sou · H6B319 · 2018-03-06 00:00:00 — Man ville uppnå en systematisk, hållbar och forskningsbaserad verksamhetsutveckling som stärker kopplingen mellan praktik, beprövad erfarenhet och forskningsresultat och skapar en mer likvärdig och tillgänglig lärmiljö där alla barn och elever kan vara delaktiga i lärandet och gemenskapen. Utvecklingsarbetet omfattade fyra förskolor, tre låg- och mellanstadieskolor och tre högstadieskolor. Det utgick från behov som hade identifierats i organisationen, bl.a. att skillnaderna i förutsättningar för elevers lärande i och mellan skolor var för stora och att det systematiska kvalitetsarbetet inte var tillräckligt bra, vare sig på central nivå eller på enhetsnivå. Inom ramen för projektet, ”Lärande och inflytande på riktigt – när olikhet är ”, utforskade man ett gemensamt ramverk som kan tillämpas i verksamhetsutvecklingen på alla nivåer i organisationen. Tillsammans skapade man strukturer och processer, en samsyn och ett gemensamt språkbruk samt en reflekterande kultur som involverar alla och leder till utveckling av den pedagogiska verksamheten som kontinuerligt dokumenteras och utvärderas. Denna modell för verksamhetsutveckling används nu i stads förskolor och skolor. 8.4Vad gynnar långsiktig samverkan? Ett av utredningens frågeområden var satt i syfte att förstå vad, eller vilka faktorer, som påverkar långsiktigheten i samverkan om praktiknära forskning. Utredningen har identifierat att följande förhållanden underlättar samverkan. Gemensamt syfte och sammanhang Långsiktighet förutsätter att samverkan har ett tydligt syfte – i detta fall ett gemensamt ansvar för att utveckla skolan och lärarutbildningen. Ingår samverkan dessutom i ett större sammanhang, som t.ex. ett övergripande mål att utveckla kunskap och kompetens i en hel region, är långsiktigheten bättre säkerställd. Parterna behöver sätta tydliga, gemensamma och långsiktiga mål om vad som ska åstadkommas med samverkan. Detta bidrar till att insatserna blir fokuserade och att målen kan utgöra grunden för kontinuerlig utvärdering av samverkan. Kartläggning av befintlig samverkan kring praktiknära forskning Förankring av samverkan i den egna organisationen Samverkan underlättas om den ligger i linje med och ses som en del av det ordinarie arbetet. Det måste finnas organisatoriska förutsättningar (kompetens, anställningar, rutiner, etc.) som inte är tillfälliga utan en del av infrastrukturen. Samverkan behöver vara förankrad på ledningsnivå. Ledningen måste prioritera samverkan, bl.a. genom att avsätta tillräckliga resurser för den. Samverkan kan vara mer eller mindre formellt reglerad. Om samverkan är formaliserad kan det ge stadga åt arbetet. Att ha ett formellt avtal i grunden kan vara en fördel. Det är viktigt att personerna i styrgruppen eller styrelsen har ledande befattningar i sina respektive hemmaorganisationer. En grundfinansiering krävs för att kunna ha en tillräcklig bemanning och kontinuitet i verksamheten. Ett väl definierat samverkansområde, som inte är för stort, kan göra det lättare att ta ett ansvar för gemensamma mål. Tillit och en jämbördig relation Långsiktig samverkan förutsätter tillit och en jämbördig relation mellan parterna. Att bygga tillit är ett långsiktigt arbete. Det måste finnas en ömsesidighet – samverkan ska gynna båda parter. Det behöver finnas en öppen dialog och en delaktighet hos båda parterna. Samverkan på flera plan och i flera nivåer En långsiktig samverkan kräver att flera organisationsnivåer hos respektive part samverkar. Samverkar dessutom flera skolhuvudmän med varandra gynnas långsiktigheten i samverkan mellan parterna. Hos skolhuvudmännen behöver alla nivåer (den politiska nivån, förvaltningsnivån och verksamhetsnivån) samlas kring denna samverkan. Det förutsätter återigen att det finns en tillit mellan nivåer- Kartläggning av befintlig samverkan kring praktiknära forskning På samma sätt är det också en fördel om lärosätena etablerar samverkan med varandra. Behov av forskningsstöd i utvecklingsarbetet Det är viktigt att utvecklingsarbetet har en naturlig utgångspunkt i forskningen och att forskningen utgår från verksamhetens frågeställningar. Utvecklingsarbete och forskning ska inte skiljas åt utan integreras med varandra. (Se också kapitel 10 om användningen av forskningen.) En förutsättning för långsiktig samverkan är att forskningsresurser särskilt riktas till den praktiknära forskningen. 