sou · H6B322 · 2018-03-28 00:00:00 — Detta både genom myndighetens uppdrag att ge asylsökande kunskap om det stöd som Arbetsförmedlingen kan erbjuda i samband med kompetenskartläggning och genom möj- ligheten att skriva in sig som arbetssökande vid Arbetsförmedlingen (se avsnitt 7.2.7). 8Förordning (2007:1030) med instruktion för Arbetsförmedlingen. 9Regleringsbrev för avseende Arbetsförmedlingen, uppdrag 4. Mottagandecenter för ankomst, väntan och återvändande 13.6.4Migrationsverket ska motverka passiv väntan Till sin inriktning är förslaget att erbjuda asylsökande, som har väntat på ett beslut i asylärendet, aktiviteter som motverkar passiv väntan identiskt med huvudförslaget. För utredningens över- väganden i denna del hänvisar vi till avsnitt 7.2.5. Det som skiljer vårt alternativa upplägg från huvudförslaget är att och inte kommunen ska ansvara för verksam- heten. Vi anser att det skäl som starkast talar för att ge uppdraget till är att uppdraget då ges till den myndighet som ansvarar för asylförfarandet och därmed kan påverka hand- läggningstidernas längd. Det skapar ett tydligt incitament för myn- digheten att avgöra ärenden snabbt och effektivisera asylprövningen. anser att ska ansvara för att samverka med organisationer i det civila samhället om meningsfulla aktiviteter för asylsökande som bor i mottagande- centren (se avsnitt 13.7). Även för det särskilda uppdraget att an- ordna aktiviteter för att motverka passiv väntan kan det civila sam- hällets organisationer vara en viktig samarbetspartner. Eftersom de båda uppdragen också har liknande syften, att erbjuda asylsökande en strukturerad och meningsfull vardag, talar även det för att en myndighet ska ansvara för båda verksamheterna. Det som talar mot som ansvarig myndighet är ambitionen att så långt som möjligt renodla myndighetens uppdrag. Förslaget innebär att myndigheten får ett uppdrag som delvis liknar uppdraget att anordna organiserad sysselsättning. Eftersom ansvaret inträder är det dock en väsentligt mindre person- krets som uppdraget avser. Det kan dessutom antas att det är vid tillfälliga toppar i antalet asylsökande som ansvaret kommer att aktualiseras. Vi menar därför att förslaget är förenligt med våra förslag i övrigt, som syftar till att mottagandet ska underlätta för myndig- heten att effektivisera verksamheten och koncentrera de åtgärder som kräver att den asylsökande personligen närvarar till den i . Vi har även övervägt om Arbetsförmedlingen i stället bör ges uppdraget. För denna lösning talar att insatserna då kan ges en tydlig arbetsmarknadsinriktning. De kan då också länkas ihop med insatserna inom den arbetsmarknadsinriktade verksamheten för Mottagandecenter för ankomst, väntan och återvändande asylsökande, som Arbetsförmedlingen enligt utredningens alternativa upplägg ska ansvara för. som ansvarig myndighet talar att syftet med verksamheten inte främst har ett arbetsmarknadsperspektiv. Det vill säga, verksamheten syftar inte direkt till att matcha indi- viden eller rusta individen utifrån behoven på arbetsmarknaden. Verksamheten syftar inte heller till att i egentlig mening kontrollera att individen står till arbetsmarknadens förfogande. Verksamhetens koppling till grundidéerna bakom den arbetsmarknadspolitiska verk- samheten och till det övergripande målet för arbetsmarknadspoli- tiken10 är därför tämligen svag. Det tydliga incitament som uppdraget innebär för Migrations- verket att effektivisera sin verksamhet och de skäl som talar mot att ge uppdraget till Arbetsförmedlingen medför sammantaget att vi anser att ska ha uppdraget. 