sou · H6B339 · 2018-06-01 00:00:00 — förväntas ta beslut om propositionen . En generell rätt till avtalssamverkan (prop. 2017/18:151) Regeringen lämnade ett förslag till nya bestämmelser i kommunallagen som ger kommuner och landsting generella möjlig- heter till avtalssamverkan.18 Propositionen bygger bland annat på förslagen i första delbetänkande.19 Genom avtalssamverkan ska kommuner och landsting få möjlighet att över- låta utförandet av sina uppgifter till en annan kommun eller ett annat landsting. Förslaget är tänkt att förenkla möjligheterna till kom- munal samverkan och extern delegering. Till följd av förslaget om generella bestämmelser i kommunallagen föreslås även ett antal följd- ändringar i andra lagar. Det innebär ändringar bland annat i social- tjänstlagen (2001:453) och lagen om stöd och service till vissa funk- tionshindrade (1993:387). Regleringen föreslås träda i kraft . förväntas ta beslut om propositionen . Regeringens initiativ för en trygg sjukförsäkring med människan i centrum aviserade regeringen sitt ”Åtgärdsprogram 3.0 –Regeringens initiativ för en trygg sjukförsäkring med människan i centrum”. I det fortsatta arbetet har regeringen identifierat elva punk- ter där det behövs ytterligare insatser. 1.En utredning om ”normalt förekommande arbete” och ”särskilda skäl” Regeringen anser att tillämpningen av begreppet normalt förekommande arbete behöver analyseras närmare. En utredning har tillsatts, se vidare i avsnitt 6.1.3. 2.Förstärkt arbete inom med att stödja individen i sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocessen. ska redovisa en plan för vilka åtgärder man avser att vidta för att se till 2017/18:138, Legitimation för hälso- och sjukvårdskuratorer. 2017/18:151, En generell rätt till avtalssamverkan. 19SOU 2017:77, En generell rätt till avtalssamverkan. Nulägesbild: vad har hänt sedan förra delbetänkandet? att individen ges nödvändigt stöd i sjukskrivnings- och rehabili- teringsprocessen och för att övriga aktörer involveras. Denna plan ska redovisas senast . Därefter ska myndigheten år- ligen redovisa resultaten av vidtagna åtgärder i årsredovisningen fram . 3.Permanent koordineringsfunktion inom hälso- och sjukvården. Regeringen lämnade en promemoria med förslag till en ny lag om koordineringsinsatser för patienter med behov av särskilt stöd för att främja återgång till arbetslivet.20 Man anser att det bör införas en permanent skyldighet för landstingen att er- bjuda individuellt stöd för att främja återgång till arbetslivet. ansvar omfattar inte insatser som andra aktörer an- svarar för enligt andra föreskrifter. Insatserna ska bara ges om patienten samtycker till det och så långt som möjligt utformas och genomföras i samråd med patienten. Arbetet med att koordinera vården bör dokumenteras. Dokumentationen bör ske genom journalföring gemensamt med övrig dokumentation inom hälso- och sjukvården. Lagen föreslås träda i kraft . 4.Se över möjligheten till skäligt rådrum i SGI-skyddet. Översynen syftar till att åstadkomma en skäligare reglering, ett rådrum, som möjliggör att SGI-skyddet inte går förlorat direkt efter avslutad sjukperiod hos . 5.Långa sjukfall och sjukersättning. En översyn inom har startat som genomför en fördjupad analys av orsakerna till nuvarande nivåer av nybeviljande och avslagsandelar i sjuk- och aktivitetsersättningen. I översynen ska regelverket för sjukersätt- ningen analyseras för att säkerställa att gränsdragningen mellan vilka långtidssjukskrivna som fortsätter med sjukpenning och vilka som i stället beviljas sjukersättning är ändamålsenlig. Man ska även analysera eventuella hinder för den som har sjukersättning att delta i aktiviteter eller att prova på att återgå i arbete samt analysera behovet av ytterligare åtgärder i syfte att minska antalet långa sjukfall. Översynen ska slutföras . 