sou · H6B370 · 2018-09-06 00:00:00 — 3.om mottagaren genom att lämna oriktiga uppgifter eller på annat sätt har orsakat att stöd ur fonden har lämnats felaktigt eller med ett för högt belopp, 4.om stödet av något annat skäl har lämnats felaktigt eller med ett för högt belopp och mottagaren borde ha insett detta, eller 5.om mottagaren bryter mot villkoren i 3 §. Stöd till en lokal eller en anläggning ska återbetalas helt eller del- vis, om den säljs eller användningen av den ändras utan Arvsfonds- delegationens medgivande inom den tidsperiod som enligt 8 § första och andra stycket gäller för stödet. 15 § Om Arvsfondsdelegationen anser att det finns skäl att över- väga ett åläggande för mottagaren att betala tillbaka stöd ur fonden, ska ärendet överlämnas till Kammarkollegiet, som beslutar i frågan. Kammarkollegiet får, om det finns särskilda skäl, besluta att mottag- aren helt eller delvis befrias från återbetalningsskyldighet. 16 § Arvsfondsdelegationen beslutar om fördelning av stöd ur All- männa arvsfonden. Om det finns särskilda skäl får regeringen, efter förslag från Arvsfondsdelegationen, besluta att en annan myndighet ska fördela visst stöd. Vad som i 6, 8, 9, 12, 13 och 15 §§ föreskrivs om Arvsfondsdelegationen ska även gälla för en sådan myndighet. 17 § Regeringen utser ledamöterna i . I Arvsfondsdelegationen ska såväl ledamöter från , varav en är ordförande, som andra ledamöter ingå. En majo- ritet av ledamöterna ska utgöras av personer som inte arbetar i . Ledamöterna i ska ha god kunskap om barn, ungdomar eller personer som har funktionsnedsättning. 3 kap. Allmänna arvsfondens förvaltning Hanteringen av Allmänna arvsfondens egendom 1 § Allmänna arvsfondens egendom förvaltas av Kammarkollegiet, som en särskild fond. 2 § Fondens rätt till egendom bevakas av Kammarkollegiet. Kollegiet för fondens talan i mål och ärenden som rör fonden. 3 § Medel som tillfaller fonden ska överlämnas till Kammarkollegiet. Kammarkollegiet ska ta emot och granska redovisning för förvaltning av egendom som tillfaller fonden. 4 § Av de medel som har tillfallit fonden ska en tiondel läggas till fonden vid årets utgång. Den resterande delen och årets avkastning ska vara tillgängliga för utdelning från och med närmast följande år men får också läggas till fonden. 5 § Om ett testamente eller en gåva till förmån för Allmänna arvs- fonden har förenats med villkor, beslutar Kammarkollegiet om egen- domen ska tas emot. 6 § Testamente till någon annan än fonden får godkännas av Kammarkollegiet om det inte finns någon anledning till . Ett testamente, som kan antas vara ett riktigt uttryck för arvlåtarens yttersta vilja, får godkännas även om det finns anledning till . Kammarkollegiets redovisning till regeringen 7 § Kammarkollegiet ska till regeringen lämna en redovis- ning för förvaltningen av Allmänna arvsfonden som avser det senast avslutade räkenskapsåret. Redovisningen ska lämnas i samband med Kammarkollegiets årsredovisning. ska i enlighet med vad som föreskrivs i 5 § lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. granska redovisningen. 8 § Om det vid ett dödsfall inte finns någon annan arvinge än Allmänna arvsfonden eller om fonden är testamentstagare, ska den som har boet i sin vård anmäla detta till Kammarkollegiet. 9 § Om det vid ett dödsfall inte finns någon annan arvinge än All- männa arvsfonden eller om fonden är testamentstagare, ska Kammar- kollegiet förordna en god man att företräda fonden vid boutred- ningen. 10 § En god man behöver inte förordnas 1.om fonden har uteslutits från arv genom testamente och Kammarkollegiet bedömer att det inte finns någon anledning till klan- der, 2.om boet har större skulder än tillgångar och det inte behövs en god man för att ta vård om egendomen, eller 3.om egendom som har tillfallit fonden som legat utgörs av pengar. 11 § Om egendom har tillfallit fonden genom gåva som inte endast utgörs av pengar ska Kammarkollegiet förordna en god man att ta hand om egendomen. 