sou · H5B3115 · 2018-01-10 00:00:00 — Enligt utgör gröna obligationer mindre än en procent av den totala obligationsmarknaden. CBI har gjort uppskattningar som visar att gröna obligationer utgör en mindre andel av den totala finansieringen via obligationer Europeiska inve- steringsbanken (EIB) är enligt CBI:s data den hittills största emit- tenten med en total volym på t.o.m. och var den enskilt största emittenten . Före- tag, kommuner och banker utgör en växande andel och emitterar de sammantaget en större volym än de internationella finansiella institutionerna tillsammans. Den genomsnittliga löp- tiden har varierat mellan och . Av de emitterade gröna obligationerna t.o.m. är deno- minerade i dollar eller euro. Svenska aktörer engagerade sig tidigt på marknaden och bland emittenterna finns företag inom t.ex. fastighets- och energisektorn, kommuner, landsting och statliga bolag. Svenska försäkringsföretag och pensionsfonder var bland de första att investera i gröna obli- gationer. Den franska regeringen har offentliggjort planer på att emittera statliga gröna obligationer . Syftet är att finansiera projekt som ingår i statens program för långsiktiga investeringar. kan därmed bli den första stat som emitterar gröna obligationer. Marknaden för gröna obligationer fortsätter att expandera i snabb takt och intresset från investerare har vuxit kraftigt . Det genomförs en mängd offentliga, gröna projekt i regi av stat, landsting och kommuner samt statliga och kommunala bolag. Många av dessa projekt skulle kunna finansieras genom gröna obligationer. Mot denna bakgrund bör en analys göras av de sätt på vilka mark- naden för gröna obligationer kan främjas. Marknaden för gröna obligationer är fortfarande ung och det bör ingå att analysera och överväga ökad harmonisering och specifikt utvecklad standardiser- ing av metodval. Analysen bör vara inriktad på den svenska marknaden för gröna obligationer. Eftersom marknaden är global bör interna- förhållanden och standarder tas i beaktande. En utgångs- punkt bör vara att åtgärder för att främja den svenska marknaden också ska aktörer har varit drivande i att utveckla marknaden globalt och dessa erfarenheter bör också beaktas. En grundläggande förutsättning för att emittera gröna obliga- tioner är att det finns lämpliga gröna projekt. En angränsande fråge- ställning är därför vilka projekt som skulle kunna vara aktuella att finansiera med gröna obligationer samt hur processen skulle kunna se ut för att utvärdera sådana projekt. Det behövs därmed en analys och inventering av vilka möjliga projekttyper inom miljö- och klimat- området som skulle kunna finansieras genom gröna obligationer. Vidare behövs en analys av behovet av en struktur för att identifiera lämpliga projekt, med beaktande av att risken för s.k. green washing bör undvikas. Granskning av en oberoende part är central för att öka förtro- endet för gröna obligationer och för att säkerställa att avkastningen ligger i linje med investerarens önskemål. Det finns ett behov av processer och rutiner för granskning av en oberoende part (s.k. tredje- partsvalidering) av gröna obligationer. På marknaden finns olika lösningar och företag och organisationer som genomför tredje- partsvalidering. Marknaden bör mot den bakgrunden analyseras och behov av en struktur med processer och rutiner som kan fylla den uppgiften bör övervägas. Tillgång till god information, transparens och verifierbarhet bi- drar till att investerare ska kunna fatta välgrundade investeringsbe- slut, vilket i förlängningen även medför billigare upplåning för emittenter. Med beaktande av särdragen hos gröna obligationer bör utredaren analysera behovet av information för investerare. En utvecklad marknad för gröna obligationer syftar till att kana- lisera medel till finansiering av åtgärder för