sou · H6B318 · 2018-03-14 00:00:00 — Om budgetanslaget för stödet till trossamfund inte ökar innebär det att den andel av anslaget som är avsett för stöd måste minska för att täcka de ökade förvalt- ningskostnaderna. Sammantaget skulle det kunna innebära en minsk- ning om , vilket är mindre per betjänad jämfört med dagens nivå. Utredningen har också före- slagit att ett nytt organisationsutvecklingsbidrag inrättas. Finan- sieringen av detta bidrag måste ske inom ramen för det totala stödet, vilket innebär att medel överförs från organisationsbidraget till projektbidraget. En effekt av att demokratikriteriet förtydligas är att trossam- funden kan behöva anstränga sig ytterligare för att försäkra sig om att de och deras församlingar och företrädare inte agerar i strid med detta kriterium. Trossamfunden måste exempelvis försäkra sig om att alla företrädare har de kunskaper som krävs och arbeta med demokratifrågor (jfr avsnitt 12.8.5). Sammantaget innebär förslagen att villkoren blir tydligare på så sätt att det framgår av lag när ett trossamfund kan vägras eller för- lora stöd. Förutsättningarna för trossamfunden att förutse när ett stöd beviljas och när det kan komma att vägras förbättras därmed, vilket i sig ger trygghet och stabilitet. De ändrade reglerna vad gäller sänkt antal betjänade och slopat krav på verksamhet på flera platser i landet kommer att leda till att fler trossamfund kan ta del av stödet. Därmed kan det totala antalet bidragsgrundande personer öka, vilket i sin tur kan innebära att de trossamfund som tar emot stöd kan få ett något mindre stöd. slopas möjligheterna för stöd till mindre trossamfund som är del av ett samverkansorgan eller ett internationellt verksamt trossamfund av betydande omfattning, vilket kan få konsekvenser för några trossamfund. Exempelvis kan fyra trossamfund på grund av sin storlek förlora sitt stöd. Utredningens förslag vad gäller verksamhetsbidrag till utbild- ning innebär att de teologiska utbildningarna inte längre ska ses som statsbidragsberättigade. Utredningens förslag ska dock inte få några ekonomiska konsekvenser för dem eftersom verksamhets- bidrag fortsatt kommer att kunna beviljas för utbildning av reli- giösa företrädare, fast via trossamfund och församlingar. Stödet per studerande kan dock minska eftersom antalet trossamfund och för- samlingar som kan söka stödet ökar. Utredningen har i kapitel 7 beskrivit att jämställdheten inom flera trossamfund är bristande. Det förekommer att kvinnor inte tillåts att ha några ledande positioner och det har framgått av utredning- ens kontakter med trossamfunden att en patriarkal ordning råder i flera trossamfund. Eftersom trossamfundens inre liv åtnjuter ett starkt skydd enligt har utredningen ansett att statens möjligheter att ställa krav på jämställdheten inom trossam- funden är begränsade. Utredningen föreslår däremot att ett organi- sationsutvecklingsbidrag ska inrättas, vilket ska kunna användas för demokratifrämjande aktiviteter, t.ex. projekt för jämställdhet, kvin- nors organisering eller för att bekämpa diskriminering inom tros- samfunden. Vidare föreslår utredningen att ett verksamhetsbidrag inrättas som ska kunna sökas för att finansiera såväl konfessionell utbildning som icke-konfessionell utbildning, t.ex. sådan som syftar till att stärka kunskapen om grundläggande demokratiska principer, däribland jämställdhet mellan könen. Effekterna av dessa bidrags- former beror på tilldelningen av medel, vilket i sig är en fråga som regeringen fattar beslut om. Utredningen bedömer vidare att förslaget om ett förtydligat demo- kratikriterium kan få positiva konsekvenser för jämställdheten. som kränker kvinnors rättigheter t.ex. genom att utöva, rätt- färdiga, främja eller uppmana till våld, tvång eller hot ska inte få stöd. Stöd får inte heller lämnas till trossamfund som inte respekterar diskrimineringsförbud i diskrimineringslagen (2008:567) eller klart överträder principen om alla människors lika värde. Det