12 § Kammarkollegiet ska övervaka att den gode mannen fullgör sina uppgifter. I fråga om god man enligt denna lag gäller vad som är föreskrivet om sysslomän i 18 kap. handelsbalken. Försäljning av Allmänna arvsfondens egendom, m. m. 13 § Kammarkollegiet beslutar om försäljning av fast egendom eller tomträtt som har tillfallit Allmänna arvsfonden. 14 § Annan lös egendom än tomträtt ska av den gode mannen säljas på offentlig auktion, om Kammarkollegiet inte medger annat. Fordringar får säljas endast om de inte kan drivas in. Om särskilda föreskrifter har lämnats genom ett testamente, ska de tillämpas. 15 § Om det i ett dödsbo finns egendom som förvaltas av en god man enligt 11 kap. 3 § och som har tillfallit fonden, gäller ifråga om egendomens försäljning 13 och 14 §§. 16 § Arv eller försäkringsbelopp, som har tillfallit Allmänna arvs- fonden, får helt eller delvis avstås till någon annan, om det med hän- syn till uttalanden av arvlåtaren eller till andra särskilda omständig- heter kan anses stämma överens med arvlåtarens yttersta vilja. Även i annat fall får arv eller försäkringsbelopp avstås till arvlåtarens sambo eller någon annan som har stått arvlåtaren nära, om det med hänsyn till mottagarens behov av egendomen eller av annan anledning kan anses skäligt. 17 § Arv som utgörs av egendom, vilken är av väsentlig betydelse från kulturhistorisk synpunkt eller från natur- eller kulturvårds- synpunkt, får avstås till en juridisk person som har särskilda förut- sättningar att ta hand om egendomen på lämpligt sätt. Om det finns särskilda skäl får ett belopp av det arv som tillfallit fonden tillsammans med sådan egendom avstås till mottagaren av denna att användas för sådana omedelbara åtgärder som är nödvän- diga för att bevara egendomen. 18 § Kammarkollegiet beslutar om avstående av arv och försäk- ringsbelopp. 19 § Den som vill att ett arv eller ett försäkringsbelopp som har tillfallit fonden ska avstås helt eller delvis, ska ansöka om detta hos Kammarkollegiet. Kammarkollegiet får uppdra åt att utreda frågan. En ansökan om arvsavstående ska göras senast efter döds- fallet eller efter det att arvet genom preskription har tillfallit fonden. Om ansökningen har kommit in för sent ska den avvisas. Regeringen meddelar föreskrifter om vilka länsstyrelser som ansva- rar för uppgifter enligt denna lag. 1 § Kostnader för fördelning av stöd ur Allmänna arvsfonden ska betalas ur fonden enligt de grunder som regeringen bestämmer. 2 § Kammarkollegiets kostnader för att förvalta och företräda fonden enligt denna lag ska betalas ur fonden enligt de grunder som reger- ingen bestämmer. 1 § Beslut enligt 2 kap. 13 § första stycket och Kammarkollegiets beslut enligt 2 kap. 15 § och 3 kap. 19 § andra stycket får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. I övrigt får beslut enligt denna lag inte överklagas. 2 § Regeringen ska före juni månads utgång lämna en redo- visning till för hur Allmänna arvsfonden har förvaltats och hur stöd från fonden har fördelats under föregående räkenskapsår samt ange den kommande inriktningen av stödet. Kammarkollegiets redovisning för förvaltningen av fonden ska fogas till regeringens redovisning till . 3 § När delgivning ska ske med Allmänna arvsfonden är chefen för , eller någon annan person som är behörig att ta emot delgivningen för Kammarkollegiets räkning, delgivningsmot- tagare. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Genom lagen upphävs lagen (1994:243) om Allmänna arvs- fonden. 3.Äldre föreskrifter gäller fortfarande i fråga om beslut om stöd som har meddelats före ikraftträdandet. 1.2Förslag till lag om ändring i (1949:381) Härigenom föreskrivs i fråga om (1949:381) att 15 kap. 10 § ska ha följande lydelse. Har egendom i dödsbo vilken Har egendom i dödsbo vilken har förvaltats av en god man som har förvaltats av en god man som avses i 11 kap. 3 § tillfallit All- avses i 11 kap. 3 § tillfallit All- männa arvsfonden, gäller i fråga männa arvsfonden, gäller i fråga lagen (1994:243) om lagen (2019:000) om Denna lag träder i kraft . 