eller tjänst. Mottagaren av finansieringen är därmed skattskyldig, på samma sätt som vid försäljningsintäkter, och måste följa bestämmelser om bolagsskatt och regler om registrering och rapportering av mervärdesskatt. Om det totala (erhållna) finansieringsbeloppet skulle bli mindre än kost- naden för den produkt eller tjänst som investerarna får i gengäld (dvs. kampanjen har genererat ett underskott på grund av t.ex. att produktionen blev dyrare än beräknat) kan mottagaren få skatte- avdrag för förlusten. Motsatsvis medför ett väsentligt övervärde (när investeringsbeloppet sätts i relation till den erhållna varan eller tjänsten) att den överskjutande delen bedöms som en gåva som utlöser gåvoskatt. Förutsatt att belöningen är en tjänst eller en produkt med mer än ett symboliskt värde gäller även regler om marknadsföring i Lov om markedsføring och fortrydelse og returret (ångerrätt) i Lov om forbrugeraftaler. Också den som förmedlar belöningsbaserad gräs- rotsfinansiering måste följa marknadsföringsreglerna och, i före- kommande fall, bolagsrätt och bestämmelser om bolagsskatt, men är i övrigt inte föremål för särskilda krav. 91 Det finns dock omständigheter som medför att donationen är skattefri för mottagaren, t.ex. om det är fråga om näringsinkomst som är nära sammankopplad med välgörande ända- mål eller om det är en donation till en skattebefriad organisation. I det senare fallet har investeraren/gåvogivaren rätt till skatteavdrag till visst belopp, se , SKAT.aspx?oId=2172087 Lånebaserad gräsrotsfinansiering är tillåten i , om verk- samheten (på plattformen) har fått tillstånd av Finanstilsynet som pengeinstitut92, sparevirksomhed93 (§ 7 respektive § 334 Lov om Finan- siel Virksomhed) eller betalingsinstitut (§ 7 Lov om betalings- tjenester og elektroniske penge).94 Vilket slags tillstånd som krävs beror på plattformens affärsmodell. Om exempelvis en investerare kan återkräva sin insättning (investering) enbart av den person eller det företag som, via plattformen, har erhållit ett lån anses det inte vara fråga om pengeinstitutvirksomhed. I sådana fall kan det i stället vara fråga om penningöverföring, dvs. plattformen överför enbart ett visst belopp till en mottagare som utsetts av insättaren, vilket i princip kräver auktorisation som betalingsinstitut. En plattform måste vidare uppfylla vissa krav för att motverka penningtvätt (Lov om forebyggende foranstaltninger mod hvidvask af udbytte og finansiering af terrorisme). Skattemässigt behandlas gräsrotsutlåning som ett vanligt låne- arrangemang. Räntan, men inte återbetalningen av fordran, utgör skattepliktig inkomst för långivaren. Räntebetalningar är avdragsgilla för låntagaren, om lån och långivare redovisas (i årsopgørelsen) till . En plattform för gräsrotsutlåning är, beroende på dess juridiska form, föremål för bolagsrelaterad skatt. 92Ett pengeinstitut tar från allmänheten emot ”inlån og andre midler” (insättningar eller andra medel) som ska återbetalas, eller lämnar kredit för egen räkning. I fråga om andra medel (t.ex. kreditforeningsobligationer/bostadsobligationer) förutsätts att det rör en väsentlig del av verk- samhet för att rekvisiten för pengeinstitut ska vara uppfyllda. Se vidare da/Regler-og-praksis/Tilsynsreaktioner/2012/FIL-7-334-Finanstilsynets-Fortolkning- modtagelse-andre-tilbagebetalingspligtige-midler.aspx 93Sådan verksamhet som innebär att antingen insättningar eller andra medel tas emot från och återbetalas till allmänheten, men som inte innefattar lån för egen räkning, och där mot- tagna insättningar och medel placeras på annat sätt än vid insättningar i ett pengeinstitut. 