9Praktiknära forskning ur ett processperspektiv I utredningens direktiv ställs ett antal utgångspunkter för den praktiknära forskningen upp: •att forskningsfrågorna formuleras utifrån professionens behov av kunskap om lärande och undervisning •att forskare och lärare eller förskollärare bedriver forskningen tillsammans •att undervisningen i skolan och inom lärar- och förskollärarutbildningarna utvecklas och förbättras för att stärka barns, elevers och studenters lärande. Utifrån detta har utredningen sett på den praktiknära forskningen ur ett processperspektiv och identifierat ett antal steg som karakteriserar den praktiknära forskningsprocessen: formulering av forskningsfrågan, forskningens finansiering, forskningens genomförande, forskningens delning och spridning och forskningens användning. Nedan kopplas stegen till de exempel som utredningen funnit i sin kartläggning och samverkansformerna i de olika stegen kommenteras särskilt. Graden av samverkan varierar mellan stegen (se figur 9.1). Genom att gemensamt inventera vilken samverkan som behöver finnas i de olika stegen och i vilken omfattning kan lärosäten och skolhuvudmän utveckla formerna för samverkan tillsammans. Praktiknära forskning ur ett processperspektiv I ett första steg formuleras forskningsfrågan gemensamt av praktiker och forskare. Det förutsätter att det finns en plats där verksamma i skolan och forskare kan mötas. RUC, eller motsvarande organ, har ofta i uppgift att ordna mötesplatser för forskare och skolhuvudmän. Ett exempel är FoSam (Forum för samverkan) vid som använder ett koncept för möten mellan forskare och verksamhet som kallas AIMday.1 En erfarenhet från dessa möten är att det bör finnas möjlighet till finansiering för förstudier. För lärosätet kan det vara ett sätt att initiera projekt i samverkan med skolhuvudmän. Formuleringen av forskningsfrågan bygger i sin tur på att huvudmannen har identifierat ett problem inom ramen för sitt systematiska kvalitetsarbete. Det arbetet ska bedrivas på såväl huvudmannanivå som skolenhetsnivå. På huvudmannanivå har utredningen mött flera exempel på FoU-enheter hos kommunala skolhuvudmän som är ett kvalificerat stöd, inte minst processtöd, i det utvecklingsarbete som bedrivs. Utredningen vill här peka på de möjligheter som finns för huvudmän att samverka med varandra kring det systematiska kvalitetsarbetet, som t.ex. i projektet 1 AIMday (Meeting ) är ett registrerat varumärke från . Praktiknära forskning ur ett processperspektiv Great To Excellent i . På enhetsnivå är skolledaren en nyckelperson i arbetet med att förbättra verksamheten. Utredningen vill betona vikten av samverkan även på skolenhetsnivå i dessa frågor, som t.ex. när rektorerna i gemensamt beslutar vilka uppdrag kommunens Kvalitetsteam ska åta sig (se avsnitt 6.2). En forskningsfråga kan också formuleras utifrån professionens behov av kunskap. Inom STLS (Teaching & Learning Studies) är det den enskilde läraren som initierar ett FoU-projekt för att utveckla sin undervisning. Handledning ges av en vetenskaplig ledare från . Projektet planeras och genomförs på skolan som en del av skolans utvecklingsarbete. Utredningen ser att STLS organisation med FoU-projekt inom ämnesdidaktiska nätverk kan fungera som modell för andra huvudmän eller huvudmän i samverkan på lokal eller regional nivå. En mycket viktig del i formuleringen av forskningsfrågan är att undersöka vilken forskning som redan finns. Det förutsätter tillgång till forskningsdatabaser. Att ta vara på befintlig kunskap kräver både tid och kunskap. Även här är huvudmännens FoU-enheter