1Senaste lydelse 1994:1433. 1.3Förslag till förordning (2019:000) om Allmänna arvsfonden 1 § I denna förordning finns kompletterande bestämmelser till lagen (2019:000) om Allmänna arvsfonden. 1 § Arvsfondsdelegationen ska informera allmänheten om Allmänna arvsfondens ändamål och fondmedlens användningsområde. 2 § Arvsfondsdelegationen ska ha en samlad strategi för uppfölj- ning och utvärdering av beviljade stöd. Vid större utvärderingar ska, om det inte finns särskilda skäl, vetenskaplig expertis anlitas. 3 § Arvsfondsdelegationen leds av en nämnd. Nämnden består av en ordförande, en vice ordförande och högst fem andra ledamöter. Ledamöterna utses för högst med möj- lighet till nytt förordnande. 4 § Kammarkollegiet utför administrativa och handläggande upp- gifter åt Arvsfondsdelegationen. 5 § Arvsfondsdelegationen kan förordna sakkunniga för visst an- givet uppdrag. De sakkunniga har förslags- och yttranderätt i delegationen, men saknar rösträtt. 6 § Arvsfondsdelegationen är beslutför när ordföranden eller vice ordföranden och minst hälften av de övriga ledamöterna är närvar- ande. När ärenden av större vikt handläggs ska om möjligt samtliga ledamöter vara närvarande. 7 § Arvsfondsdelegationen får, utöver vad som framgår av 4 och 5 §§ myndighetsförordningen (2007:515), i arbetsordningen besluta om att lämna över till någon som utför administrativa och hand- läggande uppgifter åt delegationen enligt 4 § att 1.besluta i administrativa ärenden och ärenden som inte ska prövas i sak, 2.besluta om att godkänna redovisning som lämnas enligt 2 kap. 11 § lagen (2019:000) om Allmänna arvsfonden, och 3.pröva frågor om utlämnande av allmänna handlingar. 8 § Följande bestämmelser i myndighetsförordningen (2007:515) ska inte tillämpas på Arvsfondsdelegationen –7 § om medverkan i EU-arbetet och annat internationellt sam- arbete, –8 § om arbetsgivarpolitik, –15 § om beslutförhet, och –20 § tredje stycket om beslut utan föredragning. 9 § Förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunder- lag ska inte tillämpas på Arvsfondsdelegationen. 10 § Arvsfondsdelegationen ska före mars månads utgång lämna en verksamhetsberättelse till regeringen med en samlad redo- visning av myndigheters stödgivning ur fonden som avser det senast avslutade räkenskapsåret. Stöd ur Allmänna arvsfonden 1 § En ansökan om stöd ur Allmänna arvsfonden ska innehålla en beskrivning av 1.det ändamål (projekt) för vilket stöd söks, 3.tid och plats för genomförandet, 4.plan för dokumentation av projektet, och 5.de övriga uppgifter som behövs för prövning av ansökan. Till en ansökan ska i förekommande fall bifogas sökandens stadgar och senaste verksamhetsberättelse samt uppgifter om styrelsens sammansättning. 4 kap. Allmänna arvsfondens förvaltning Förvaltningen av Allmänna arvsfondens kapital 1 § Fonddelegationen inom Kammarkollegiet beslutar om lång- siktig placeringsinriktning, ramar och riktlinjer för hantering av risker samt andra strategiska frågor för förvaltningen av Allmänna arvs- fondens kapital. 2 § Redovisningen som föreskrivs i 3 kap. 7 § lagen (2019:000) om Allmänna arvsfonden ska även innefatta en balansräkning, en resul- taträkning och noter upprättade i enlighet med årsredovisningslagen (1995:1554). Vid upprättandet av balansräkning, resultaträkning och noter ska Allmänna arvsfonden betraktas som en sådan stiftelse som tillgodo- ser sitt syfte genom att ur avkastningen lämna bidrag (avkastnings- stiftelse). 