13.7Tydligare samarbete med det civila samhället Förslag: ska ansvara för att i samverkan med det civila samhällets organisationer erbjuda individer som bor i mottagandecenter aktiviteter för att erbjuda en meningsfull var- dag och insatser för att underlätta ett återvändande till ett annat land. ska ansvara för att kontrollera att organi- sationer som erbjuder verksamhet uppfyller grundläggande krav på att dess syften och verksamheter överensstämmer med demo- kratins idéer, och att den erbjudna verksamheten överensstäm- mer med det övergripande målet för asylmottagandet. Bedömning: Regeringen bör ta initiativ till en dialog mellan staten och det civila samhällets organisationer, i syfte att ta fram gemen- samma åtaganden för fördjupad samverkan inom asylmottagan- det. 2011/12:1 utg. omr. 14, bet. 2011/12:AU2, rskr. 2011/12:88. Mottagandecenter för ankomst, väntan och återvändande Regeringen bör överväga att i medelstilldelningen till det civila samhället genom statsbidrag tydligt inkludera och prioritera orga- nisationer, verksamheter och projekt som verkar inom mottagan- det. 13.7.1Tydligt uppdrag att samarbeta med det civila samhället framhåller i avsnitt 9.8 att organisationer i det civila samhället har en viktig roll att spela i mottagandet i fråga om aktiviteter och insatser i ankomst- och avresecenter. Det gäller också i en ordning med mottagandecenter, där individer generellt kommer att vistas längre än i ankomstcenter. Våra överväganden, förslag och bedömningar i denna del är identiska med huvudför- slaget. För en utförlig motivering av förslagen och bedömningarna hänvisas till avsnitt 9.8. •Migrationsverket ska ansvara för att i samverkan med det civila samhällets organisationer erbjuda individer som bor i mottag- andecenter aktiviteter för att erbjuda en meningsfull vardag och insatser för att underlätta ett återvändande till ett annat land. •Migrationsverket ska ansvara för att kontrollera att organisa- tioner som erbjuder verksamhet uppfyller grundläggande krav på att dess syften och verksamheter överensstämmer med demo- kratins idéer, och att den erbjudna verksamheten överensstäm- mer med det övergripande målet för asylmottagandet. •Regeringen bör ta initiativ till en dialog mellan staten och det civila samhällets organisationer om en fördjupad samverkan inom asylmottagandet. •Regeringen bör överväga att i medelstilldelningen till det civila samhället genom statsbidrag tydligt inkludera och prioritera orga- nisationer, verksamheter och projekt som verkar inom mot- tagandet. Mottagandecenter för ankomst, väntan och återvändande 13.8Ett värdigt och socialt hållbart eget boende Förslag: Asylsökandes möjlighet att ordna boende på egen hand begränsas genom att en modell med social pröv- ning av eget boende införs. En kommun ska kunna ansöka hos om att en asylsökandes eget ordnade boende inom kommunen ska prövas så att boendet är socialt hållbart. Prövning ska bara ske i kommuner som uppfyller vissa på förhand uppställda kriterier gällande social och ekonomisk utsatthet eller i kommuner som tagit emot många asylsökande i eget boende . Regeringen eller den myndighet som regeringen pekar ut ska fastslå de kriterier som ska beaktas i den sociala prövningen. I de kommuner där en ordning med social prövning har in- förts ska en asylsökande som själv vill ordna sitt boende ansöka om en social prövning av boendet. För att boendet ska bli god- känt vid en prövning ska boendet ha en skälig boendestandard och vara av lämplig storlek för det antal personer som ska bo i den. Asylsökande som väljer att bosätta sig i ett eget boende som inte uppfyller de uppställda kraven ska inte ha rätt till dag- ersättning och särskilt bidrag. ska i en sådan situation erbjuda den asylsökande hjälp med boende eller anvis- ning till en kommun. Bedömning: Regeringen bör överväga att som ett komplement till utredningens förslag om social prövning även temporärt helt undanta vissa kommundelar från möjligheten till eget boende . Förslaget och bedömningen är identiska med det som presenterats i utredningens huvudförslag. För motiv till förslaget och bedöm- ningen hänvisar vi därför till avsnitt 7.3. Mottagandecenter för ankomst, väntan och återvändande 13.9Barnets bästa motiverar några förändringar för ensamkommande barn Förslag: ska anvisa en kommun, så kallad ankomstanvisning, när ett ensamkommande barn ansöker om asyl. Den anvisade kommunen ska ansvara för det