förtydligade demokratikriteriet kan ses som ett skydd mot kränkningar som är riktade mot kvinnor, men också som ett skydd mot kränkningar som kan drabba andra personer. Utredningen bedömer att förslagen inte får några konsekvenser för det kommunala självstyret; för brottsligheten; för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet; eller för små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i för- hållande till större företag. Ett trossamfund kan visserligen bedriva en ekonomisk verksamhet, men utredningens förslag kan inte anses få effekter av betydelse för företagens villkor. Möjligen kan för- slaget om ett förtydligat demokratikriterium vara till gagn för det brottsförebyggande arbetet. Utredning har i kapitel 6 redogjort för trossamfundens betydelse i flyktingmottagandet och integrationsarbetet. Att trossamfunden genom utredningens förslag får stabila förutsättningar för stöd kan därmed vara till gagn för arbetet med att integrera nyanlända flyk- tingar och därmed statens möjligheter att nå de integrationspolitiska målen. Utredningen har i utformningen av förslagen tagit hänsyn till regeringsformen, , internationella åtaganden samt de skyldigheter som följer av anslutning till Europeiska unio- nen och bedömer att samtliga förslag överensstämmer med dessa. 18.1Förslaget till lag om stöd till trossamfund Denna lag innehåller bestämmelser om statens stöd till andra tros- samfund än . Stöd får lämnas som statsbidrag och som statlig hjälp med att bestämma, debitera, redovisa och ta in avgifter (statlig avgiftshjälp) till ett trossamfund som uppfyller villkoren för stödberätti- gande i denna lag. Paragrafen motsvarar i huvudsak 1 § lag om stöd till tros- samfund. I paragrafen anges dock uttryckligen att lagen endast innehåller bestämmelser om stöd till andra trossamfund än . Detta framgick endast av förarbetena till lag (prop. 1998/99:124 s. 58 ff.). Tillägget innebär inte någon föränd- ring i sak. I paragrafen införs begreppet statlig avgiftshjälp. Detta begrepp har tidigare använts i förarbetena. Begreppet beskrivs på samma sätt som i 2 § förordningen (1999:728) om avgift till registrerat trossamfund. Beskrivningen är något förenklad i jämförelse med den beskrivning som tidigare fanns i bl.a. 16 § första stycket lagen (1998:1593) om trossamfund. Någon förändring i sak är inte avsedd, dvs. stödet innebär fortfarande en kostnadsfri hjälp av sta- ten med bestämmande, debitering och redovisning av avgifter samt med att ta in avgifterna. I paragrafen anges att en förutsättning för såväl statsbidrag som statlig avgiftshjälp är att trossamfundet uppfyller villkoren för stöd- berättigande i samma lag. Villkoren för stödberättigande finns i 5 och 6 §§. Det krävs särskilt beslut om stödberättigande, vilket framgår av 11 §. Bestämmelser om statlig avgiftshjälp till finns i 8 a § lagen (1998:1591) om . I paragrafen upplyses om att bestämmelser om statlig avgiftshjälp till finns i lagen om . har i denna lag samma innebörd som i 2 § lagen (1998:1593) om trossamfund. avses i denna lag en gemenskap som utövar lokal religiös verksamhet genom gudstjänst, bön, meditation eller ritualer. Med betjänad avses i denna lag en medlem i ett trossamfund eller en församling inom ett trossamfund, eller en regelbunden deltagare i verksamhet som organiseras av ett trossamfund eller en församling inom ett trossamfund. Paragrafen innehåller definitioner som är av betydelse för andra be- stämmelser i lagen. lag om stöd till trossamfund fanns ingen definition av begreppen trossamfund, församling och be- tjänad. Dessa begrepp definierades dock i förordningen (1999:974) om statsbidrag till trossamfund. hade tidigare olika definitioner i lagen om trossamfund och förordningen om statsbidrag till trossamfund. Av paragrafens första stycke framgår att begreppet trossamfund i den nya lagen ska ha samma innebörd som i lagen om trossamfund. Vad gäller begreppets innebörd, se författningskommentar till 2 § lagen om trossamfund. Ett