3 § Uppdrag att utreda frågor om arvsavstående enligt 3 kap. 19 § lagen (2019:000) om Allmänna arvsfonden lämnas till 1.Länsstyrelsen i , när den avlidne senast har haft sitt hemvist i , , , eller , 2.Länsstyrelsen i , när den avlidne senast har haft sitt hemvist i , eller län, 3.Länsstyrelsen i län, när den avlidne senast har haft sitt hemvist i , eller , 4.Länsstyrelsen i , när den avlidne senast har haft sitt hemvist i eller , 5.Länsstyrelsen i , när den avlidne senast har haft sitt hemvist i , , eller , 6.Länsstyrelsen i , när den avlidne senast har haft sitt hemvist i eller , och 7.Länsstyrelsen i , när den avlidne senast har haft sitt hemvist i eller . Försäljning av Allmänna arvsfondens fasta egendom m.m. 4 § Allmänna arvsfondens fasta egendom ska säljas så snart det kan ske, till högsta möjliga pris och på ett ändamålsenligt sätt. 5 § Kammarkollegiet ska underrätta berörd kommun eller statlig myndighet om en blivande försäljning, när det med hänsyn till egen- domens läge och beskaffenhet eller annars ter sig sannolikt att kom- munen eller myndigheten behöver förvärva egendomen a. för ett kommunalt eller statligt ändamål (samhällsbyggnads- ändamål), eller b. för att tillgodose intressen som den har att bevaka. 6 § Kammarkollegiet har hand om försäljningen. Kammarkollegiet får till sin hjälp med försäljningen anlita andra myndigheter under regeringen. 7 § Vid försäljning av en bostadsfastighet för permanent bruk ska eventuella hyresgäster erbjudas att köpa fastigheten till dess mark- nadsvärde. Detta gäller dock inte om Kammarkollegiet beslutat att fastigheten ska säljas till den kommun där den finns för att användas för samhällsbyggnadsändamål. 8 § Kammarkollegiet får meddela de ytterligare föreskrifter som kan behövas för verkställigheten av bestämmelserna i 4–7 §§. 9 § Bestämmelserna i 4–8 §§ ska också gälla tomträtt. 1 § Arvsfondsdelegationens kostnader för fördelning av stöd ur Allmänna arvsfonden och Kammarkollegiets kostnader för att för- valta och företräda fonden, ska betalas med högst de belopp som regeringen bestämmer . Beloppen fastställs efter en be- dömning av vad som utgör rimliga administrativa kostnader i för- hållande till fondens medel. Kammarkollegiet ska till regeringen senast lämna ett kostnadsförslag för det kommande årets verksamhet. När det gäller kostnader för fördelning av stöd ur fonden ska Kammarkollegiet samråda med Arvsfondsdelegationen innan kostnadsförslaget lämnas till regeringen. När det gäller kostnader för att förvalta fondens kapi- tal ska dock förslaget lämnas av fonddelegationen inom Kammar- kollegiet senast . 1 § Myndigheters beslut enligt denna förordning får inte över- klagas. 2 § ska underrätta Kammarkollegiet, om det vid ett dödsfall inte finns någon annan arvinge än Allmänna arvsfonden eller om fonden är universell testamentstagare. ska även underrätta Kammarkollegiet när verket har förordnat om kungörelse enligt 16 kap. 1 eller 2 § i fråga om en arvinge som vistas på okänd ort eller är okänd och när den avlidne, såvitt det är känt för , inte har efterlämnat någon annan arvinge som är berättigad till arvet före fonden. 1.Denna förordning träder i kraft . 2.Genom förordningen upphävs förordningen (2004:484) om Allmänna arvsfonden. 3.Ärenden som har överlämnats till regeringen för avgörande enligt den äldre förordningen men ännu inte har avgjorts lämnas till- baka till Kammarkollegiet. 2Utredningens uppdrag och arbete Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att se över och analysera vissa frågor som rör Allmänna arvsfondens verksamhet. Syftet med översynen är att säkerställa att Allmänna arvsfondens medel används för den verksamhet som de är avsedda för samt att medlen hanteras och redovisas transparent, rätts- säkert och opartiskt. För detta krävs att regelverket är lättöverskåd- ligt, tydligt och ändamålsenligt. I uppdraget ingår att analysera hur ett villkor kan utformas som säkerställer att enbart organisationer som i sin verksamhet respek- terar värderingar som präglar ett demokratiskt samhälle kan få stöd, analysera kriterierna för stöd, överväga frågor om arvsavstående, se över vissa administrativa frågor samt föreslå de författningsändringar som föranleds av analys och bedömningar. En fullständig uppdragsbeskrivning finns i regeringens direktiv, som bifogas som bilaga 1 till betänkandet. Enligt direktiven ska vi samråda med Arvsfondsdelegationen och Kammarkollegiet samt med andra berörda myndigheter och organi- sationer som vi bedömer vara relevanta i