viktiga, liksom forskarna på lärosätena. Utredningens kartläggning har visat på exempel där lärosäte och skolhuvudmän finansierar den praktiknära forskningen tillsammans. Man har på olika sätt skapat gemensamma resurser för detta ändamål, t.ex. Skolforskningsfonden vid Pedagogiskt utvecklingscentrum (PUD), Samverkanscheckar vid Forum för samverkan (FoSam) på och forskningsplattformen Lärande i samverkan vid (som är under uppbyggnad). Det visar tydligt att den praktiknära forskningen är en gemensam angelägenhet för båda parter. Inom den praktiknära forskningen bedriver lärosäten och skolhuvudmän forskningsprojekten tillsammans. Ytterst är det en fråga om samverkan mellan forskare och praktiker som deltar i projekten. Praktiknära forskning ur ett processperspektiv sådan forskningssamverkan förutsätter tillit och en jämbördig relation även på individnivå. Den minsta samverkansenheten är det enskilda forskningsprojektet. Projektet kan genomföras i samverkan med en eller flera skolor eller förskolor. Det kan vara knutet till en enskild forskare, en forskargrupp eller en forskarmiljö. Utredningens kartläggning har visat på exempel med regionala respektive lokala skolutvecklingsprojekt. Utredningen menar att frågan om ett projekts skala eller skalbarhet är viktig. För en systematisk kunskapsuppbyggnad är det bra om projektet är en del i en större helhet. Att ha en lokal, regional och nationell bild av den forskning som pågår, och som har gjorts tidigare, är viktigt, anser utredningen, för att så långt möjligt säkerställa att de forskningsresurser som finns används effektivt. 9.4Forskningens delning och spridning Att forskningsresultaten delas är nödvändigt för en systematisk kunskapsuppbyggnad. Ett vanligt sätt är att de publiceras i en vetenskaplig tidskrift. ”Forskning om undervisning och lärande” är en sådan tidskrift om praktiknära forskning. Tidskriften är öppen för alla och artiklarna granskas inom ramen för ett peer review-förfarande.2 Den som får medel från t.ex. Skolforskningsfonden ska redovisa sina resultat i rapportserie Kultur och lärande och publicera dem i forskningsdatabasen (Digitala Vetenskapliga Arkivet).3 Forskningsresultaten sprids också genom årliga skolforskningskonferenser, t.ex. Lärarnas forskningskonferens som anordnas av Teaching & Learning Studies och Forskning pågår! som anordnas av , och genom den traditionella seminarieverksamheten på universitet och högskolor (det är t.ex. ett krav för den som får medel från Skolforskningsfonden). 2Tidskriften ges ut av i samverkan med vetenskapliga råd och Lärarförlaget. Artiklarna finns endast elektroniskt på tidskriftens webbplats. 3DiVA är en öppen gemensam söktjänst och ett öppet arkiv för svenska vetenskapligt granskade forskningspublikationer samt studentuppsatser producerade vid 37 lärosäten och forskningsinstitutioner. Den innehåller referenser samt i vissa fall artiklar och avhandlingar i fulltext. Praktiknära forskning ur ett processperspektiv Många skolhuvudmän har en pedagogisk webbplats, t.ex. Pedagog , Pedagog och , där man kan presentera resultat från forskningsprojekt. När det gäller forskningsresultatens användning inom skolan respektive lärarutbildningen kan utredningen konstatera att skolhuvudmännen verkar vara mer benägna att använda forskningsresultat för att utveckla verksamheten. Ett frågeområde i utredningens kartläggning har varit hur praktiknära forskning används i arbetet med att utveckla lärar- och förskollärarutbildningarna. Svaret har ofta varit att forskningsresultaten kommer direkt in i undervisningen på utbildningen genom läraren och kurslitteraturen. Till exempel ser vid att forskning, lärarutbildning och lärarfortbildning kan befrukta varandra. Inom fortbildningen får lärarna ta del av forskning som de använder för att utveckla konkreta aktiviteter i klassrummet. Lärarnas erfarenheter återges sedan av forskarna/lärarutbildarna i undervisningen på lärarutbildningen och i andra fortbildningar. praktiknära forskning är inriktad mot att vara ett stöd för förbättrad undervisning och inlärning i klassrummet, och det återspeglas i val av forskningsprojekt och i projektens utformning. Man strävar efter att de tre delarna forskning, utveckling och praktik ska vara i balans inom utbildningsvetenskapen, som de är inom medicin, naturvetenskap och teknik. I kapitel 10 om användningen av praktiknära forskning beskrivs utredningens syn på ett lärande förbättringsarbete närmare. 