initiala mot- tagandet fram till att ansvaret övertas genom boendeanvisning av en annan kommun. ska fastställa antal platser som kom- muner ska hålla tillgängligt för det initiala mottagandet av ensam- kommande barn. Det berör endast de kommuner där en betyd- ande andel av barnen ansöker om asyl. Det fastställda antalet platser ska användas för beräkningen av ersättning. Bedömning: bör ge ensamkommande barn tydlig information om asylprocessen och om mottagandet av ensamkommande barn i . Informationen ska vara anpassad till och utformad efter barnets ålder och förutsättningar. Migra- tionsverket bör i möjligaste mån försäkra sig om att barnet har tagit del av och förstått informationen. Förslagen och bedömningen är i stort sett identiska med huvudför- slaget. För en utförlig beskrivning av dessa förslag och bedöm- ningen hänvisar vi till avsnitt 6.6. 13.10 Statlig ersättning till kommuner och landsting Våra förslag gällande statliga ersättningar till kommuner och lands- ting skiljer sig bara på ett fåtal punkter från vad som beskrivits i kapitel 10. Motiv och bedömningar gällande förändringar av ersätt- ningar för befintliga uppgifter skiljer sig inte åt. De skillnader som finns är relaterade till att kommunerna får nya uppgifter med huvudförslaget vilka inte blir aktuella i det alternativa upplägget. Mottagandecenter för ankomst, väntan och återvändande 13.10.1 Ersättning till kommuner för asylsökande med flera Förslag: Ersättningen för barn i förskola och skola betalas ut till kommunerna utan ansökan. Ersättningen för ankomstboende för ensamkommande barn ska ersättas av en ersättning för boende för ankomstanvisning. Ersättningen ska ges utifrån ett av i förhand fastställt antal platser och antalet dygn där platsantalet har överskridits. Ersättningarna för extraordinära kostnader för asylsökande barn, ekonomiskt bistånd och sjukvård för personer som beviljats uppehållstillstånd av medi- cinska skäl, ekonomiskt bistånd och sjukvård för så kallade bevis- personer och bistånd enligt lagen om mottagande av asylsökande med flera till tillståndssökande ska avskaffas. Bedömning: Övriga ersättningar till kommuner för asylsökande ska kvarstå oförändrade Skillnaden mot huvudförslaget består i att de ersättningar som föreslås för nya uppgifter för kommunerna inom asylmottagandet inte behövs i ett system där staten har ansvaret för boende och tidiga insatser för samtliga asylsökande. De ersättningar som före- slås med huvudförslaget, men inte med det alternativa upplägget är: •Boende för asylsökande i kommun •Insatser för asylsökande i kommun •Insatser för asylsökande barn i ankomstcenter. I övrigt är förslagen identiska med det som presenterats i utred- ningens huvudförslag. För motiv till förslagen och bedömningen hänvisar vi till avsnitt 10.1.5. Mottagandecenter för ankomst, väntan och återvändande 13.10.2 Ersättning till kommuner för nyanlända invandrare Förslag: Kommunerna ska ersättas för initiala kostnader för- knippade med mottagandet av nyanlända invandrare genom en åldersdifferentierad schablonersättning för initiala kostnader för mottagande av nyanlända invandrare. Den nya schablonersätt- ningen ska ersätta dagens schablonersättning för mottagande. Ersättningen kompletteras med en ersättning för betydande vård- och omsorgskostnader. Ersättningarna för initiala kostnader för ekonomiskt bistånd till nyanlända personer, ekonomiskt bistånd, stöd och hjälp i boendet, tomhyra, vissa särskilda kostnader, varaktig vård och kostnader för äldre, sjuka och funktionshindrade ska avskaffas. Beträffande schablonersättningen för ensamkommande unga ska kravet på erhållen studiehjälp tas bort som rätten till ersättning begränsas till ensamkommande unga som har fyllt 18 men inte . Ersättningarna för försörjningsstöd för ensam- kommande unga och särskild förordnad vårdnadshavare för kom- munmottagna ensamkommande barn ska avskaffas. De ersättningar som administreras av länsstyrelserna ska av- skaffas. Länsstyrelserna ska i stället disponera