sammanhanget, framför allt sådana som representerar målgrupperna. Vårt arbete har bedrivits på sedvanligt sätt med regelbundna sam- manträden med förordnade experter och sakkunniga. Sedan septem- ber 2017 har vi hållit sammanlagt sju protokollförda sammanträden, varav ett i internatform. Utöver dessa protokollförda möten har täta Utredningens uppdrag och arbete underhandskontakter skett mellan den särskilde utredaren, sekre- tariatet samt utredningens experter och sakkunniga. Som en del av underlaget för bl.a. analysen av kriterierna för stöd ur Allmänna arvsfonden har vi bjudit in 58 organisationer som har erfarenhet av att söka stöd ur Allmänna arvsfonden till dialogmöten för att inhämta synpunkter om kriterierna för stöd. I bilaga 2 till be- tänkandet redovisas bl.a. vilka organisationer som har bjudits in till mötena och hur urvalet har gjorts. I bilagan lämnas även en samman- fattande redovisning av vilka synpunkter som framkommit vid mötena. Vi har träffat de handläggare på Statskontoret som genomfört den myndighetsanalys av Arvsfondsdelegationen som den myndig- heten har gjort på uppdrag av regeringen. Vidare har vi samman- träffat med sekretariatet i Utredningen om översyn av statens stöd till trossamfund. Vi har också träffat . Vi har dessutom haft ett telefonmöte med Arvsfondsdelegationens ordförande och sekretariatet har närvarat vid ett av delegationens sammanträden. Vi har på förfrågan sammanträffat med en repre- sentant för den ideella föreningen . På förfrågan har sekretariatet träffat representanter för den ideella föreningen initiativet. Som en del av vårt uppdrag att analysera om bestämmelsen om avstående av arv eller försäkringsbelopp till släkting eller annan per- son som har stått arvlåtaren nära bör moderniseras och förtydligas har vi gjort en genomgång av de beslut i vilka regeringen och Kam- markollegiet prövat frågan om avstående av arv eller försäkrings- belopp ska ske på denna grund. Genomgången redovisas i bilaga 3 till betänkandet. Betänkandet innehåller 19 numrerade kapitel. I kapitel 1 redovisas våra författningsförslag. Därefter behandlas i detta kapitel vårt uppdrag och arbete. Kapitel 3 innehåller en överblick över Allmänna arvsfonden. I kapitel 4 redovisas regelverket och praxis vad avser Arvsfondsdelegationens stödgivning och delegationens arbetssätt. I kapitel 5 behandlas frågan om ett demokrativillkor i lagstiftningen. Kapitel 6 ägnas åt övergripande frågor om behovet av en reform av regelverket kring Allmänna arvsfonden. Kapitel 7 innehåller våra Utredningens uppdrag och arbete överväganden och förslag vad avser kriterierna för stöd. Därefter följer i kapitel 8 en redogörelse för våra överväganden och förslag när det gäller vissa frågor om lokalstöd. Kapitel 9 behandlar frågan om kontroll av utbetalade stödmedel, särskilt vad avser frågan om s.k. dubbelfinansiering. Kapitel 10 innehåller våra överväganden och förslag i fråga om återkallelse och återkrav av redan utbetalt stöd. I kapitel 11 behandlas frågan om möjligheten till elektronisk under- skrift av ansökningar om stöd. I kapitel 12 finns våra överväganden och förslag vad gäller frågor avstående av arv och försäkringsbelopp. Kapitel 13 behandlar regeringens roll vid försäljning av fast egen- dom. Kapitel 14 ägnas åt kostnader i bristbon. I kapitel 15 behandlas frågor om redovisning. Kapitel 16 ägnas åt regelverkets struktur. I betänkandets tre sista kapitel behandlas frågor om ikraftträdande- och övergångsbestämmelser (kapitel 17), konsekvenserna av våra för- slag (kapitel 18) och författningskommentarer (kapitel 19). Allmänna arvsfonden kom till genom ett beslut av riksdag i samband med att arvsrätten begränsades. Begränsningen innebar att kusiner och avlägsnare släktingar uteslöts från arvsrätt. Skälet till inskränkningen var en förändrad syn på arvsrätten. Förutom blods- band skulle det också finnas en social och ekonomisk samhörighet mellan arvlåtare och arvtagare. Släktens betydelse hade minskat och släktkänslan ansågs bli svagare eller upphöra helt i fråga om mer avlägsna släktingar. Begränsningen i arvsrätten medförde att det all- männas arvsrätt utökades väsentligt. För att förhindra att begräns- ningen i arvsrätten skulle ge en negativ reaktion hos allmänheten och då skälet till den begränsade arvsrätten inte var att tillföra staten inkomster för att täcka löpande utgifter beslutades det att kvarlåten- skap som inte övergick till en arvsberättigad släkting skulle tillfalla en särskild fond, Allmänna arvsfonden. 