10Användning av praktiknära forskning till förbättring och utveckling Utredningen har haft som utgångspunkt att förstå hur samverkan kring praktiknära forskning, mellan skolhuvudmän och lärosäten med förskollärar- och lärarutbildningar, används för att bidra till konkret förbättringsarbete avseende utveckling av lärande såväl i skolan som i lärarutbildningarna. Detta kontinuerliga förbättringsarbete mellan samverkansparterna illustreras med hjälp av den så kallade förbättringsloopen (se figur 10.1). Användning av praktiknära forskning till förbättring och utveckling Denna samverkan bör vara grundad i jämbördiga symmetriska relationer med gemensamma åtaganden som avser att främja förbättringsarbetet i båda verksamheterna. För att få till stånd en kunskapsutveckling som kan bli en del av såväl lärandet som skolutvecklingen och utvecklingen av lärarutbildningarna och lärarprofessionen behöver lärare, forskare och lärarstudenter involveras i den praktikutvecklande forskningens olika faser i en förankrad praktik, dvs. i skolan/lärandemiljön. Den praktiknära forskningen syftar till att bidra till förståelse av lärandeprocesser inom olika kunskapsområden och hur lärare kan främja dessa. En direkt jämförelse kan göras med den kliniska forskningen och dess roll inom vård och medicin, som brygga mellan grundforskning och den professionella yrkesutövningen. På samma sätt ska den praktiknära forskningen bidra till utvecklingen av lärarnas professionella verksamhet och deras professionsansvar för den pedagogiska utvecklingen i skolan. Detta förutsätter en fortsatt riktad satsning på kunskapsuppbyggnaden av den praktiknära forskningen genom exempelvis ämnesdidaktisk forskning och utbildning, med särskild inriktning på att förstå hur undervisning utvecklas och förbättras för att öka barns, elevers och studenters lärandeutveckling och måluppfyllelse. Utredningen ser att dessa moment särskilt ska integreras i den verksamhetsförlagda utbildningen såväl i övningsskolor som i övriga skolor, där lärarstudenter har möjlighet att själva och tillsammans med lärare delta, pröva och förstå hur praktikutvecklande forskning kan driva förbättringsarbete. 10.1Ett kontinuerligt lärande är grunden för förbättring En lärande organisation kännetecknas av att organisationen kontinuerligt lär av sina erfarenheter i syfte att lösa sina uppgifter på ett bättre sätt. Lärandet sker ofta i parallell-processer på individ-, grupp- och organisationsnivå. Argyris & (1978) visar i modellen med single-loop learning och double-loop learning skillnaden mellan lärande för individen i förhållande till organisationen eller systemet. Single-loop learning innebär ett lärande där individen korrigerar sina brister eller rutiner för att förbättra sitt aktiva görande. Användning av praktiknära forskning till förbättring och utveckling loop learning är inte bara en korrigeringsprocess utan innebär att man ifrågasätter underliggande antagande eller arbetssätt och formulerar frågor som kan leda till att man betraktar sina handlingar ur ett helhetsperspektiv. Systematiseras detta arbetssätt kan förändring ske även på organisationsnivå och då ge en avsiktlig systemförbättring genom ändring av t.ex. policys och riktlinjer. Skolan bör värna om att vara en lärande organisation där ett systematiskt och väl fungerande kvalitetsarbete ses som en förutsättning för att skolans personal och verksamheten kontinuerligt ska utvecklas och förbättras. Kommuner och Landsting (SKL) lyfter fram skolans systematiska kvalitetsarbete och dess olika steg i ”skola” där