klimatet till miljömässig hållbarhet och därmed bidra till en hållbar finansmarknad. Analy- sen bör i första hand riktas mot gröna obligationer och närliggande finansieringslösningar, t.ex. gröna värdepapperiseringar. Under förutsättning att uppdraget kan redovisas bör utre- daren i den del det bedöms nödvändigt även behandla generella aspekter för att skapa en hållbar finansmarknad, t.ex. sociala aspekter. Såväl offentliga som privata projekt och finansieringslösningar ska inkluderas. I syfte att främja utvecklingen av en hållbar finansmarknad får utredaren i uppdrag att •analysera och lämna förslag på vilka sätt marknaden för gröna obligationer kan främjas, •analysera, och ta fram exempel på, vilka projekttyper som skulle kunna finansieras med gröna obligationer, •analysera och lämna förslag på en struktur med processer och kriterier som identifierar gröna projekt, med hänsyn tagen till risken för s.k. green washing, •analysera och lämna förslag på processer och rutiner för tredje- partsvalidering av gröna obligationer, och •analysera och lämna förslag på vilken information som investe- rare behöver för att fatta välgrundade investeringsbeslut. Utredaren ska lämna de författningsförslag som bedöms nödvän- diga. Om utredaren lämnar förslag om en statlig emission av gröna obligationer, ska ett sådant förslag vara förenligt med budgetlagens utformning, en effektiv statsskuldsförvaltning samt vara kostnads- neutralt. Uppdraget omfattar inte skattefrågor. En redovisning och motivering ska lämnas av vilka förslag som har övervägts, men avfärdats. Om utredarens förslag påverkar kostna- derna eller intäkterna för staten, kommuner, landsting, företag eller andra enskilda, ska en beräkning av dessa konsekvenser redovisas. Om förslagen innebär samhällsekonomiska konsekvenser i övrigt, ska dessa redovisas. Om förslagen innebär kostnadsökningar eller intäktsminskningar för staten, kommuner eller landsting, ska ut- redaren föreslå en heltäckande finansiering. Arbetet med konse- kvensanalysen ska löpa parallellt med det övriga arbetet. Samråd och redovisning av uppdraget Genomförandet av uppdraget ska ske i dialog med 2030-delegatio- nen (Fi 2016:01). Utredaren ska hålla sig informerad om och beakta relevant arbete som pågår inom , i de övriga nordiska länderna, inom EU och även marknadsutvecklingen globalt. Under genomförandet av uppdraget ska utredaren samråda med och inhämta upplysningar från och andra myn- digheter och organisationer som kan vara berörda av de olika sak- frågorna. Uppdraget ska redovisas . –en sammanhållen politik för arbete, hållbar tillväxt och välfärd. 2.Kraftsamling för framtidens energi. 3.Karens för statsråd och statssekreterare. 4.För en god och jämlik hälsa. En utveckling av det folkhälsopolitiska ramverket. 5.Svensk social trygghet i en globaliserad värld. Del 1 och 2. 7.Straffprocessens ramar och domstolens beslutsunderlag i brottmål – en bättre hantering av stora mål. 8.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2017. Kärnavfallet – en fråga i ständig förändring. 9.Det handlar om oss. –unga som varken arbetar eller studerar. 10.Ny ordning för att främja god sed och hantera oredlighet i forskning. Volym 1 och 2. 12.Att ta emot människor på flykt. 13.Finansiering av infrastruktur med privat kapital? 16.Sverige i –2014. 17.Om oskuldspresumtionen och rätten att närvara vid rättegången. Genomförande av EU:s oskuldspresumtionsdirektiv. 18.En nationell strategi för validering. 19.Uppdrag: Samverkan. Steg på vägen mot fördjupad lokal samverkan för unga arbetslösa. 20.Tillträde för nybörjare – ett öppnare och enklare system för tillträde till högskoleutbildning. Nationell kvalitetsplan för vård och omsorg om äldre personer. Del 1 och 2. 22.Från värdekedja till värdecykel – så får en mer cirkulär ekonomi. 