94Det är dock möjligt att få ett begränsat tillstånd för pengeoverførselsvirksomhed, om ge- nomsnittet av de samlade betalningstransaktionerna (som ge- nomförs av företaget i fråga) inte överstiger ett belopp motsvarande värdet av (§ 37 Lov om betalingstjenester og elektroniske penge). Andelsbaserad gräsrotsfinansiering anses vara ett erbjudande av aktier till allmänheten. För anpartsselskaber (privata aktiebolag), inbegripet iværksætterselskaber (entreprenörsföretag), är det inte tillåtet att erbjuda aktier i företaget till allmänheten (§ 1, stk. 3 Lov om aktie- og anpartsselskaber).95 Att allmänheten inte kan erbjudas att teckna aktier ska förstås som att erbjudandet måste göras till en definierad grupp, vilket inte anses vara fallet om aktierna erbjuds på en webb- plats. Anpartsselskaber kan därmed inte använda gräsrotsfinan- siering för kapitalanskaffning. Det är däremot tillåtet för aktiesel- skaber, dvs. publika aktiebolag, och kommanditselskab (kommandit- bolag), eftersom sådana företag får erbjuda aktier till allmänheten. För ett aktieselskab gäller att dess grundare måste teckna aktier i samband med bolagets bildande. Med detta i beaktande anses det inte (heller) finnas något hinder mot att teckning av aktier erbjuds via en plattform för gräsrotsfinansiering för att anskaffa medel för att täcka bolagets aktiekapital (500 000 DKR, som utgör minimi- nivån för aktieselskaber), förutsatt att övriga regler för bolags- bildande och aktieemission efterlevs. Plattformar – förmedlare av gräsrotsfinansiering En verksamhet som gör det möjligt att sammanföra kapitalsökande företag och investerare, och som på uppdrag tillhandahåller tjänst- erna ta emot, vidarebefordra eller utföra order avseende finansiella instrument, kräver som regel tillstånd som værdipapirhandler (§ 9 stk. 1 i Lov om finansiel virksomhed).96 En værdipapirhandler som inte (också) har tillstånd som pengeinstitut, realkreditinstitut eller investeringsforvaltningsselskab är att anse som fondsmægler- selskab (§ 9, stk. 2, 1 pkt. samt § 14). En förutsättning för lagens tillämpning är att transaktionerna rör värdepapper (dvs. 95Anpartsselskaber har en känd och sluten ägarkrets, vilket innebär att sådana företag inte omfattas av vissa EU-direktiv. För att göra det möjligt för anpartsselskaber att erbjuda aktier till allmänheten anses det nödvändigt att införa nya, betydligt högre ställda krav på dessa företag för att den nationella lagstiftningen fortfarande ska vara förenlig med unionsrätten. 96Samtliga tjänster som omfattas av tillståndsplikten framgår av bilaga 4, avsnitt A, Lov om finansiel virksomhed. instrument, se bilaga 5 till ovan nämnda lag), exempelvis aktier97 och skuldinstrument, samt att tjänsterna tillhandahålls på affärsmässig grund (§9 stk. 3, 1 pkt. nämnda lag).98 Tillståndskravet gäller obe- roende av transaktionernas storlek. Något krav på tillstånd uppställs dock inte för ett företags handel med och förmedling av egna emit- terade värdepapper, däremot kan det föreligga en skyldighet att tillämpa prospektregler (se vidare nedan). Tillstånd enligt lagen kan ges enbart till aktieselskaber (publika aktiebolag) med ett aktiekapital som – beroende på vilka tjänster som ska tillhandahållas – uppgår minst till eller , och som har tillräcklig kapitaltäckning (§ 9 stk. 8 respektive § 125 stk. 5 nämnda lag). Vid sidan av ett flertal orga- nisatoriska krav måste bolagets styrelse och ledning uppfylla krav på lämplighet och erfarenhet för att bedriva verksamheten (§ 64 nämnda lag). Därutöver finns särskilda investerarskyddsregler som syftar till att säkerställa bl.a. att fysiska och juridiska personer in- vesterar i produkter som är ägnade och lämpliga för dem, och att de fått tillräcklig information om produkten i fråga.99 För en verksamhet som syftar till förmedling av andelsbaserad gräsrotsfinansiering gäller alltså inget krav på att tillhandahålla inve- steringsrådgivning, men om det är fråga om en icke-professionell in- vesterare måste det göras en lämplighetsbedömning, som kan göras med hjälp av information som lämnas av investeraren. Informa- tionen kan inhämtas elektroniskt. Om den valda gräsrotsfinansieringsmodellen är organiserad på så- dant sätt att investerarna erhåller värdepapper som vederlag kan prospektregler bli aktuella att tillämpa. Prospektreglerna gör skillnad mellan små och stora prospekt, varav de förstnämnda ska upprättas för offentliga erbjudanden som uppgår till mellan en och (12 kap. 97Som aktier jämställs andelar i kommanditselskaber med fler än tio delägare. 