följande komponenter anses särskilt väsentliga: arbeta med systematik och data från den egna undervisningen, prioritera få och långsiktiga utvecklingsområden utifrån lokala behov samt stärka tillit och kommunikation. I många svenska skolor används PDSA-verktyget för det systematiska kvalitetsarbetet och ibland även för förbättringsarbetet.1 Forskning visar dock att många PDSA-projekt som genomförs oftast greppar över alltför stora processer och att dokumentationen kring de genomförda PDSA-cyklerna saknas (et al ). För att PDSA-cyklerna ska inkluderas för lärande utveckling inom hela skolan, alternativt inom alla skolor i en kommun, måste ledningsnivån säkerställa att det finns den tid och det stöd som krävs vid allt förbättringsarbete. Timperley (2015) lyfter just modellen med ett cykliskt systematiskt undersökande, reflekterande och kollaborativt arbetssätt. Under förutsättning att den genomförs som en medveten parallellprocess (dvs. med både lärare och elever) leder modellen till att såväl elevers som professionellas lärandeprocesser stärks. 10.2Förbättringsarbete inom hälso- och sjukvård För de som arbetar i hälso- och sjukvård åligger det individen att dels verka i sin profession genom att göra sitt arbete på bästa sätt, dels utveckla det arbete och det system man verkar i, för att ta ansvar över att utveckla själva professionen (Neufeld & 1 PDSA = Plan, Do, Study, Act, dvs. planera, utföra, studera och agera. Användning av praktiknära forskning till förbättring och utveckling Detta är fullt överförbart till lärarprofessionen vilken ansvarar både för undervisningen och elevernas lärandeprocesser och för det kontinuerliga skolutvecklingsarbetet. I båda verksamheterna ställs stora krav på professionen och dess ansvar för ständigt förbättringsarbete som avser att gagna i det ena fallet patienter och i det andra barn, elever eller studenter. Såväl det professionella yrkesutövandet som förbättringsarbetet bör vara förankrade både i vetenskap och i beprövad erfarenhet. För att förena de två övergripande uppdragen har man inom hälso- och sjukvården öppnat sig för en kunskapsdomän, förbättringsvetenskap (improvement science), som inte traditionellt funnits med i hälso- och sjukvårdens kunskapsfält. Förbättringsvetenskap är tvärvetenskaplig och sträcker sig över flera kunskapsområden och handlar om hur förändring sker (et al ). Förbättringskunskapen är central och bygger enligt Deming (1993) på kunskap från fyra områden: förändringspsykologi, förståelse för variation, kunskapsteori och systemförståelse. Det krävs ett vetenskapligt angreppssätt grundat i förbättringsarbetet, då inte all utveckling leder till förbättring och i sämsta fall riskerar att orsaka försämring: ”All förbättring kräver förändring, men all förändring resulterar inte i förbättring” (Langley et al ).2 10.3Tre samverkande delar i ett sammanhållet lärandesystem (2016) ger i boken ”Utmärkt skolutveckling. Forskning om skolförbättring och måluppfyllelse” flera exempel på hinder och möjligheter i samarbetet mellan universitet och skolor när det gäller forskningens roll i skolutvecklingsarbete. Särskilt framhålls att skolutvecklingsstrategier som utnyttjar kombinationen av systemnivå- och skolnivåansatser tycks nå längre i sina ambitioner och resultat. Systemnivån kan tillhandahålla en övergripande vision som berör flera skolor i ett större område (t.ex. kommun, region eller land), uppföljning av förbättringsarbetet och stöd för att bygga upp skolors kapacitet. Skolnivån å sin sida kan 2 Utredningens översättning av följande citat: ”All improvement requires change, but not all change will result in improvement.” (Langley et al ). Användning av praktiknära forskning till förbättring och utveckling utifrån sina förutsättningar och behov utveckla samarbeten, genomföra egna studier och utvecklingsarbete. I en rapport från 2012 (2012/13:RFR10), ”Hur kan ny kunskap komma till bättre användning i skolan”, låg bl.a. en enkät till grund som avsåg att undersöka hur lärare och