medel för att stimulera kommuner till att ta fram kostnadseffektiva boende- former för nyanlända och utveckla kapacitet att klara av till- fälliga ökningar av mottagandet. Bedömning: Grundersättningen ska finnas kvar. Utöver vad som angivits ovan ska inga förändringar göras av ersättningarna för ensamkommande barn och unga med uppehållstillstånd. Precis som med utredningens huvudförslag har länsstyrelserna en viktig strategisk roll i mottagandet. Men inriktningen på detta upp- drag skiljer sig åt med det alternativa upplägget. Med det alternativa upplägget finns inget behov av att länsstyrelserna ska verka för att kommuner tar fram kostnadseffektiva boendeformer för asylsök- ande och har kapacitet att klara av tillfälliga ökningar av mottagan- det. I stället bör länsstyrelserna verka för att kommunerna skapar beredskap och tillräcklig kapacitet att snabbt ta emot vissa ny- anlända invandrare efter anvisning. För detta ändamål bör länsstyr- Mottagandecenter för ankomst, väntan och återvändande elserna disponera utvecklingsmedel som kommunerna kan ansöka om. I jämförelse med de medel som länsstyrelserna disponerar innebär det en avgränsning: Länsstyrelserna ska inte disponera medel för att skapa samverkan för att underlätta etablering. Därtill innebär förändringen ett tydligare fokus på beredskap att ta emot nyanlända snabbt efter anvisning. I övrigt är förslagen identiska med det som presenterats i utred- ningens huvudförslag. För motiv till förslaget och övriga bedöm- ningar hänvisar vi till avsnitt 10.1.6. 13.10.3 Ersättning till landsting för asylsökande med flera Förslag: Ersättningen för hälsoundersökning för asylsökande ska betalas ut utan ansökan. De separata ersättningarna för förvarstagna ska avskaffas, och schablonersättning för hälso- och sjukvård samt ersättningen för kostnadskrävande vård ska även omfatta förvarstagna. En bestämmelse om återkrav och återbetalning införs för ersättningar till landsting för asylsökande med flera. Förslaget är identiskt med det som presenterats i utredningens huvudförslag. För motiv till förslaget och överväganden hänvisar vi till avsnitt 10.1.7. 13.10.4 Ersättning till landsting för nyanlända invandrare Förslag: Ersättningarna för varaktig vård ska avskaffas även för landstingen. Även ersättningen för betydande extraordinära kost- nader för vårdinsatser till personer med uppehållstillstånd ska av- skaffas. Landsting ska i stället ersättas genom en ersättning för betydande vård- och omsorgskostnader. Ersättningen för hälsoundersökning av personer med uppe- hållstillstånd ska betalas ut utan ansökan för vidarebosatta och anhöriga till asylsökande som är mottagna i en kommun. Mottagandecenter för ankomst, väntan och återvändande Förslagen är identiska med det som presenterats i utredningens huvudförslag. För motiv till förslaget hänvisar vi till avsnitt 10.1.8. 13.10.5 Motiv för målpeng saknas Vi bedömer att förslaget om ett generellt statsbidrag som ersätter kommunerna i förhållande till sin måluppfyllelse i mottagandet av asylsökande (målpeng) inte är motiverat i ett system där staten står för boende för samtliga asylsökande. Även om det är av yttersta vikt att kommuner skyndsamt tar emot nyanlända i ett system där staten ordnar boende åt samtliga asylsökande, blir staten inte helt beroende av kommunerna för att ordna boende åt asylsökande. Motivet för en målpeng försvinner därmed. 14Konsekvensbeskrivningar av utredningens alternativa upplägg I detta kapitel redovisar vi konsekvensbeskrivningar av utredning- ens alternativa upplägg. Kapitlet fokuserar på skillnaderna i konse- kvenser mellan utredningens huvudförslag och utredningens alter- upplägg. 