sou · H6B369 · 2018-08-29 00:00:00 — Båda föräldrarna dömdes till villkorlig dom. Målsägandens uppgifter fick i målet stöd av vittnesmål och skriftlig bevisning. 9Åklagaren har överklagat domen till Hovrätten för Nedre (mål B 1382-17). 5.Västmanlands tingsrätts dom (mål B 5001-17) Målsägandens mormor, moster och mosters man åtalades bl.a. för äktenskapstvång genom att tillsammans och i samförstånd, genom olaga tvång och utnyttjande av utsatt belägenhet, ha förmått en 16-årig flicka att ingå äktenskap med sin kusin i . Tingsrätten konsta- terade att det i målet fanns flera omständigheter som talade för att målsäganden förts till i syfte att hon skulle ingå förlovning och äktenskap med sin kusin men ansåg det inte vara ställt utom rimligt tvivel att de tilltalade vidtagit de åtgärder som åklagaren påstått. Enligt direktiven ska granskningen även omfatta anmälda brott gäll- ande äktenskapstvång och vilseledande till tvångsäktenskapsresa som föranlett åtal för andra brott. Några sådana fall har dock inte åter- funnits. Ärenden av sådan beskaffenhet är inte heller sökbara i Åklagar- myndighetens register. Granskning av anmälda brott som inte har lett till åtal Granskningen har också omfattat samtliga vid avslutade ärenden –som inte har lett till åtal, dvs. ärenden i vilka förundersökning inte har inletts (ett fall) och ärenden i vilka förundersökningarna har nedlagts (27 fall).10 Det är alltså fråga om totalt 28 ärenden, vilket bedömts som ett tillräckligt underlag för att genomföra undersökningen.11 Av dessa avser 6 fall vilseledande till tvångsäktenskapsresa, 15 fall äkten- skapstvång samt 1 fall försök och 6 fall förberedelse till äktenskaps- tvång. 10Ärenden om äktenskapstvång och vilseledande till tvångsäktenskapsresa är åklagarledda. 11Åklagarmyndigheten har granskat 48 nedlagda ärenden . Granskningen syftade huvudsakligen till att analysera varför åtal inte har väckts i dessa ären- den, att redogöra för vilken myndighetssamverkan som förekommit och behovet av att ut- veckla och höja kvaliteten i brottsutredningsverksamheten (, Gransk- ning av ärenden angående äktenskapstvång, försök och förberedelse därtill samt vilseledande till tvångsäktenskapsresa, ÅM-A 2016/0359, se vidare avsnitt 5.3.2). Skälen för avskrivningsbesluten är antingen att det föreligger bevissvårigheter eller att det saknas anledning att anta att brott som hör under allmänt åtal har förövats. Vissa av de förstnämnda avskriv- ningsbesluteten synes grunda sig på att det föreligger svårigheter att få målsäganden att medverka eller att hon eller han befinner sig utom- lands. Brotten har i ungefär hälften av fallen anmälts av och i hälften av fallen av någon annan såsom , skola, eller av målsäganden själv i två fall. Det förekommer endast en målsägande i varje ärende och i samtliga fall är målsäganden av kvinnligt kön. I de allra flesta fall finns i familjen en tydlig anknytning till utlandet. I 17 förundersökningar är målsäganden mellan och i 6 av dem är målsäganden under . I en förundersökning har målsägandens ålder inte kunnat fastställas. Det är stor variation gällande i vilken utsträckning förhör äger rum med målsäganden och hur förhören dokumenteras. I 5 fall är måls- äganden inte förhörd alls och i tre av dessa befinner sig målsäganden i utlandet. I 10 fall har det genomförts videoförhör och i fyra av dessa ägde förhören rum på s.k. barnahus.12 I fyra fall har målsäganden tagit tillbaka sina tidigare lämnade upp- gifter och uppgett bl.a. att det inte har varit fråga om något brott och att vistelsen utomlands varit frivillig. 