skolledare tar till vara kunskap från ny forskning. Av 3 000 tillfrågade lärare och skolledare besvarade enkäten. Här framkom att det är få skolor som har en plan för hur kunskapsimplementering ska gå till. Endast en fjärdedel av skolledarna och en av tio lärare uppger att det finns en sådan plan. Lärare hämtar ny kunskap främst från , kollegor och skolledningen. Skolledare har också som främsta källa, men söker kunskap även hos lärosätena och utbildningsförvaltningarna i hemkommunerna. Nio av tio lärare, och nästan lika många av skolledarna, anser att de inte får tillräckligt med tid för att nyttiggöra kunskap från ny forskning i sitt arbete. Underlättande för att ta till sig och använda forskning är att känna motivation och att syftet med den nya kunskapen är tydligt. Skolans komplexitet och utmaningar av kan direkt överföras till de utmaningar som vård och omsorg står inför. Kostnaderna i vården ökar och man har identifierat att man inte klarar att leverera god vård på ett tillfredsställande sätt. Inom forskningsprogrammet , som administreras av forskningsrådet Forte, konstaterar man att det finns ett för stort gap mellan vad man vet att man borde göra/hur man borde göra det och vad man faktiskt gör. Dessutom finns en alltför stor skillnad i utförande mellan olika vård- och omsorgsgivare. Även om stora summor läggs på grundforskning och klinisk forskning så menar man att utväxlingen är alldeles för dålig i att all denna kunskap når hela vägen fram till att gynna individen. Ny kunskap, och nya innovationer, genererar alldeles för lite värde för dem de är till för – oss människor. Här behövs ett kontinuerligt lärande där aktörer utvecklar en systematik i samverkan för att gemensamt leda förändring till förbättring. Återigen kan paralleller dras mellan utbildningssystemet och hälso- och sjukvården vad gäller behovet av att utveckla system för samverkan mellan stora verksamheter där kontinuerligt systematiskt kvalitetsarbete behöver sammankopplas till forskningsgrundat utvecklingsarbete för att åstadkomma reell förbättring för individer. Användning av praktiknära forskning till förbättring och utveckling Detta sätter fokus på behovet av forskning i utbildningssystemet direkt kopplad till (1) didaktik inom breda kunskapsfält, (2) hur lärande främjas under olika förutsättningar, (3) vilka indikatorer som visar på en förflyttning avseende lärprocesser och (4) studenter och lärares professionsutveckling. Det finns också ett behov av att stödja utveckling av området förbättringsvetenskap kopplat till hur resultat från praktikutvecklande forskning och systematiskt kvalitetsarbete används för lärande i hela utbildningssystemet. Utredningen kan konstatera att skolor som har ett väl fungerande systematiskt kvalitetsarbete kopplat till undervisning också har bättre förutsättningar att precisera forskningsfrågor vars resultat kan integreras i och bidra till elevers måluppfyllelse och skolans utvecklingsarbete. Genom att använda förbättringsvetenskap i undervisningen och i skolutvecklingsarbetet minimeras implementeringsfasen eftersom metoden bygger på ägarskap och involvering av lärarkåren (ibland även andra yrkesgrupper i skolan). Det säkerställer också ett iterativt arbetssätt där man använder den bästa och mest tillgängliga metoden i förändringsarbetet. SYSTEMATISKT KVALITETSARBETE för utveckling av lärande och undervisning PROCESS FÖR PRAKTIKUTVECKLANDE FORSKNING Användning av praktiknära forskning till förbättring och utveckling Utredningen har observerat vikten av att skolor/skolhuvudmän har processtöd för att samverka kring praktikutvecklande forskning för förbättring i undervisning för hela skolan/hela kommunen. Processtödet behövs för att (1) få ett systematiskt kvalitetsarbete på plats, (2) kunna initiera och precisera forskningsfrågor, (3) erhålla finansiering, (4) kunna genomföra forskningsprojekt i samverkan med forskare från lärosäten och slutligen (5) säkerställa utvärdering för att om möjligt kunna påvisa förbättring.