villkor för stödberättigande är att tros- samfundet är ett registrerat trossamfund enligt lagen om trossam- fund (se 5 § 1). Kammarkollegiet prövar en begäran om registrering. Prövningen innefattar bl.a. om organisationen i frågan kan anses vara ett trossamfund enligt lagens mening. I första stycket finns även en definition av begreppet försam- ling. Definitionen av begreppet församling följer av definitionen av begreppet trossamfund. En församling utövar religiös verksamhet genom gudstjänst, bön, meditation eller ritualer, fast på lokal nivå. I andra stycket finns en definition av begreppet betjänad. Defini- tionen har förtydligats något i jämförelse med tidigare definition i förordningen. Med regelbunden deltagare avses deltagare som inte endast tillfälligt deltar i verksamheten. Stödet ska bidra till att skapa förutsättningar för trossamfunden att bedriva en aktiv och långsiktigt inriktad religiös verksamhet, samt till att upprätthålla och stärka de grundläggande värderingar som sam- hället vilar på. I 2 § lag om stöd till trossamfund angavs att stödet ska bidra till att skapa förutsättningar för trossamfunden att bedriva en aktiv och långsiktigt inriktad religiös verksamhet i form av guds- tjänst, själavård, undervisning och omsorg. I syfte att göra målsätt- ningen konfessionsneutral har orden gudstjänst, själavård, under- visning och omsorg tagits bort. Enligt lag var en förutsättning för stöd att trossamfun- det bidrog till att upprätthålla och stärka de grundläggande värder- ingar som samhället vilar på. Detta ska inte längre vara en förut- sättning för stödet. I stället ska det vara ett mål för stödet att det ska bidra till att upprätthålla och stärka de grundläggande värderingar som samhället vilar på. Genom tillägget blir det tydligt att det stat- liga stödet, utöver att skapa förutsättningar för en aktiv och långsiktigt inriktad religiös verksamhet, också ska bidra till att utveckla och stärka trossamfundens arbete med demokratifrågor. Utredningens överväganden finns i avsnitt 10.3.2. Stöd får lämnas endast till ett trossamfund som 1.är ett registrerat trossamfund enligt lagen (1998:1593) om tros- samfund, 2.har minst 1 000 betjänade som är bosatta i , 3.har bedrivit verksamhet i under före an- sökan om stödberättigande, och 4.i huvudsak får sin religiösa verksamhet finansierad av betjänade som är bosatta i . Enligt tidigare lagstiftning var en förutsättning för såväl statsbidrag som statlig avgiftshjälp att trossamfundet var stabilt och hade egen livskraft. Den närmare innebörden av begreppen stabilt och egen livskraft utvecklades i förarbetena till lagstiftningen. Genom den nya paragrafen införs i huvudsak samma formella villkor för stöd som har gällt. Paragrafen syftar till att i lag klart och uttöm- mande ange vilka formella villkor som måste vara uppfyllda för stödberättigande. Genom punkten 1 uppställs som villkor att trossamfundet ska vara ett registrerat trossamfund enligt lagen om trossamfund. Kammarkollegiet beslutar om sådan registrering efter begäran från ett trossamfund. Av lagen om trossamfund framgår vad som krävs för registrering. I huvuddrag krävs att organisationen kan anses vara ett trossamfund i lagens mening samt att den uppfyller samma förutsättningar som gäller för att vara en ideell förening. För stats- bidraget har tidigare inte ställts krav om att ett trossamfund ska vara registrerat. Det nya villkoret innebär dock inte någon större för- ändring i sak för trossamfunden eftersom de även tidigare behövt uppfylla kraven för att anses vara såväl ett trossamfund som en ideell förening. Villkoret i punkten 2 om att trossamfundet ska ha minst 1 000 be- tjänade som är bosatta i innebär en sänkning i jämförelse med tidigare krav om minst 3 000 betjänade. är det inte längre möjligt för församlingar eller trossamfund att samverka (s.k. samverkansorgan) och tillsammans uppfylla detta villkor. Vid be- räkning av antal betjänade ska inte heller längre beaktas att