6.Stöd till arbete eller studier för personer med aktivitetsersättning. pågår ett utvecklingsarbete på . Regeringen bedömer att detta kommer att leda till att flera unga 20Ds 2018:5, Ny lag om koordineringsinsatser. Nulägesbild: vad har hänt sedan förra delbetänkandet? med aktivitetsersättning får stöd för återgång i arbete eller studier. För att stödja och säkerställa detta arbete har fått ett mål i regleringsbrevet som innebär att myndigheten ska verka för att flera unga med aktivitetsersättning ska få sitt rehabi- literingsbehov kartlagt i samverkan med Arbetsförmedlingen. 7.Sjukförsäkringen i en föränderlig arbetsmarknad. Visstidsanställ- ningar har blivit allt vanligare. Det finns därför ett behov av att närmare analysera hur sjukförsäkringens regelverk förhåller sig till dagens arbetsmarknad. Dessa delar kommer ingå i den utredning som tillsätts som också ser över tillämpningen av begreppet nor- malt förekommande arbete. 8.Ökade möjligheter till arbete inom sjukförsäkringen. För allvarligt sjuka personer kan det vara viktigt att kunna arbeta i den omfatt- ning som sjukdomen medger i stället för att vara sjukskrivna på heltid. och har i ett ge- mensamt projekt samverkat för att underlätta för patienter med cancersjukdom att arbeta på sin tidigare arbetsplats som en del av sin rehabilitering. Erfarenheterna från projektet bör tas tillvara. Dessa delar kommer ingå i den utredning som tillsätts som också ser över tillämpningen av begreppet normalt förekommande arbete. 9.Regeringen tillsatte en nationell samordnare för en välfungerande sjukskrivningsprocess.21 Utredaren ska arbeta för att göra det lättare för alla medverkande att samverka i sjukskriv- ningsprocessen. Arbetet ska ske i dialog med bland annat hälso- och sjukvårdens huvudmän, personal, rehabiliteringsaktörer samt patient- och brukarorganisationer. 10.Ett Nolltoleransuppdrag: Ge stöd till individer som går från sjuk- försäkringen till Arbetsförmedlingen. och ska skapa goda förutsättningar för övergången till Arbetsförmedlingen för de personer som har nedsatt hälsa men av bedöms ha arbetsförmåga och därmed inte längre har rätt till ersättning från sjukförsäkringen. Myndigheterna ska gemensamt se till att behov av insatser kan identifieras och mötas för att underlätta omställning till arbete. 2018:27, Nationell samordnare för en välfungerande sjukskrivningsprocess. Nulägesbild: vad har hänt sedan förra delbetänkandet? 11.Förbättrad samverkan mellan och hälso- och sjukvården. Regeringen har gett och Försäkrings- kassan i uppdrag att verka för att samarbetet och dialogen mellan och hälso- och sjukvården förbättras när det gäller sjukskrivningsprocessen och läkarintygen. Uppdraget ska genomföras i samråd med , Kommuner och Landsting (SKL) och landstingen. Uppdraget ska delredovisas och slutredovisas . Utredningen en nationell samordnare för utveckling och samordning av insatser inom området psykisk hälsa (S 2015:09) beslutade regeringen att tillsätta en särskild utredare att stödja det arbete som utförs av myndigheter, kommu- ner, landsting och organisationer inom området psykisk hälsa samt verka för att arbetet samordnas på nationell nivå.22 fick utredningen i tilläggsuppdrag att göra en översyn av tvångs- åtgärder mot barn enligt lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård, förkortad LPT. Vid översynen ska utredaren bedöma om det finns tvångsåtgärder som bör avskaffas, ersättas av andra tvångsåtgärder eller ändras.23 lämnade utredningen sitt första del- betänkande.24 I det föreslår man bland annat att det ska inrättas ett särskilt utvecklings- och kontrollorgan – kontroll av psykiatrisk tvångsvård av barn. Vidare föreslår man att det i patientsäkerhetslagen införs en bestämmelse om att hälso- och sjukvårdspersonalen är skyldiga att lämna ut sådana uppgifter som den föreslagna kontroll av psykiatrisk tvångsvård av barn behöver för sin verksamhet. 2015:138, Nationell samordnare för utveckling och samordning av insatser inom området psykisk hälsa. 2016:106, Tilläggsdirektiv till Nationell samordnare för utveckling och samordning av in- satser inom området psykisk hälsa. 