14.1Utredningens förslag i korthet alternativa upplägg syftar till att skapa ett sammanhållet system som främjar snabb etablering och skyndsamt återvändande. Till skillnad från utredningens huvudförslag syftar det alternativa upplägget inte till att uppnå ett jämnare mottagande av asylsökande. Förslagen kan sammanfattas i följande punkter: Det ska vara obligatoriskt för asylsökande att bo i ett mottagandecenter det finns behov av personlig inställelse för att säkerställa en rätts- säker och snabb asylprövning. Det ska vara obligatoriskt även för asylsökande med ett verkställbart avlägsnandebeslut att bo i ett mottagandecenter under den lagstadgade fristen för avresa. Asylsökande som inte följer detta har inte rätt till dagersättning. i mottagandecentret ska kartlägga den asylsökandes utbildning och yrkes- erfarenheter. De asylsökande ska även få samhällsinformation och erbjudas en hälsoundersökning. Dagersättningen ska kunna sättas ned för asylsökande som inte deltar i obligatoriska insatser. •Väntan med etableringsfrämjande insatser. Asylsökande som bor i ett mottagandecenter och som har undantag från kravet på arbetstillstånd ska erbjudas att delta i undervisning i svenska och Konsekvensbeskrivningar av utredningens alternativa upplägg insatser som syftar till att ge kunskap om och kontakter med den svenska arbetsmarknaden. Individer för vilka beslut i asyl- ärendet har dröjt mer än ska erbjudas att delta i aktiviteter som motverkar passiv väntan. får anvisa en kommun innan den asylsökande har fått uppehållstillstånd. Asylsökande ska dock inte tas emot i en bosättningskommun förrän indi- viden har fått ett uppehållstillstånd. Anvisad kommun ska ta emot en nyanländ invandrare från att kommunen fick del av anvisningen. •Social prövning av eget boende. Asylsökandes möjlighet att ordna eget boende begränsas genom att en modell med social prövning införs. Prövningen ska bara ske i kom- muner som ansökt om det och där vissa kriterier är uppfyllda. Ett nytt och förenklat system för ersätt- ning till kommuner och landsting införs. Genom ersättnings- systemet ska staten ersätta kommunsektorn för kostnader för mottagandet av asylsökande och för initiala kostnader för mot- tagandet av nyanlända. Långsiktiga och strukturella kostnader som uppstår till följd av flyktinginvandringen ska hanteras av systemet för kommunalekonomisk utjämning. Precis som för utredningens huvudförslag presenterar vi ett räkne- exempel på förslagens effekter. Även här utgår räkneexemplet från vad effekten skulle bli om förslaget var fullt infört . När det gäller antaganden om boendemixen antar vi att den obliga- toriska ankomst- respektive avresetiden i mottagandecentret har samma effekt som ankomst- och avresecentret. Beträffande inskrivna som inte befinner sig i ankomst- eller avresefasen antar vi att de Konsekvensbeskrivningar av utredningens alternativa upplägg som enligt prognos skulle bo i ett statligt anläggningsboende kom- mer att bo i ett mottagandecenter. Vi tror inte att mottagandecenter är tillräckligt attraktiva för att förmå asylsökande att välja bort eget boende. Det är en skillnad mot utredningens huvudförslag där vi tror att möjligheten att erbjudas boende i en kommun där man kan påbörja sin etablering kommer att ha den effekten. Antagandena beträffande förslaget om social prövning är desamma som för utredningens huvudförslag, förutom att det antas finnas fler i eget boende som omfattas av förslaget. Därmed blir effekten av förslaget större. Slutligen antas förslaget om snabbare anvisning minska antalet inskrivna i mottagandesystemet som väntar på en anvisning med drygt 60 procent.1 Den samlade effekten av antagan- dena ovan på boendemixen redovisar vi i tabell 14.1. Tabell 14.1 Räkneexempel – Inskrivna i mottagandesystemet 2020 Antaget antal inskrivna i mottagandesystemet (exklusive ensamkommande barn) om förslagen genomförs Källa: Utredningens beräkningar. Dimensionering av platser och dygnskostnader Mottagandecentren kommer inte att vara lika känsliga för säsongs- visa variationer som ankomstcentren. Anledningen är att mottagande- centren har fler platser, vilket gör det lättare att hantera tillfälliga inströmningar. Å andra sidan är ett system med stora mottagandecenter mer känsligt för avvikelser från prognos jämfört med utredningens huvud- förslag. kan inte förlita sig på