tros- samfundet är en del av ett internationellt verksamt trossamfund av Begreppet betjänad är definierat i 3 §. Med bosatta i avses betjänade som är folkbokförda i . Genom verkställighetsföreskrifter till lagen kan närmare anges hur antal betjänade ska registreras och redovisas. Villkoren i punkterna 3 och 4 motsvarar i princip vad som har gällt. Femårskravet avser främst att säkerställa att trossamfundet är stabilt och kravet på att trossamfundet i huvudsak får sin religiösa verksamhet finansierad av betjänade som är bosatta i avser att säkerställa trossamfundets självständighet. Vad gäller finansierings- kravet gäller det endast den religiösa kärnverksamheten. Gåvor etc. som via trossamfundet samlas in till behövande får anses ligga utanför den religiösa verksamheten. Med i huvudsak avses en egen- finansiering av den religiösa verksamheten som uppgår till och med bosatta i avses betjänade som är folk- bokförda i . Utredningens överväganden finns i avsnitt 11.3.4–11.3.6. Stöd får inte lämnas till ett trossamfund som har skulder för svenska skatter eller avgifter hos eller som är i likvida- tion eller försatt i konkurs. Stöd får inte heller lämnas om trossamfundet eller någon av dess församlingar eller företrädare, inom ramen för trossamfundets eller en församlings verksamhet, 1.utövar våld mot person, tvång eller hot, 2.kränker ett barns rättigheter på sådant sätt att det finns en påtag- lig risk för att barnets hälsa eller utveckling skadas, 3.rättfärdigar, främjar eller uppmanar till sådan typ av kränkning som anges i 1 eller 2, 4.inskränker en betjänads fri- och rättigheter genom utnyttjande av utsatt belägenhet, 5.bryter mot diskrimineringsförbud i diskrimineringslagen (2008:567) eller klart överträder principen om alla människors lika värde, eller 6.aktivt motarbetar det demokratiska styrelseskicket. Om det finns synnerliga skäl får stöd lämnas även om en församling eller en företrädare agerar på sådant sätt som anges i andra stycket. Villkoret i första stycket är nytt i förhållande till tidigare lagstiftning. Utredningens övervägande i denna del finns i avsnitt 11.3.5. I andra stycket finns ett s.k. demokratikriterium. Sådant kriterium fanns även tidigare, men det nya kriteriet utgör ett förtydligat demo- kratikriterium. Avsikten med det nya kriteriet är således att förtyd- liga lagstiftningen. var det tidigare kriteriets närmare inne- börd oklar, vilket kan innebära att fler trossamfund kan komma att vägras stödberättigande, alternativt få sitt stödberättigande återkallat, med stöd av det nya kriteriet. I det nya demokratikriteriet anges vilka ageranden som är ofören- liga med stödberättigande, de s.k. exkluderingsgrunderna. Kriteriet fångar upp ageranden av såväl ett trossamfund som dess församlingar och företrädare. En annan sak är att inte alla exkluderingsgrunder är aktuella för samtliga aktörer, exempelvis kan endast en företrädare utöva våld mot person. En definition av begreppet församling finns i 3 §. Med trossam- fundets församlingar avses församlingar inom ett trossamfund. Sådana församlingar har en självständig rätt att ansöka om olika bidrag om trossamfundet blir stödberättigat för statsbidrag. Med trossamfundets företrädare avses personer som på olika sätt före- träder trossamfundet eller dess församlingar gentemot allmänheten eller de betjänade. Med begreppet avses inte endast legala före- trädare, utan även personer som på andra sätt får anses företräda trossamfundet eller församlingarna, såsom formellt utsedda eller anställda religiösa ledare, lärare etc. Demokratikriteriet fångar endast upp ageranden inom ramen för ett trossamfunds eller en församlings verksamhet. Ageranden från ett trossamfunds eller en församlings sida bör alltid anses ske inom ramen för verksamheten. Vad gäller en företrädares agerande krävs en koppling till hans eller hennes funktion som företrädare för trossamfundet eller församlingen i fråga. Agerandet måste dock inte kunna knytas till ett trossamfunds