24SOU 2017:111, För barnets bästa? Utredningen om tvångsåtgärder mot barn i psykiatrisk tvångs- vård. Nulägesbild: vad har hänt sedan förra delbetänkandet? Tillitsdelegationen (Fi 2016:03) I vårt första delbetänkande beskrev vi att regeringen be- slutade att inrätta en delegation som skulle arbeta för ökad tillit i styrningen av den offentliga sektorn och välfärdstjänsterna (se vi- dare i SOU 2017:53. avsnitt 3.2.2).25 lämnade Tillitsdele- gationen ett första delbetänkande.26 I det görs bedömningen att all styrning av offentlig sektor måste beaktas som en helhet och att ersättningsmodeller endast utgör en avgränsad del av denna. Ersätt- ningsmodellers betydelse bör inte överdrivas, men heller inte under- skattas. Delegationen rekommenderar att styrning genom ersätt- ningsmodeller inte bör vara mer detaljerad än vad som är nödvändigt. Detaljerade ersättningsmodeller har ofta begränsade möjligheter att uppnå avsedda effekter, i stället medför de inte sällan negativa sido- effekter. Möjligheten till flexibilitet och innovation utifrån lokala kontexter bör särskilt beaktas. Tillitsdelegationen bedömer att er- sättningsmodellernas möjligheter att styra verksamheter i önskad riktning inte ska överskattas relativt andra styrmedel. Man lyfter sär- skilt fram kommunikation, dialog och ledarskap. fick Tillitsdelegationen ett tilläggsdirektiv (dir. 2017:119). Delegationen ska dels genomföra projekt som syftar till att ge stöd till statliga myndigheter som vill utveckla verksam- heten med målet att uppnå en mer tillitsbaserad styrning vid myn- digheten, dels projekt som syftar till att skapa en mer samordnad offentlig verksamhet. Det innebär bl.a. att delegationen ska organi- sera och driva nätverk där grupper av statliga myndigheter praktiskt söker och prövar konkreta förändringar i styrningen utifrån ett tillitsperspektiv. De återstående delarna av uppdraget enligt de ur- sprungliga direktiven ska redovisas . De nya delarna av uppdraget ska redovisas i en slutrapport senast den 13 okto- ber 2019.27 2016:51, Tillit i styrningen. 26SOU 2017:56, Jakten på den perfekta ersättningsmodellen – Vad händer med medarbetarnas handlingsutrymme? 2017:119, Tilläggsdirektiv till Tillitsdelegationen. Nulägesbild: vad har hänt sedan förra delbetänkandet? Utredningen om finansiering, subvention och prissättning av läkemedel (S 2016:07) I vårt första delbetänkande beskrev vi att regeringen beslutade att tillsätta en utredare för att genomföra en övergripande översyn av dagens system för finansiering, subvention och prissätt- ning av läkemedel (se vidare i SOU 2017:53. avsnitt 3.2.2). I novem- ber lämnade utredningen sitt första delbetänkande.28 Betänkan- det innehöll en analys av dagens system samt av de olika alternativa handlingsvägar som finns vad gäller systemen för såväl finansiering som prissättning av läkemedel. Fortsatta analyser kommer inkludera: •Diskussionen kring de problem som landsting, patienter och andra aktörer framfört angående uppdelningen av finansieringen i öppen- och slutenvård. •Frågan, som anges i direktiven, om det finns ett fortsatt behov av uppdelning i öppenvårdsläkemedel respektive slutenvårdsläke- medel vad gäller finansieringen. •Eventuella behov av någon annan form av uppdelning vad gäller finansieringen. •Behovet av kostnadsutjämning och förutsättningarna för lands- tingen, särskilt de mindre, att klara ökade kostnader för läke- medel och i vilken mån utjämningssystemet kan säkerställa jämlik vård och en ändamålsenlig introduktion av nya läkemedel. •Problem som uppstår genom att ett och samma läkemedel kan ha olika pris beroende av om det förskrivs inom förmånen eller re- kvireras och om det är möjligt att införa ett prissättningssystem som inte är beroende av om ett läkemedel förskrivs eller rekvireras. •Analys av faktiska läkemedelspriser i jämfört med andra länder. •Analys av vilka hinder och förutsättningar som finns för att utveckla möjligheterna till uppföljning och ut- värdering kopplat till processen för prissättning och finansiering. 