att kommuner 1 Baserat på att anvisningen tar i stället . Konsekvensbeskrivningar av utredningens alternativa upplägg ordnar boende åt vissa asylsökande utan samtliga asylsökande måste kunna inrymmas i det statliga boendet. Vidare torde långa kon- traktstider för mottagandecentren medföra att möjligheten att snabbt öppna och stänga anläggningar blir mer begränsad än . En lägre beläggningsgrad än i prognosen är därför motiverad. I vårt räkneexempel har vi därför utgått från en beläggningsgrad om för mottagandecentren. Antagandet baserar sig på en be- läggningsgrad om (motsvarande prognosen ) för ankomstfasen och avresefasen, och en beläggningsgrad om 70 pro- cent för väntefasen. Dygnskostnaden för mottagandecenter antas vara densamma som dygnskostnaden för korridorsboenden (138 kro- nor per plats och dygn). Till skillnad från ankomstcenter har mot- tagandecenter självhushåll. Dygnskostnaden för själva boendet blir därför lägre, som dagersättningen blir högre (per inskriven och dygn, jämfört med per inskriven och dygn). Den totala dygnskostnaden vid full beläggning blir dock lägre, eftersom den extra ersättningen är mindre än kostnaden för kost (per plats och dygn jämfört med per plats och dygn). I tabell 14.2 redovisar vi antalet platser enligt Migrations- verkets prognos och enligt vårt räkneexempel. Jämfört med utred- ningens huvudförslag är den stora skillnaden att de asylsökande som bor i ett kommunalt asylboende i stället bor i mottagandecenter. Andelen som bor i ett eget boende är också något högre med ut- redningens alternativa upplägg. Konsekvensbeskrivningar av utredningens alternativa upplägg Tabell 14.2 Räkneexempel – Platser i mottagandesystemet 2020 Antalet inskrivna och platser i mottagandesystemet (exklusive ensamkommande barn) Eget boende (EBO) korridor (ABK) Steg 1/2 Källa: och utredningens beräkningar. Kommentar: I beräkningen av antalet platser har utredningen antagit en beläggningsgrad om för mottagandecenter. När det gäller kostnader för insatser till asylsökande och nya upp- gifter för myndigheter gör vi samma antaganden om styckkost- nader som för utredningens huvudförslag. Målgruppen skiljer sig dock åt något, då asylsökande som bor i eget boende inte omfattas av de etableringsfrämjande insatserna i det alternativa upplägget. 14.2.2Konsekvenser för statens finanser I tabell 14.3 redovisar vi effekterna på utgifterna för staten för ut- redningens alternativa upplägg enligt vårt räkneexempel. Samman- taget visar vårt räkneexempel att förslagen kommer att öka statens utgifter med , vilket är knappt 30 miljoner kro- nor mer än med utredningens huvudförslag. Skillnaden ska dock inte överdrivas, då den är känslig för ändrade beräkningsantaganden. Konsekvensbeskrivningar av utredningens alternativa upplägg Det alternativa upplägget medför lägre kostnader under ankomst- fasen. Orsaken är att dygnskostnaden blir lägre till följd av att själv- hushåll tillämpas i mottagandecentret och till följd av att belägg- ningsgraden är högre. Under väntefasen blir kostnaden högre med det alternativa upplägget, eftersom dygnskostnaden är högre i mot- tagandecentret än den antagna platsersättningen för kom- munala asylboenden. Den högre andelen i eget boende med det alter- upplägget har motsatt effekt, men är inte tillräcklig för att kompensera för den högre dygnskostnaden under väntefasen. Under avresefasen blir kostnaderna desamma. Jämfört med nuvarande ordning innebär det alternativa upplägget främst kostnadsökningar genom att dygnskostnaderna för mottag- andecentret är högre än dygnskostnaderna för befintligt boende- bestånd, som till stor del består av lägenhetsboenden. De etable- ringsfrämjande insatserna och den minskade andelen i eget boende är också viktiga förklaringar till kostnadsökningen i räkneexemplet. SOU 2018:22 Konsekvensbeskrivningar av utredningens alternativa upplägg Tabell 14.3 Räkneexempel – Förändringar av utgifter för staten 2020 Högre dygnskostnad och lägre beläggningsgrad än i befintligt boendebestånd