24.Ett arbetsliv i förändring – hur påverkas ansvaret för arbetsmiljön? 25.Samlad kunskap – stärkt handläggning. På användarnas villkor. 27.Vissa frågor inom fastighets- och stämpelskatteområdet. 28.Ett nationellt centrum för kunskap om och utvärdering av arbetsmiljö. 30.En omreglerad spelmarknad. Del 1 och 2. –stärkt konkurrenskraft med kemikaliesmarta lösningar. 33.Stärkt ställning för hyresgäster. 34.Ekologisk kompensation – Åtgärder för att motverka nettoförluster av biologisk mångfald och ekosystem- tjänster, som behovet av markexploatering tillgodoses. 35.Samling för skolan. Nationell strategi för kunskap och likvärdighet. 36.Informationssäkerhet för samhälls viktiga och digitala tjänster. –förebygga, förhindra, upptäcka och beivra. 38.Kvalitet i välfärden – bättre upphandling och uppföljning. Kompletterande bestämmelser till EU:s dataskydds förordning. 40.För dig och för alla. 41.Meddelarskyddslagen – fler verksam- heter med stärkt meddelarskydd. 42.Vem har ansvaret? 43.På lika villkor! Delaktighet, jämlikhet och effektivitet i hjälpmedelsförsörj- ningen. 44.Entreprenad, fjärrundervisning och distansundervisning. 45.Ny lag om företagshemligheter. 46.Stärkt ordning och säkerhet i domstol. 47.Nästa steg på vägen mot en mer jämlik hälsa. Förslag för ett långsiktigt arbete för en god och jämlik hälsa. 48.Kunskapsbaserad och jämlik vård. Förutsättningar för en lärande hälso- och sjukvård. 49.EU:s dataskyddsförordning och utbildningsområdet. 50.Personuppgiftsbehandling för forskningsändamål. 51.Utbildning, undervisning och ledning – reformvård till stöd för en bättre skola. 52.Så stärker vi den personliga integriteten. 53.God och nära vård. En gemensam färdplan och målbild. 54.Fler nyanlända elever ska uppnå behörighet till gymnasiet. 55.En ny kamerabevakningslag. 56.Jakten på den perfekta ersättnings modellen. Vad händer med med arbetarnas handlingsutrymme? 57.Lag om flygpassageraruppgifter i brottsbekämpningen. 58.Amerikansk inresekontroll vid utresa från – så kan avtalen genom- föras. 59.Reglering av alkoglass m.fl. produkter. Förslag för en stärkt minoritetspolitik. 61.Villkorlig frigivning – förstärkta åtgärder mot återfall i brott. 62.Kärnavfallsrådets yttrande över SKB:s Fud-program 2016. –en tillsyn präglad av ansvar, respekt och enkelhet. –en utvärdering och utveckling av modellen med presumtionshyra. 66.Dataskydd inom verksamhetsområde – en anpassning till EU:s dataskyddsförordning. 68.Barnets rättigheter i ett straffrättsligt förfarande m.m. Genomförande av EU:s barnrättsdirektiv och två andra straffprocessuella frågor. –befogenheter och sanktionsmöjligheter. 70.Förstärkt skydd för uppgifter av betydelse för ett internationellt samarbete för fred och säkerhet som deltar i. 71.Bostäder på statens mark –en möjlighet? 72.Genomförande av vissa straffrättsliga åtaganden för att förhindra och bekämpa terrorism. 73.En gemensam bild av bostads‑ byggnadsbehovet. 74.Brottsdatalag – kompletterande lagstiftning. 75.Datalagring – brottsbekämpning och integritet. 76.Enhetliga priser på receptbelagda läkemedel. 77.En generell rätt till avtalssamverkan. 78.En sammanhållen budgetprocess. 79.Finansiering av public service – för ökad stabilitet, legitimitet och stärkt oberoende. 80.Stärkt integritet i Rättsmedicinal- verkets verksamhet. 82.Vägledning för framtidens arbetsmarknad. Bör avfallsför- bränning och utsläpp av kväveoxider från energiproduktion beskattas? 84.Uppehållstillstånd på grund av praktiska verkställighetshinder och preskription. 85.Rekrytering av framtidens domare. 86.Hyresmarknad utan svarthandel och otillåten andrahandsuthyrning. 87.Finansiering, subvention och pris- sättning av läkemedel – en balansakt. Förslag för en stärkt minoritetspolitik. –ett viktigt verktyg i kampen mot allvarlig brottslighet. 