28SOU 2017:87, Finansiering, subvention och prissättning av läkemedel – en balansakt. Nulägesbild: vad har hänt sedan förra delbetänkandet? I det fortsatta arbetet ingår därmed frågeställningar som vilka pro- blem som kan lösas genom att ta bort uppdelningen mellan förmåns- läkemedel och rekvisitionsläkemedel i fråga om finansiering och prissättning, vilka praktiska och juridiska möjligheter respektive hinder som finns för att ta bort gränsdragningen samt vilka konsekvenser det skulle få för landsting, patienter och andra aktörer som exempelvis apoteken. Slutbetänkande ska presenteras senast 1 december 2018.29 Översyn av Socialtjänstlagen (S 2017:03) I vårt första delbetänkande beskrev vi att regeringen be- slutade att utse en särskild utredare med uppdrag att göra en översyn av socialtjänstlagen (2001:453) och vissa av uppgifter (se vidare i SOU 2017:53. avsnitt 3.2.2). Slutbetänkandet ska redovisas . kom dock utredningen med ett delbetänkande.30 I betänkandet redogör utredningen för bedömningar som ligger till grund för utred- ningens arbete. Det övergripande syftet med delbetänkandet är att fördjupa kunskaperna om och möjligheterna med att arbeta förebyg- gande. Bland annat lyfter man fram att: •Det kommer att behövas en kombination av olika åtgärder och styrmedel för att ett förebyggande perspektiv i ska bli verklighet. •Socialtjänstens förebyggande arbete syftar till att förebygga sociala problem och social utestängning. •Socialtjänstens förebyggande arbete bedrivs på samhälls-, grupp- och individnivå. •Kommunen bör ta ett övergripande och aktivt ansvar för att sam- ordna det förebyggande arbetet i kommunen och för socialtjäns- tens medverkan i samhällsplaneringen. •Former och arbetssätt för medverkan i samhälls- planeringen behöver utvecklas och etableras. 29SOU 2017:87, Finansiering, subvention och prissättning av läkemedel – en balansakt. 30SOU 2018:32, Ju förr desto bättre – vägar till en förebyggande socialtjänst. Nulägesbild: vad har hänt sedan förra delbetänkandet? •Det finns behov av metodutveckling och metodstöd till kommu- nerna, bland annat för att integrera ett förebyggande perspektiv i verksamheten, ta fram lokala kunskapsunderlag till samhällspla- nering samt för samhällsekonomiska analyser. •Det förebyggande arbetets innehåll, omfattning och utveckling behöver synliggöras. •Metodstöd behövs för att utveckla till en lärande organisation. •Regionala samverkans- och stödstrukturer för kunskapsutveckling inom behöver vara stabila och långsiktigt hållbara. •Behovet av samordnad kunskapsutveckling, kunskapsspridning samt utveckling och förvaltning av evidensbaserade förebyggande metoder är stort. Utredningen om finansiell samordning mellan hälso- och sjukvård och sjukförsäkring (S 2017:04) beslutade regeringen att en särskild utredare ska se över förutsättningarna för finansiell samordning mellan sjukförsäkringen och hälso- och sjukvården. Utredaren ska enligt direktiven (dir. 2017:44) lämna förslag på hur finansiell samordning mellan sjukförsäkringen och hälso- och sjukvården bör utformas för att bidra till effektiva insatser för individer och minskade kostnader för sjukvårdshuvud- männen och sjukförsäkringen. Förslagen bör vara utformade så att den finansiella samordningen ska kunna omfatta hela landet. Upp- draget ska redovisas senast den 30 november 2018.31 Styrning för en mer jämlik vård (S 2017:08) gavs en särskild utredare i uppdrag att lämna förslag till regeringen som syftar till att få bort vinstjakten ur vården samt till att skattemedel används till det de är avsedda för i hälso- och sjukvårdssektorn, dvs. att på ett effektivt sätt uppnå målen i hälso- och sjukvårdslagen. Enligt direktiven ska utredningen också ta hänsyn till de olika förutsättningar och regelverk som finns inom 2017:44, Finansiell samordning mellan hälso- och sjukvård och sjukförsäkring. Nulägesbild: vad har hänt sedan förra delbetänkandet? olika delar av hälso- och sjukvården. Utredningen ska komplettera redan genomförda samt pågående utredningar på området. Direk- tivet