12Barnahus är ett ställe där socialsekreterare, polis, åklagare, barnläkare och barn- och ung- domspsykolog samarbetar när det finns misstanke om att barn utsatts för våld och övergrepp. Lokalerna är barnanpassade och alla som träffar barnen är speciellt utbildade för det. Förordnade av målsägandebiträde eller särskild företrädare för barn Målsägandebiträde eller särskild företrädare för barn har förordnats i 15 av de granskade ärendena. I 13 ärenden har således varken målsägandebiträde eller särskild företrädare förordnats. I en del av dessa ärenden har inte heller måls- äganden hörts. I några fall finns det noterat att målsäganden är tillfrågad gällande målsägandebiträde. I andra fall, där målsäganden är , före- faller det som om det gjorts bedömningen att det inte finns behov av målsägandebiträde. De misstänkta är föräldrar till målsäganden i en majoritet av ären- dena (20 förundersökningar). I mer än hälften av förundersökningarna har förhör med miss- tänkta inte hållits och i endast tre ärenden har offentlig försvarare förordnats. Ärendena varierar i omfång. I vissa förundersökningar har det ut- förts omfattande utredningsarbeten medan det i andra fall inte har vidtagit några utredningsåtgärder över huvud taget. I ett ärende har husrannsakan ägt rum och beslag gjorts (bl.a. en dator). I detta ärende fanns dock även misstanke om grov fridskränk- ning. Personella tvångsmedel har inte förekommit i något av ärendena. Det har inte i något ärende förekommit/framställts någon begäran om internationell rättslig hjälp. Genom granskningen av domarna och de nedlagda ärendena samt kontakt med åklagare13 har vi funnit att den aktuella brottstypen rymmer ett flertal olika svårigheter och utmaningar. Några mer övergripande iakttagelser från granskningen är följande. 1.Förekomsten av starka lojalitetskänslor eller stark rädsla hos måls- äganden för repressalier vid anmälan om brott mot familjemedlem. 2.Förekomsten av starka lojalitetskänslor eller stark rädsla hos vittnen vid anmälan om brott mot familjemedlem. 3.Utrymmet för att inhämta teknisk bevisning i form av rättsintyg eller DNA-undersökningar är typiskt sett begränsat. 4.Brotten sker ofta utomlands och i länder som inte har rättsliga samarbeten med , vilket medför svårigheter att inhämta bevis. Det kan t.ex. vara svårt att motbevisa invändningen om att det ingen förbindelse som omfattas av straffbudet har ingåtts utan att det bara har varit fråga om en förlovning. 5.Utredningarna är regelmässigt resurskrävande. Särskilt om målsägandens medverkan Målsägandens medverkan och hennes eller hans uppgifter under för- undersökningen och vid en eventuell huvudförhandling är av stor betydelse för möjligheterna att få en lagföring till stånd. I en rapport från Brottsförebyggande rådet14 behandlas flera centrala områden för målsägandens medverkan i rättsprocessen: –tryggheten under rättsprocessen 13Främst har kontakt skett med kammaråklagaren . Hon har drivit flera fall av tvångsäktenskap, varav några har lett till fällande domar. 14Brå (2016), Målsägandes medverkan i rättsprocessen. –stödet efter rättsprocessen. Flertalet av de granskade ärendena rör personer och i de flesta av ärenden är den/de misstänkta barnets föräldrar. Att faktorerna ovan beaktas är sannolikt än viktigare i ärenden då målsäganden är och de misstänkta är vårdnadshavarna. Det är självfallet viktigt att förhör hålls med målsäganden och det är av stor vikt att förhören om möjligt dokumenteras på video, för att säkra bevis och för att kunna användas om målsäganden senare ändrar eller återtar sina uppgifter. Sekretariatets granskning av ned- lagda ärenden visar att så inte alltid sker. Vid granskningen har konstaterats att det föreligger stora skill- nader när det gäller i vilken utsträckning det förordnas särskild