eller en församlings lokal. Vid beskrivning av de olika exkluderingsgrunderna nedan anges endast ett trossamfunds agerande, men även en församlings eller en företrädares agerande avses. Om ett trossamfund bjuder in en föreläsare etc., trots att det av lättillgänglig information framgår att föreläsaren agerar på sådant sätt som anges i någon av exkluderingsgrunderna, och föreläsaren även vid föreläsningen gör detta, ska trossamfundet anses agera på Ett trossamfund som vill vara stödberättigat har på så sätt ett stort ansvar för de föreläsare som bjuds in. I punkten 1 tas som första exkluderingsgrund upp trossamfund som utövar våld mot person, tvång eller hot. Med våld mot person avses fysiska angrepp i form av kraftutveckling riktad mot en per- son som inte är nödvärn eller liknande. Tvång innebär att någon tvingar någon att göra, tåla eller underlåta något. Med hot avses för- sök att framkalla allvarlig fruktan hos någon genom hot om brottslig gärning. I punkten 2 tas som exkluderingsgrund upp trossamfund som kränker ett barns rättigheter på sådant sätt att det finns en påtaglig risk för att barnets hälsa eller utveckling skadas. Med ett barns rätt- igheter åsyftas sådana rättigheter som en stat är skyldig att säker- ställa enligt . Det är inte alla kränkningar av ett barns rättigheter som omfattas av exkluderingsgrunden, utan en- dast sådana som innebär en påtaglig risk för att barnets hälsa eller utveckling skadas. Uttrycket påtaglig risk innebär att det inte kan vara fråga om någon ringa eller oklar risk för skada. Enligt punkten 3 ska även trossamfund som rättfärdigar, främjar eller uppmanar till våld mot person, tvång, hot eller kränkning av barns rättigheter som innebär en påtaglig risk för att dess hälsa eller utveckling skadas, exkluderas från statens stöd. Med rättfärdigar avses att trossamfundet försvarar våld mot person, tvång, hot eller skadliga kränkningar av barn, exempelvis genom att rättfärdiga våld i nära relationer, hedersrelaterat våld eller barnaga. Med främjar avses att trossamfundet medvetet skapar möjligheter för eller under- lättar våld mot person, tvång, hot eller skadliga kränkningar av barn. Det skulle t.ex. kunna handla om ett trossamfund som främjar vålds- bejakande extremism genom spridande av propaganda, finansiering eller rekrytering, eller främjar barnäktenskap genom förmedling av kontakter utomlands. Att uppmana till angrepp skulle t.ex. kunna ske genom att ett trossamfund uppmanar till våld, tvång eller hot mot personer på grund av deras religiösa övertygelse, etniska tillhörighet, sexuella läggning eller politiska åsikter. Det skulle även kunna handla om trossamfund som uppmanar föräldrar till ett visst agerande, såsom att upprätthålla en viss traditionell sedvänja eller att vägra barn vård eller utbildning, som innebär en påtaglig risk för att barns hälsa eller utveckling skadas. I punkten 4 tas som exkluderingsgrund upp trossamfund som inskränker en betjänads fri- och rättigheter genom utnyttjande av utsatt belägenhet. Begreppet betjänad definieras i 3 §. Det är vanligt förekommande att olika religioner föreskriver särskilda regler m.m. som en betjänad måste följa och som skulle kunna ses som en in- skränkning av dennes fri- och rättigheter. Så länge en vuxen betjä- nad väljer att följa dessa av fri vilja kan inte reglerna m.m. ligga till grund för vägrat stödberättigande, inte ens om de kan anses skad- liga (vad gäller skadliga kränkningar av barn, se punkten 2). Om trossamfundet däremot tvingar en betjänad att göra, tåla eller under- låta något kan stöd vägras enligt punkten 1. Genom punkten 4 ska stöd även vägras om trossamfundet genom utnyttjande av utsatt belägenhet inskränker en betjänads fri- och rättigheter. Med ut- nyttjande av utsatt belägenhet avses att ett trossamfund utnyttjar att den betjänade befinner sig i en beroendeställning eller utnyttjar att den betjänade exempelvis befinner sig i vanmakt, har en in- tellektuell funktionsnedsättning