3.2Allmänna arvsfondens förvaltning och dess rättsliga ställning Allmänna arvsfonden består av egendom som har tillfallit fonden genom bl.a. arv, gåva och testamente. Av de medel som har tillfallit fonden ska en tiondel läggas till fondkapitalet vid årets utgång. Återstoden tillsammans med direktavkastningen får delas ut som stöd. Fondens bokförda värde uppgick till och marknadsvärdet exklusive skulder var nästan . Andelen utdelningsbara medel uppgick samma datum till . Allmänna arvsfonden – en överblick är huvudsakligen placerade i Kammarkollegiets svenska respektive utländska aktiekonsortier samt aktie-, företagsobligations- och ränte- konsortier. arvsfondsutredning hade bl.a. till uppdrag att se över Allmänna arvsfondens rättsliga ställning. Utredningen kom till följande slutsatser i denna fråga, vilka bekräftades av regeringen i den efter- följande propositionen (SOU 2002:19 s. 76 f. och prop. 2002/03:136 s. 14). Allmänna arvsfonden har en unik rättslig ställning till följd av dess uppgift och det sätt fonden skapats på och regleras. Fonden är en själv- ständig och självägande förmögenhetsmassa. Den erkänns som egen juridisk person och självständigt rättssubjekt i de praktiska samman- hang där den förekommer. Dock utövar bestämmanderätten över arvsfonden. De uppgifter som hör ihop med verksamheten med fonden handhas på uppdrag av regeringen och olika förvalt- ningsmyndigheter. beslutade regeringen om stöd ur Allmänna arvsfonden. Genom en lagändring 1969 öppnades en möjlighet för regeringen att i vissa fall delegera beslutanderätten till en underordnad myndighet. Arvsfondsdelegationen skapades i och med den nuvarande lagen (1994:243) om Allmänna arvsfonden som trädde i kraft . Skälet var att regeringen skulle avlastas arvsfondsärenden som inte kräver ställningstagande från regeringen. Eftersom en mer allmän decentra- lisering av beslutanderätten bedömdes kunna leda till bristande enhetlighet vid prövningarna av arvsfondsärenden och försvåra möj- ligheterna till uppföljning och erfarenhetsspridning beslutade riks- dagen att en ny statlig myndighet, Arvsfondsdelegationen, skulle inrättas direkt under regeringen. Det ansågs viktigt att den besluts- fattande myndigheten var knuten till regeringen så att myndigheten fick tillgång till den dialog som pågår mellan och berörda samhällssektorer. Ytterligare skäl för en nära anknytning till regeringen var att möjligheterna till förnyelse och utveckling av den reguljära politiken skulle minska utan tillgång till den kunskap som Arvsfondsdelegationen tillgodogör sig i sin stödgivning. Arvsfonds- delegationen beslutar sedan en lagändring 2004 om all fördelning av Allmänna arvsfonden – en överblick stöd ur Allmänna arvsfonden. Om det finns särskilda skäl får reger- ingen, efter förslag från Arvsfondsdelegationen, emellertid besluta att annan myndighet ska fördela visst stöd ur fonden. Något sådant beslut har dock ännu inte fattats. Arvsfondsdelegationen tillhör gruppen nämndmyndigheter. Leda- möterna i nämnden, som utses av regeringen, utgör tillsammans delegationens ledning. Karaktäristiskt för en nämndmyndighet är att den ansvarar för verkställighetsbeslut inom ett avgränsat område genom en i grunden kollektiv beslutsform. En nämndmyndighet kan ha en värdmyndighet och den behöver inte ha egen personal eller egen ekonomi. Arvsfondsdelegationens värdmyndighet är Kammarkollegiet, som bistår delegationen med bl.a. kanslistöd och som utför administrativa och handläggande uppgifter åt delegationen.