före- trädare för barn alternativt målsägandebiträde. I stort sett i samtliga fall som lett till åtal har målsägandebiträde eller i förekommande fall särskild företrädare för barn förordnats i ett tidigt skede i utred- ningen. Förhållandet är det motsatta när det gäller nedlagda för- undersökningar. I dessa har målsäganden i många fall inte tilldelats särskild företrädare eller målsägandebiträde trots att man i ärendet har kunnat misstänka att vårdnadshavare har fört eller planerar att föra barnet utomlands för tvångsgifte. Varför sådan inte har förord- nats och hur det kan ha påverkat ärendena är omöjligt att säga. Enligt en tidigare rapport från har förordnade av måls- ägandebiträde eller särskild företrädare emellertid visats ha en signifi- kant inverkan på lagföringsandelen.15 Många ärenden skrivs av på grund av bristande bevisning. Vid denna typ av brottslighet är det inte sällan svårt för polisen att arbeta med långtgående förstahandsåtgärder som t.ex. undersökning av brotts- platsen då brottet ofta har begåtts utomlands. Ofta anmäls inte heller brottet i nära anslutning till när brottet har ägt rum. Vidare visar granskningen att användningen av tvångsmedel används i mycket liten utsträckning. 15Åklagarmyndigheten (2010), Tvångsmedelsanvändning och beslutsfrister m.m. vid vålds- och sexualbrott i nära relation och mot barn. Granskningen omfattade några fall av de osjälvständiga brotts- formerna försök och förberedelse till äktenskapstvång samt ett fall av stämpling till samma brott. På samma sätt som när det gäller det fullbordade brottet är det svårt att visa på att några konkreta planer på tvångsäktenskap faktiskt föreligger. Rättsväsendet har i vissa fall möjlighet att begära internationell rätts- lig hjälp via och internationellt rättsligt samarbete (BIRS). Det kan t.ex. vara fråga om att inhämta uppgifter om innehållet i utländsk rätt eller om en stats sedvänjor i syfte att fastställa om en sådan förbindelse som om- fattas av straffbudet om äktenskapstvång har ingåtts. Internationell rättslig hjälp i brottmål kan också syfta till att åklagare och dom- stolar i och utomlands bistår varandra i brottsutredningar. Exempel på sådana åtgärder är förhör under förundersökning eller rättegång samt beslag och husrannsakan (se lagen (2000:562) om internationell rättslig hjälp i brottmål). Enligt den gjorda gransk- ningen har det inte begärts rättslig hjälp i något ärende. Även om det kan vara förenat med praktiska svårigheter bör denna möjlighet över- vägas noga. Slutligen bör vikten av en ökad specialistkunskap om äktenskaps- tvånget lyftas fram. I fyra av domarna återkommer samma åklagare och utredande poliser. Ärendena är relativt få men ofta komplexa, tidskrävande och svårutredda. Detta talar för att åklagare och polis som utreder denna brottstyp bör vara specialiserade. Sammanfattningsvis kan sägas att det finns flera förklaringar till att så få anmälningar har lett till åtal för äktenskapstvång och vilseled- ande till tvångsäktenskapsresa. Det synes vara en kombination av att brotten av flera olika orsaker är svårutredda, att det är förenad med svårigheter att få målsägande och vittnen att samarbeta samt att brottstypen kräver särskild kompetens, resurser och samverkan. Till detta kommer att brottstypen också är relativt ny och det därför finns begränsade erfarenheter att utreda densamma. 1.Ett reklamlandskap i förändring –konsumentskydd och tillsyn i en digitaliserad värld. för blåljusverksamhet och andra samhällsnyttiga funktioner. 5.Vissa processuella frågor på socialförsäkringsområdet. 6.Grovt upphovsrättsbrott och grovt varumärkesbrott. 7.Försvarsmaktens långsiktiga materielbehov. 8.