lyfter särskild fram vår utredning, Samordnad utveckling för god och nära vård, som en sådan.32 Det övergripande syftet med utredningen är att, givet befintlig ansvarsfördelning för hälso- och sjukvården, säkerställa möjlighet- erna för en jämlik vård för dem som har de största behoven. Patien- tens bästa ska vara utgångspunkten för de beslut som fattas i hälso- och sjukvården. Styrsystem i hälso- och sjukvården ska utformas så att det säker- ställs att utförare tar ansvar för att tillhandahålla vård efter behov på lika villkor. I detta ansvar ingår exempelvis förebyggande folkhälso- arbete, forskning och utbildning av personal. I linje med det ska ut- redaren bland annat se över lagen om valfrihetssystem (2008:962). Analys av och överväganden om hur systemen kan förändras och ut- vecklas ska tas fram efter dialog med professionerna, så att systemet gynnar en utveckling där deras kunskap och erfarenhet tas tillvara. Utredningen ska också utifrån Tillitsdelegationens delbetänkande (SOU 2017:56) kartlägga och analysera möjligheter och begränsningar att via förändringar i vårdsystemens ersättnings- och finansierings- modeller främja en behovsstyrd vård. Uppdraget ska delredovisas . De delar som ska delredovisas är utgångs- punkterna för mer ändamålsenliga styrsystem samt sammanställ- ningen av skillnader i vårdutnyttjande33 Vidare fick utredningen ett tilläggsdirektiv. Utöver tidigare nämnda punkter får utredaren i tilläggsuppdrag att analysera hur ett långsiktigt hållbart system för så kallade nätdoktorer kan skapas, med beaktande av prin- cipen om en behovsstyrd vård.34 Uppdraget ska slutredovisas . Utredningen nationell samordning för life science (U 2015:08) utsåg regeringen en särskild utredare för att bidra med underlag och samordna regeringens arbete med att stärka position inom livsvetenskap (life science).35 I sin delrapportering 2017:44, Finansiell samordning mellan hälso- och sjukvård och sjukförsäkring, s. 8. 2017:128, Ordning och reda i vården. 2018:14, Tilläggsdirektiv till Ordning och reda i vården. 2015:105, En nationell samordnare för området livsvetenskap. Nulägesbild: vad har hänt sedan förra delbetänkandet? föreslog utredningen bland annat en lagändring av hälso- och sjukvårds- lagen och lagen om läkemedelskommittéer. Förslaget innebar att lyfta fram sjukvårdens skyldighet att delta i forskning, utveckling och innovation samt ändra skyldigheten för landstingen att inrätta läkemedelskommittéer till att vara frivilligt. Utredningen föreslog även ett program med karriärtjänster för disputerad vårdpersonal som är anställda av landsting, regioner och kommuner.36 Utredningen av- slutades . meddelade regeringen att man etablerar ett kontor för life science inom Näringslivsdeparte- mentet. Arbetet ska främja kunskapsutveckling, innovation och kva- litet i hälso- och sjukvården samt förbättra förutsättningarna för life science-företag att etableras och verka i Sverige.37 som varken arbetar eller studerar (U 2015:06) Regeringen gav en särskild utredare uppdraget att fungera som nationell samordnare och att främja förbättrad samverkan mellan myndigheter, kommuner, landsting och organisationer på nationell, regional och lokal nivå kring insatser för unga som varken arbetar eller studerar.38 Utredningen lämnade sitt slutbetänkande i februa- ri 2018. Utredningen föreslog flera åtgärder på olika nivåer för att förändring och förbättring ska kunna ske. Det handlar om allt från förbättrade insatser för enskilda individer, förändringar i regelverk, styrning och organisering av olika myndigheter och aktörer, till större samhällsförändringar. Utredning föreslog vidare ett tilläggs- uppdrag till vår utredning. Förslaget omfattar att utreda förutsätt- ningarna för, och lämna förslag på hur en sammanhängande barn- och ungdomshälsovård för åldersgruppen kan säkerställas.39 36U 2015:08, Delrapportering för U 2015:08 en nationell samordnare för livsvetenskaperna. 37Regeringskansliet, vässar arbetet inom life science, . 