eller någon sjukdom. I punkten 5 tas som exkluderingsgrund upp trossamfund som bryter mot diskrimineringsförbud i diskrimineringslagen eller klart överträder principen om alla människors lika värde. Diskriminer- ingslagen förbjuder diskriminering som grundas på kön, könsöver- skridande identitet eller uttryck, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktionsnedsättning, sexuell läggning eller ålder. Diskrimineringsförbudet gäller endast för vissa angivna sam- hällsområden. De samhällsområden som skulle kunna vara aktuella såvitt avser trossamfunden är arbetslivet, utbildning och allmän sam- mankomst (2 kap. 1–8 och 12–12 c §§ diskrimineringslagen). Diskrimineringsförbudet för samhällsområdet arbetslivet hind- rar inte en särbehandling som föranleds av en egenskap som har samband med någon av diskrimineringsgrunderna om, vid beslut om anställning, befordran eller utbildning för befordran, egenskapen på grund av arbetets natur eller det sammanhang där arbetet utförs utgör ett verkligt och avgörande yrkeskrav som har ett berättigat syfte och kravet är lämpligt och nödvändigt för att uppnå syftet (2 kap. 2 § 1 diskrimineringslagen). Detta innebär att ett trossamfund kan, såsom arbetsgivare, ställa krav på att de som ska ha arbetsupp- gifter som berör själva religionsutövningen eller som ska företräda trossamfundet utåt bekänner sig till den tro eller religion som ut- övas. I ljuset av ett trossamfunds rätt till autonomi så bör undan- taget medge att trossamfundet i enlighet med sin religiösa lära fritt får välja vilka personer som ska företräda den religiösa kärnverk- samheten, såsom religiösa ledare och lärare, även om detta innebär särbehandling av t.ex. kvinnor eller homosexuella. Undantaget är mycket begränsat och rör således endast religiösa företrädare för ett trossamfund och således inte all personal som arbetar för tros- samfundet. Stödberättigande ska även vägras om ett trossamfund klart över- träder principen om alla människors lika värde. Med orden klart överträder avses att markera att överträdelsen ska vara tydlig och inte bagatellartad. Exkluderingsgrunden torde främst vara aktuell om ett trossamfund uttrycker missaktning för grupp av personer med anspelning på t.ex. kön, etniskt ursprung, trosbekännelse eller sexuell läggning. Inte alla uttalanden av nedsättande eller förned- rande natur innebär missaktning, utan endast uttalanden som över- skrider gränsen för en saklig och vederhäftig diskussion rörande gruppen i fråga. Att uppställa olika regler för män och kvinnor vid upplösning av ett religiöst äktenskap ska också ses som en klar överträdelse av principen om alla människors lika värde. I punkten 3 har som exkluderingsgrund tagits upp trossamfund som rättfärdigar, främjar eller uppmanar till sådan typ av kränkning som anges i 1 och 2. Motsvarande tillägg behövs inte vad gäller trossamfund som klart överträder principen om alla människors lika värde. Även ett trossamfund som rättfärdigar eller uppmanar till klara överträdelser av principen om alla människors lika värde, får anses klart överträda denna princip och omfattas av exkluderings- grunden i punkten 5. I punkten 6 tas som exkluderingsgrund upp trossamfund som aktivt motarbetar det demokratiska styrelseskicket. Det skulle kunna handla om ett trossamfund som uppmanar sina betjänade till att inte följa svensk lag, svika medborgerliga skyldigheter eller inte hör- samma myndigheters påbud. Med medborgerliga skyldigheter avses endast lagliga skyldigheter och inte moraliska förpliktelser mot samhället, såsom utövande av rösträtt. I undantagsfall kan uppmaning till lagbrott m.m. vara förenligt med stödberättigande. Det måste i så fall röra sig om uppmaning till civil olydnad som helt syftar till att bevara eller återupprätta demokratiska värden. Av tredje stycket framgår att om det finns synnerliga skäl får stöd lämnas även om en församling eller en företrädare agerar på sådant sätt som anges i någon av exkluderingsgrunderna.