98Affärsmässig grund innebär att enbart transaktioner av privat natur, såsom hjälp för familje- medlemmar, utesluts. Detta medför att plattformar för gräsrotsfinansiering som är icke- vinstdrivande kan omfattas av tillståndskravet. 99Mer detaljerade regler om investerarskydd finns i Bekendtgørelse om investorbeskyttelse ved værdipapirhandel. ).100 Om det är fråga om offentliga erbjudanden som överstiger måste ett stort prospekt upprättas (kap. 6 Lov om værdipapirhandel m.v. ).101 Prospektskyldighet gäller således inte för offentliga erbjudanden som understiger en miljon euro.102 Från prospektskyldigheten, finns ett antal undantag, bl.a. för er- bjudanden som riktar sig till färre än 150 icke-kvalificerade fysiska eller juridiska personer.103 Det anses dock inte vara möjligt att annonsera ett erbjudande på en plattforms eller en emittents webb- plats och sedan begränsa utbudet till de första 149 personer som an- mält sitt intresse. Avgörande för huruvida undantaget är tillämpligt är således hur många som nås av ett erbjudande och inte det faktiska antalet investerare. Även vid andelsbaserad gräsrotsfinansiering är Lov om forebygg- ende foranstaltninger mod hvidvask af udbytte og finansiering af terrorisme tillämplig. som söker gräsrotsfinansiering och verksamheter som förmedlar sådan finansiering omfattas av samma marknadsförings- regler som gäller för alla företag vilka är verksamma i . Marknadsföringen såväl i massmedia som i sociala medier måste vara förenlig med bestämmelserna i om markedsføring och Lov om tjenester i informationssamfundet, herunder visse aspekter af elektro- nisk handel. Eftersom gräsrotsfinansiering och marknadsföring av 100Detaljerade bestämmelser finns i Bekendtgørelse nr. 644 af om prospekter ved offentlige udbud mellem og af visse værdipapirer. 101Detaljerade bestämmelser finns i Bekendtgørelse nr. 643 af om prospekter for værdipapirer, der optages til handel på et reguleret marked, og ved offentlige udbud af værdipapirer over . Den huvudsakliga skillnaden är att stora prospekt är be- tydligt mer omfattande till sitt innehåll och omfattas av strängare krav än de krav som gäller för små prospekt, som är helt nationellt reglerade. 102För värdepapper som handlas på en reglerad marknad ska det dock alltid finnas ett prospekt som uppfyller kraven för tillhandahållande av . 103Undantagen gäller för (1) erbjudanden till endast s.k. kvalificerade investerare, (2) er- bjudanden till färre än 150 icke-kvalificerade, fysiska eller juridiska personer i en medlemstat (EU), eller i ett land som EU har ingått ett avtal med om det finansiella området, (3) erbjudande till investerare, vilka förvärvar värdepapper för vid varje erbjudande, och (4) erbjudanden av värdepapper, vars nominella värde uppgår till per värdepapper. ”Kvalificerade investerare” definieras i § 2 i Bekendtgørelse nr. De fyra angivna undantagen från prospektskyldigheten gäller i stort sett för både stora och små prospekt. projekt och verksamheter som önskar sådan finansiering i stor utsträckning sker genom sociala medier, rekommenderas företag och plattformar att särskilt uppmärksamma reglerna om utformning och identifiering av marknadsföring samt om distribution av elektro- nisk marknadsföring (§ 3 stk. 1. och § 6 Lov om markedsføring). Andelsbaserad gräsrotsfinansiering förutsätter som sådan att det rör sig om ett associationsrättsligt subjekt. Generellt sett gäller därför att företagets inkomster beskattas enligt bolagsrättsliga regler (). Om kapital har anskaffats genom teckning av aktier (i form