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2018. Beslut under osäkerhet. 9.Ökad trygghet för studerande som blir sjuka. 10.Myndighetsgemensam indelning – samverkan på regional nivå. Myndighetsgemensam indelning – författningsändringar till följd av ny landstingsbeteckning. –för unga som varken arbetar eller studerar. 12.Uppdrag: Samverkan 2018. Många utmaningar återstår. 13.Finansiering av infrastruktur med skatt eller avgift? 14.Bidragsbrott och underrättelseskyl- dighet vid felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen – en utvärdering. 15.Mindre aktörer i energilandskapet –genomgång av nuläget. 16.Vägen till självkörande fordon – introduktion. Del 1 + 2. icentrum – ett ramverk för lärares och rektorers professionella utveckling. 18.Statens stöd till trossamfund i ett mångreligiöst . 19.Forska tillsammans – samverkan för lärande och förbättring. 22.Ett ordnat mottagande – gemensamt ansvar för snabb etablering eller återvändande. 23.Konstnär – oavsett villkor? 24.Tid för utveckling. 25.Juridik som stöd för förvaltningens digitalisering. 26.Några frågor i skyddslagstiftningen. 27.Ekonomiska sanktioner mot terrorism. –för snabba, säkra och effektiva hjälpinsatser. 29.Validering i högskolan – för tillgodoräknande och livslångt lärande. 30.Förenklat förfarande vid vissa beslut om hemlig avlyssning. 31.En lag om operativt militärt stöd mellan och . 32.Ju förr desto bättre – vägar till en förebyggande socialtjänst. 34.Vägar till hållbara vattentjänster. 35.Ett gemensamt bostadsförsörjningsansvar. 36.Rätt att forska. Långsiktig reglering av forskningsdatabaser. 37.Att bryta ett våldsamt beteende för män som utsätter närstående för våld. 38.Styra och leda med tillit. Forskning och praktik. 39.God och nära vård. –för elever och barn i en bättre skola. 42.Tryggad tillgång till kontanter. –mer service på fler platser. 44.Möjligt, tillåtet och tillgängligt –förslag till enklare och flexiblare upphandlingsregler och vissa regler om överprövningsmål. 45.Behandling av personuppgifter vid Myndigheten för arbetsmiljökunskap. 46.En utvecklad översiktsplanering. Del 1: Att underlätta efterföljande planering. Del 2: reglering av upplåtelseformen. 47.Med tillit växer handlingsutrymmet. –tillitsbaserad styrning och ledning av välfärdssektorn. 48.En lärande tillsyn. Statlig granskning som bidrar till verksamhetsutveckling i vård, skola och omsorg. –några särskilt utpekade frågor. 50.Ett oberoende public service för alla –nya möjligheter och ökat ansvar. 51.Resurseffektiv användning av byggmaterial. 52.Behandling av personuppgifter vid Myndigheten för vård- och omsorgsanalys. 53.Översyn av maskinell dos, extempore, prövningsläkemedel m.m. S. 54.En effektivare räddnings- tjänst. 55.Styrning och vårdkonsumtion ur ett jämlikhetsperspektiv. Kartläggning av socioekonomiska skillnader i vårdutnyttjande och utgångspunkter för bättre styrning. 56.Bättre kommunikation för fler investeringar. 57.Barns och ungas läsning –ett ansvar för hela samhället. –moderniserad lagstiftning för ökad samordning. 59.Statens gruvliga risker. 60.Tillträde till Rotterdamreglerna. 61.Rättssäkerhetsgarantier och hemliga tvångsmedel. 62.Kamerabevakning i brottsbekämp- ningen – ett enklare förfarande. 63.Behandlingen av personuppgifter vid Försvarsmakten och . 65.Informationsutbyte vid samverkan mot terrorism. 66.Ett mer konkurrenskraftigt system för stöd vid korttidsarbete. 67.Ett snabbare bostadsbyggande. 68.Nya regler om faderskap och föräldraskap. 69.