2015:70, Samordnare för unga som varken arbetar eller studerar. 39SOU 2018:11, Vårt gemensamma ansvar – för unga som varken arbetar eller studerar, s. 18. Nulägesbild: vad har hänt sedan förra delbetänkandet? Utredningen om inrättande av en myndighet för digitalisering av den offentliga sektorn (Fi 2017:09) Regeringen fattade beslut om att inrätta en ny myn- dighet för en digitalisering av den offentliga sektorn. Den nya myn- digheten ska ha i uppgift att utveckla, samordna och stödja digitali- seringen av statliga myndigheter och förvaltningen i kommuner och landsting, med undantag för försvarsmyndigheterna. En särskild ut- redare har utsetts för att förbereda och genomföra den nya myndig- heten.40 Utredaren ska vidta de åtgärder som krävs för att myndigheten ska kunna inleda sin verksamhet . Uppdraget ska slutredovisas . (Fi 2017:02) gavs en parlamentariskt sammansatt kommitté i upp- drag att med bakgrund i den demografiska utvecklingen utarbeta en strategi för att stärka kommunernas kapacitet att fullgöra sina upp- gifter och hantera sina utmaningar. De åtgärder som föreslås ska kunna genomföras inom dagens system för finansiering av den kom- munala sektorn och ska inte innebära en ökning av statens utgifter. Eventuella förslag om kommunsammanläggningar ska bygga på fri- villighet. Kommittén gavs även i uppdrag att utreda förutsättningarna för att ge kommunerna generella möjligheter till avtalssamverkan. I linje med det presenterades kommitténs första del- betänkande41 (se tidigare i detta avsnitt om ”En generell rätt till kom- munal avtalssamverkan”). Uppdraget ska i övrigt redovisas . (Fi 2016:12) En särskild utredare gavs i uppdrag att göra en över- syn av systemet för kostnadsutjämning för kommuner och lands- ting.42 Utredaren ska överväga om större samhällsförändringar, som påverkar kostnaderna för kommuner och landsting, i tillräcklig grad fångas upp av det nuvarande systemet. 2017:117, Inrättande av en myndighet för digitalisering av den offentliga sektorn. 41SOU 2017:77, En generell rätt till avtalssamverkan. 2016:91, Översyn av kostnadsutjämningen för kommuner och landsting. Nulägesbild: vad har hänt sedan förra delbetänkandet? ansvarar för en stor del av den offentliga verksamheten, såsom skatte- finansierade välfärdstjänster inom skola, social verksamhet samt hälso- och sjukvård. skiljer sig de ekonomiska förutsättningarna åt mellan enskilda kommuner och landsting. Därför har det funnits olika system för utjämning av dessa skillna- der. Utredningen ska bland annat överväga om vissa delmodeller be- höver ändras, eller bör utgå, och om nya delmodeller bör införas och i så fall lämna förslag till sådana modeller. Uppdraget ska redovisas . (Fi 2015:09) tillsatte regeringen med uppdrag att föreslå en ny läns- och landstingsindelning som innebar att skulle delas in i väsentligt färre län och landsting (dir. 2015:77). beslutade regeringen om ett tilläggsdirektiv där upp- draget att dela in i färre län och landsting utgick. Uppdraget i fråga om statliga myndigheters regionala indelning förtydligades och kommittén fick i uppdrag att föreslå en samordnad regional indel- ning för relevanta myndigheter (dir. 2017:72). lämnade sitt slutbetänkande, Myndighetsgemensam indelning (SOU 2018:10). Kommittén före- slår bland annat en myndighetsgemensam regional indelning för föl- jande statliga myndigheter: •Rådet för Europeiska socialfonden i . •Tillväxtverket (strukturfondsprogram). Nulägesbild: vad har hänt sedan förra delbetänkandet? Vidare föreslås en myndighetsgemensam indelning som överensstäm- mer med de sex sjukvårdsregionerna, men med den justeringen att , som delas mellan två sjukvårdsregioner, ingår i samma område som . De myndigheter som föreslås ska följa en gemensam indelning i sex geografiska områden som omfattar föl- jande län: •Jämtland, , , . •Dalarna, , , , , Västman- land, . •Jönköping, , . •Blekinge, , . föreslår också att beteckningen landsting änd- ras till region. Regeringen inrättar ett patientråd för hälso- och sjukvården