av mottagna inbetalningar av gräsrotsfinansiärer) är det dock inte fråga om en inkomst utan en skattefri kapitalskuld. Mottagna investeringar beskattas därför inte, oavsett om aktierna tecknas till en överkurs.104 För investeraren utgör inbetalat bidrag i gräsrotsfinansierings- kampanjen anskaffningsvärdet för erhållna aktier. Det föreligger varken avdragsrätt eller skattskyldighet för mottagandet av dessa aktier, förutsatt att investeraren är en fysisk person. Vinst eller förlust vid en senare avyttring är däremot skattepliktig respektive avdragsberättigad enligt Lov om den skattemæssige behandling af gevinster og tab ved afståelse af aktier m.v. Eventuell utdelning beskattas enligt Lov om påligningen af indkomstskat til staten. Gräsrotsfinansieringens utveckling i släpar efter grannländerna. Omsättningen beräknades till och kom- mer enbart från donationsbaserad gräsrotsfinansiering i olika for- mer. Situationen var oförändrad under år 2016.105 104SKAT (), 105Cambridge , Expanding Horizons, the 3rd European Alter- native Finance Report, . Ingen specifik reglering för gräsrotsfinansiering i Liksom i och saknas särskild reglering om gräs- rotsfinansiering i . Den norska tillsynsmyndigheten tilsynet har uttalat sig i frågan om hur befintligt regelverk förhåller sig till gräsrotsfinansieringsverksamhet i en skrivelse i december 2017.106 Finanstillsynet konstaterar att det inte finns behov av nytt regelverk för gräsrotsfinansiering. Från finansmarknaderna finns dock fortfarande ett intresse av klarläggande och eventuell ny re- glering, särskilt i fråga om andelsbaserad och lånebaserad gräsrots- finansiering. påtalade behovet av att rättsläget klarläggs i ett brev till det norska finansdeparte- mentet . I brevet föreslogs lagstiftningsåtgärder.107 Det påtalades bl.a. att oklarheten hämmar framväxt och utveckling av denna nya marknad för kapitalanskaffning. antyddes att värdepappersmarknadslagstiftningen (som har sin grund i MiFID) är ett alltför komplext och omfattande regelverk med krav som inte (i alla delar) är ändamålsenliga för gräsrotsfinansiering. 4.6Arbetet inom Europeiska Unionen Kommissionen har uttryckt sig positivt om gräsrotsfinansiering som en lovande alternativ källa till kapital för företag, bland annat i (2015) 63 om att utveckla en kapitalmarknads- union och i ett senare kompletterande dokument . Det eventuella behovet av att reglera gräsrotsfinansiering på EU- nivå har diskuterats , men Kommissionen har valt att avvakta och hänvisat till de direktiv som kan vara aktuella för att reglera gräsrotsfinansieringen, bland annat MiFID, Prospekt- direktivet 2003/71/EG, Direktivet om betaltjänster 207/64/EG och Direktiv om penningtvätt och finansiering av terrorism 2005/60/EG med flera. Den ”Opinion on Crowdfunding” som publicerade exemplifierar denna hållning. 106www.finanstilsynet.no/contentassets/02f8b13090054db99bf685ce7f9818fe/lanebasert- folkefinansiering-crowdfunding--en-veiledning-om-laneformidling-pdf.pdf 107www.finansnorge.no/contentassets/c593226ead6f40779a986fabeaf00b38/brev-til- finansdepartementet-26.09.2016-16-1123---behov-for-regulering-av-folkefinansiering.pdf följer Kommissionen med intresse de enskilda med- lemsländernas något varierande ansatser till lokal reglering. intensifierades Kommissionens arbete med att ta fram ett ramverk för reglering av gräsrotsfinansiering. Arbetet syftar till att främja tillgången till kapital för små och medelstora företag via lånebaserad och andelsbaserad gräsrotsfinansiering. Kom- missionen ämnar bland annat skapa bättre förutsättningar för gräns- överskridande finansiering. Kommissionen har i en rapport publicerad konstaterat att marknaderna för gräsrotsfinan- siering skiljer sig markant år mellan medlemsländerna, vilket skapar hinder för gränsöverskridande verksamhet.108 Dessa hinder är delvis digitala i den mening att brister i homogena system för digital iden- tifiering