90.Makars, registrerade partners och sambors förmögenhetsförhållanden i internationella situationer. 91.Nationella minoritetsspråk i skolan –förbättrade förutsättningar till undervisning och revitalisering. Förslag för stärkt ställning och bättre levnadsvillkor. Om utlänningars rätt att vistas i , inre utlänningskontroller och missbruk av identitetshandlingar. –en översyn av reglerna. 95.Ett land att besöka. En samlad politik för hållbar turism och växande besöksnäring. 96.Utvidgat hinder mot erkännande av utländska barnäktenskap. –person uppgiftsbehandling. 98.Tidiga förhör – nya bevisregler i brottmål. –ett regelverk för dagens behov. 101.Jämställt föräldraskap och goda uppväxtvillkor för barn –en ny modell för föräldraförsäk- ringen. 102.Skatt på kadmium i vissa produkter och kemiska växtskyddsmedel. 103.Lagliga vägar för att söka asyl i EU. 104.Etikprövning – en översyn av reglerna om forskning och hälso- och sjukvård. 106.Nystart för byggstandardiseringen genom stärkt samverkan. 107.Slutrapport från Sverigeförhandlingen. Infrastruktur och bostäder – ett gemensamt samhällsbygge. 108.Lån och garantier för fler bostäder. 109.Servicekontor i ny regim. 110.Värna demokratin mot våldsbejakande extremism. Hinder och möjligheter. 111.För barnets bästa? Utredningen om tvångsåtgärder mot barn 112.Ett fönster av möjligheter. för barn i skyddat boende. 113.Alkoholreklam i sociala medier m.m. S. 114.reboot – omstart för den digitala förvaltningen. 115.Att främja gröna obligationer. Uppdrag: Samverkan. Steg på vägen mot fördjupad lokal samverkan för unga arbetslösa. Ett arbetsliv i förändring – hur påverkas ansvaret för arbetsmiljön? Ett nationellt centrum för kunskap om och utvärdering av arbetsmiljö. Vägledning för framtidens arbetsmarknad. Karens för statsråd och statssekreterare. [3] Vägskatt. Volym 1 och 2. Finansiering av infrastruktur med privat kapital? På användarnas villkor. Vissa frågor inom fastighets- och stämpel- skatteområdet. En omreglerad spelmarknad. Del 1 och 2. Kvalitet i välfärden – bättre upphandling och uppföljning. Jakten på den perfekta ersättningsmodel- len. Vad händer med medarbetarnas handlingsutrymme? En generell rätt till avtalssamverkan. En sammanhållen budgetprocess. Bör avfallsförbränning och utsläpp av kväveoxider från energi- produktion beskattas? Beräkning av skattetillägg – en översyn av reglerna. Skatt på kadmium vissa produkter och kemiska växtskyddsmedel. Servicekontor i ny regim. reboot – omstart för den digitala förvaltningen. Att främja gröna obligationer. Straffprocessens ramar och domstolens beslutsunderlag i brottmål – en bättre hantering av stora mål. Att ta emot människor på flykt. Om oskuldspresumtionen och rätten att närvara vid rättegången. Genomförande av EU:s oskuldspresumtionsdirektiv. [31] Stärkt ställning för hyresgäster. Informationssäkerhet för samhällsviktiga och digitala tjänster. – förebygga, förhindra, upptäcka och beivra. Kompletterande bestämmelser till EU:s dataskydds förordning. Meddelarskyddslagen – fler verksam- heter med stärkt meddelarskydd. Ny lag om företagshemligheter. [45] Stärkt ordning och säkerhet i domstol. [46] Så stärker vi den personliga integriteten. [52] En ny kamerabevakningslag. Lag om flygpassageraruppgifter i brotts- bekämpningen. Amerikansk inresekontroll vid utresa från – så kan avtalen genomföras. Villkorlig frigivning – förstärkta åtgärder mot återfall i brott. – en utvärdering och utveckling av modellen med presumtionshyra. Barnets rättigheter i ett straffrättsligt förfarande m.m. Genomförande av EU:s barnrättsdirektiv och två andra straffprocessuella frågor. Förstärkt skydd för uppgifter av betydelse för ett internationellt samarbete för fred och säkerhet som deltar i. Genomförande av vissa straffrättsliga åtaganden för att förhindra och bekämpa terrorism. Brottsdatalag – kompletterande lagstiftning. Datalagring – brottsbekämpning och integritet. Stärkt integritet i verksamhet. Uppehållstillstånd på grund av praktiska verkställighetshinder och preskription. Rekrytering av framtidens domare. Hyresmarknad utan svarthandel och otillåten andrahandsuthyrning. – ett viktigt verktyg i kampen mot allvarlig brottslighet. Makars, registrerade partners och sambors förmögenhetsförhållanden i inter nationella situationer. Om utlänningars rätt att vistas i , inre utlänningskontroller och missbruk av identitetshandlingar. Utvidgat hinder mot erkännande av utländska barnäktenskap. Tidiga förhör – nya bevisregler i brottmål. – ett regelverk för dagens behov. [100] Lagliga vägar för att söka asyl i EU. Förslag för en stärkt minoritetspolitik. Finansiering av public service – för ökad stabilitet, legitimitet och stärkt oberoende. en stärkt minoritetspolitik. Förslag för stärkt ställning och bättre levnadsvillkor. demokratin mot våldsbejakande extremism. Hinder och möjligheter. Kraftsamling för framtidens energi. Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2017. Kärnavfallet – en fråga i ständig förändring. Från värdekedja till värdecykel – så får en mer cirkulär ekonomi. – stärkt konkurrenskraft med kemikaliesmarta lösningar. Ekologisk kompensation – Åtgärder för att motverka nettoförluster av biologisk mångfald och ekosystemtjänster, sam- tidigt som behovet av markexploatering tillgodoses. Vem har ansvaret? yttrande över SKB:s Fud-program 2016. – en tillsyn präglad av ansvar, respekt och enkelhet. – en sammanhållen politik för arbete, hållbar tillväxt och välfärd. Bostäder på statens mark – en möjlighet? En gemensam bild av bostadsbyggnads‑ behovet. Ett land att besöka. En samlad politik för hållbar turism och växande besöksnäring. Nystart för byggstandardiseringen genom stärkt samverkan. Slutrapport från Sverigeförhandlingen. Infrastruktur och bostäder – ett gemensamt samhällsbygge. [107] Lån och garantier för fler bostäder. För en god och jämlik hälsa. En utveckling av det Svensk social trygghet i en globaliserad värld. Del 1 och 2. för vård och omsorg om äldre personer. Del 1 och 2. Samlad kunskap – stärkt handläggning. [25] För dig och för alla. På lika villkor! Delaktighet, jämlikhet och effektivitet i hjälpmedelsförsörjningen. Nästa steg på vägen mot en mer jämlik hälsa. Förslag för ett långsiktigt arbete för en god och jämlik hälsa. Kunskapsbaserad och jämlik vård. Förutsättningar för en lärande hälso- och sjukvård. God och nära vård. En gemensam färdplan och målbild. Reglering av alkoglass m.fl. produkter. Dataskydd inom verksamhetsområde – en anpassning till EU:s dataskyddsförordning. Enhetliga priser på receptbelagda läkemedel. Finansiering, subvention och prissättning av läkemedel – en balansakt. goda uppväxtvillkor för barn – en ny modell för föräldraförsäk- ringen. För barnets bästa? Utredningen om tvångsåtgärder mot barn i psykiatrisk tvångsvård. Ett fönster av möjligheter. – stärkt barnrättsperspektiv för barn i skyddat boende. Alkoholreklam i sociala medier m.m. [113] Det handlar om oss. – unga som varken arbetar eller studerar. Ny ordning för att främja god sed och hantera oredlighet i forskning. [10] En nationell strategi för validering [18] Tillträde för nybörjare – ett öppnare och enklare system för tillträde till hög skoleutbildning. Samling för skolan. Nationell strategi för kunskap och likvärdighet. Entreprenad, fjärrundervisning och distansundervisning. EU:s dataskyddsförordning och utbildningsområdet. Utbildning, undervisning och ledning – reformvård till stöd för en bättre skola. Fler nyanlända elever ska uppnå behörighet till gymnasiet. Nationella minoritetsspråk i skolan – förbättrade förutsättningar till undervisning och revitalisering. Etikprövning – en översyn av reglerna om forskning och hälso- och sjukvård. i –2014.