Ökat skydd mot hedersrelaterad brottslighet. Uppdrag: Samverkan 2018. Många utmaningar återstår. [12] Flexibel rehabilitering. Ett ordnat mottagande – gemensamt ansvar för snabb etablering eller återvändande. Tid för utveckling. [24] Vissa fredspliktsfrågor. Behandling av personuppgifter vid Myndigheten för arbetsmiljökunskap. Ett reklamlandskap i förändring –konsumentskydd och tillsyn i en digitaliserad värld. Myndighetsgemensam indelning – sam- verkan på regional nivå. Myndighetsgemensam indelning – författningsändringar till följd av ny landstingsbeteckning. Finansiering av infrastruktur med skatt eller avgift? Bidragsbrott och underrättelseskyldig- het vid felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen – en utvärdering. Juridik som stöd för förvaltningens digitalisering. Styra och leda med tillit. Forskning och praktik. Tryggad tillgång till kontanter. – mer service på fler platser. [43] Möjligt, tillåtet och tillgängligt –förslag till enklare och flexiblare upphandlingsregler och vissa regler om överprövningsmål. Med tillit växer handlingsutrymmet. –tillitsbaserad styrning och ledning av välfärdssektorn. En lärande tillsyn. Statlig granskning som bidrar till verksamhetsutveckling i vård, skola och omsorg. – några särskilt utpekade frågor. Ett mer konkurrenskraftigt system för stöd vid korttidsarbete [66] Försvarsmaktens långsiktiga materielbehov. Några frågor i skyddslagstiftningen. En lag om operativt militärt stöd mellan och . Behandlingen av personuppgifter vid Försvarsmakten och . för blåljusverksamhet och andra samhällsnyttiga funktioner. Grovt upphovsrättsbrott och grovt varumärkesbrott. –för snabba, säkra och effektiva hjälpinsatser. Förenklat förfarande vid vissa beslut om hemlig avlyssning. Aggressionsbrottet och ändringar i Romstadgan. Tillträde till Rotterdamreglerna. Rättssäkerhetsgarantier och hemliga tvångsmedel. – ett enklare förfarande. Utökad tillsyn över fastighetsmäklarbranschen. Informationsutbyte vid samverkan mot terrorism. Nya regler om faderskap och föräldraskap. Ökat skydd mot hedersrelaterad brotts lighet. Statens stöd till trossamfund i ett mångreligiöst . Konstnär – oavsett villkor? [23] Ett oberoende public service för alla –nya möjligheter och ökat ansvar. Barns och ungas läsning – ett ansvar för hela samhället. Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2018. Beslut under osäkerhet. Mindre aktörer i energilandskapet –genomgång av nuläget. [15] Vägar till hållbara vattentjänster. [34] Statens gruvliga risker. Vägen till självkörande fordon – introduktion. Del 1 + 2. Ett gemensamt bostadsförsörjningsansvar. En utvecklad översiktsplanering. Del 1: Att underlätta efterföljande Del 2: reglering av upplåtelseformen. Resurseffektiv användning av byggmaterial. –moderniserad lagstiftning för ökad samordning. Ett snabbare bostadsbyggande. Vissa processuella frågor på social- försäkringsområdet. Ju förr desto bättre – vägar till en förebyggande socialtjänst. [32] Att bryta ett våldsamt beteende –återfallsförebyggande insatser för män som utsätter närstående för våld. God och nära vård. Behandling av personuppgifter vid Myndigheten för vård- och omsorgsanalys. Översyn av maskinell dos, extempore, prövningsläkemedel m.m. [53] Styrning och vårdkonsumtion ur ett jämlikhetsperspektiv. Kartläggning av socioekonomiska skillnader i vårdutnyttjande och utgångspunkter för bättre styrning. Ökad trygghet för studerande som blir sjuka. –för unga som varken arbetar eller studerar. i centrum – ett ramverk för lärares och rektorers professionella utveckling. Forska tillsammans – samverkan för lärande och förbättring. Validering i högskolan – för tillgodo- räknande och livslångt lärande. Rätt att forska. Långsiktig reglering av forskningsdatabaser. –för elever och barn i en bättre skola. Ekonomiska sanktioner mot terrorism. Bättre kommunikation för fler investeringar.