och hantering av personlig information skapar osäkerhet och i vissa fall högre transaktionskostnader för potentiella finan- siärer. Andra gränsöverskridande hinder har sitt ursprung i att gräs- rotsfinansieringen av historiska skäl regleras på olika vis bland medlemsstaterna, vilket leder till ökad komplexitet och fragmentering. Ett första förslag om ett ramverk för gränsöverskridande låne- baserad och andelsbaserad gräsrotsfinansiering av små och medelstora företag kommer att presenteras av inom ramen för arbetet med kapitalmarknadsunionen.109 108Se investment/crowdfunding_en#commission-actions-on-crowdfunding I utredningsuppdraget ingår att kartlägga marknaden för de plattfor- mar som används vid gräsrotsfinansiering, samt att klargöra platt- formarnas roll, funktion, status och incitamentsstruktur. Nedan följer en mer ingående beskrivning av ett urval av de svenska platt- formarnas inriktning och verksamhet. Plattformarna är utvalda för att spegla vidden av erbjudanden och variationen i inriktning bland de svenska aktörerna. Majoriteten av gräsrotsfinansieringsplattfor- marna konkurrerar inte inbördes. Den enskilda plattformen konkur- rerar i stället med andra alternativa och mer traditionella finansierings- former inom respektive marknadssegment. Utredningen bedömer att en anonymisering av plattformarna inte skulle vara meningsfull, eftersom det i de flesta fall endast finns en gräsrotsfinansierings- plattform i ett visst finansiellt marknadssegment. Att beskriva platt- formarna och deras verksamhet är inte oproblematiskt. Marknads- förutsättningarna och plattformarnas verksamheter förändras snabbt. Kartläggningen blir därför en ögonblicksbild som hastigt kan bli in- aktuell. En fullständigt objektiv beskrivning skulle kräva en djup- gående revisionsliknande genomgång av respektive bolag, vilket ut- redningen inte har resurser till att genomföra. Beskrivningarna nedan som berör respektive bolags verksamhet, affärsmodeller, system och rutiner är därför baserade på intervjuer med representanter från respektive företags ledning. Huvudinnehållet i beskrivningarna är följaktligen företagens egna. Företagens beskrivningar av sin respek- tive verksamhet har i vissa fall kompletterats med uppgifter i års- redovisningar och annat offentligt material. Den svenska gräsrotsfinansieringen omsatte , motsvarande , under år 2015,1 vilket var unge- fär i nivå med den danska omsättningen. Andelsbaserad gräsrots- finansiering var den största delmarknaden med (60,) i omsättning, följt av donationsbaserad gräs- rotsfinansiering på (). Utveck- lingen präglades framför allt av den kraftiga rekyl på marknaden för lånebaserad gräsrotsfinansiering till privatpersoner som följde av konkursen i den då marknadsledande plattformen Trustbuddy.2 Bolaget gick i konkurs . Vid konkurs- tillfället hade Trustbuddy 3 500 finansiärer som lånat ut till kapitalsökande bolag och privatpersoner. Konkursförvaltarens förvaltarberättelse avslöjade stora brister i Trust- buddys hantering och kontroll av både låneförmedling och klient- medel. Konkursen är inte avslutad. Tillväxten för gräsrotsfinansieringen i var emellertid mycket stark under år 2016.3 redovisar en total omsättning på , vilket innebär en ökning på . Den största till- växten kom inom andelsbaserad gräsrotsfinansiering och inom gräs- rotsfinansiering av fastigheter. En diskussion om gräsrotsfinansieringsplattformarnas betydelse för den svenska marknaden för tillväxtkapital finns i kapitel 14, av- snitt 14.5. 1Cambridge : “Sustaining Momentum”, the 2nd European Alter- native Report, . /se/om-oss/senaste-nytt/aktuellt/2016/bristande-kontroller-och-rutiner-bakom- trustbuddys-konkurs/ 3Cambridge : “Expanding Horizons,” the 3rd Report, . SOU 2018:20 Gräsrotsfinansieringen i Gräsrotsfinansieringsplattformar i , samt utländska aktörer med ett betydande antal svenska kunder visst fokus på kultur, teknik, spel och