sou · H6B322 · 2018-03-28 00:00:00 — Obetydliga ersättningar för små personkretsar tas bort kan kommuner få ersättning för kostnader för ekonomiskt bistånd som har betalats ut enligt socialtjänstlagen för personer som har beviljats ett tillfälligt uppehållstillstånd av medicinska skäl. Landsting har rätt till sjukvårdskostnader för denna grupp. Mot- svarande rätt till ersättning finns även för så kallade bevispersoner. Vidare har kommuner rätt till ersättning för tillståndssökande för bistånd enligt lagen om mottagande av asylsökande med flera. uppgick det utbetalade beloppet för de tre ovan nämnda ersättningar till . Enligt utredningens bedömning är det inte motiverat att ha särskilda ersättningar med ansökningsförfarande för sådana små kostnader. Vi föreslår därför att dessa ersättningar avskaffas. Ersättningar för asylsökande ensamkommande barn Ett nytt ersättningssystem för ensamkommande barn och unga infördes . Systemet innebär betydande förenklingar genom att ersättning i huvudsak betalas ut som schablonersätt- ningar utan ansökan. ser därför ingen anled- ning att göra omfattande förändringar av ersättningarna för asyl- sökande ensamkommande barn. När det gäller ersättningen för ankomstboende för ensamkommande barn ser vi dock ett behov av förändring. Vi föreslår även att ersättningen för extraordinära kost- nader för asylsökande barn som har anvisats till en kommun av- skaffas, då ytterst få ansökningar inkommit. En ny ersättning för boende för ankomstanvisning får kommunerna en schablonersättning för tillfälligt boende för ensamkommande barn. Ersättningen ges per barn och dygn i väntan på att fattar beslut om att anvisa en kom- mun som ska ordna boende för barnet. Ersättningen ges fram till det datum som anges i anvisningsbeslutet, och betalas ut efter an- sökan. Statlig ersättning till kommuner och landsting I praktiken är det ett fåtal kommuner som står för det initiala mottagandet för nästan alla ensamkommande barn som söker asyl i . Tre kommuner stod 2017 för av ansök- ningar om asyl för ensamkommande barn. Dagens ordning innebär att kommunerna som står för det ini- tiala mottagandet behöver upprätthålla en viss platsdimensionering, som de inte är garanterade ersättning för detta. Kom- muner står därför för en volymrisk. Om det kommer färre ensam- kommande barn än väntat blir ersättningen till kommunerna lägre än väntat. Vi menar att denna ordning är principiellt felaktig. Staten bör stå för den huvudsakliga volymrisken för mottagandet av asylsök- ande. Vidare finns det med dagens ordning en risk för att kom- muner inte kommer att upprätthålla den dimensionering som behövs för ankomstboende. Utredningen föreslår vissa förändringar av det initiala mottagan- det, vilka påverkar förutsättningarna för ersättning till kommuner. Förslaget innebär att ska kunna göra en så kallad ankomstanvisning. Den anvisade kommunen ska ansvara för mot- tagandet fram till att ansvaret tas över av en annan kommun genom boendeanvisning (se avsnitt 6.6). Gällande ersättningen för ankomstanvisning före- slår vi att ersättning ska utgå dels för ett på förhand fastställt antal ankomstplatser, dels för boendedygn utöver ankomstplatserna. ska fastställa det antal platser för näst- kommande år som kommuner ska hålla tillgängliga för det initiala mottagandet av ensamkommande barn. Ett garanterat platsantal ska enbart fastställas för kommuner där ankomstcentren är lokali- serade. Det är i dessa kommuner som huvuddelen av det initiala mottagandet kommer att ske. ska beräkna antalet platser utifrån antalet ensamkommande barn som väntas söka asyl i enligt den sista verksamhets- och utgiftsprognosen och utifrån en bedömning av var barnen väntas söka asyl. Platsersättningen ska betalas ut kvar- talsvis, utan ansökan. För kommuner med ett fastställt antal ankomstplatser ska er- sättning ges per barn och dygn utöver antalet platser. Kommuner utan ett fastställt antal platser ges enbart ersättning per barn och dygn. Till skillnad från ska dock ersättningen betalas ut utan Statlig ersättning till kommuner och landsting Utbetalning utan ansökan möjliggörs eftersom det finns en ankomstanvisning. Utbetalningen ska göras kvartalsvis. Införandet av platsersättningen bör göras så att kostnaden för staten blir oförändrad givet att antalet asylsökande ensamkom- mande barn inte blir lägre än vad prognosen anger. Det uppnås genom att ersättningsnivån per ankomstplats och dygn sätts så att den motsvararar dagens ersättningsnivå per barn och dygn multipli- cerat med den beläggningsgrad som utifrån prognosen bedöms be- hövas i ankomstboendet. Låt oss exempelvis anta att en beläggnings- grad om bedöms behövas i ankomstboendet. Givet dagens ersättningsnivå om per barn och dygn, skulle ersätt- ningsnivån per plats bli (per plats och dygn). Det är dock rimligt att ersättningsnivån är något högre för barn och dygn utöver det fastställda platsantalet. Statlig ersättning till kommuner och landsting Tabell 10.2 Ersättningar för asylsökande Till kommuner (utbetalas av ). Barn i förskola eller 3–4 + 6 §§ 5 + 6 §§ Vård av barn i annat hem än det egna 11 + 19 §§ 8–9 + 19 + SOU 2018:22 Statlig ersättning till kommuner och landsting 10 + 19 §§ Bistånd enligt LMA till och sjukvård för så 10.1.6Statlig ersättning till kommuner för mottagande av nyanlända invandrare Förslag: Kommunerna ska ersättas för initiala kostnader för- knippade med mottagandet av vissa nyanlända invandrare genom en åldersdifferentierad schablonersättning för initiala kostnader för mottagande av nyanlända invandrare. Den nya schablonersätt- ningen ska ersätta dagens schablonersättning för mottagande. Statlig ersättning till kommuner och landsting Ersättningen kompletteras med en ersättning för betydande vård- och omsorgskostnader. Ersättningarna för initiala kostnader för ekonomiskt bistånd till nyanlända, ekonomiskt bistånd, stöd och hjälp i boendet, tomhyra, vissa särskilda kostnader, varaktig vård och kostnader för äldre, sjuka och funktionshindrade ska avskaffas. Beträffande schablonersättningen för ensamkommande unga ska kravet på erhållen studiehjälp tas bort som rätten till ersättning begränsas till ensamkommande unga som har fyllt 18 men inte . Ersättningarna för försörjningsstöd för ensam- kommande unga och särskild förordnad vårdnadshavare för kom- munmottagna ensamkommande barn ska avskaffas. De ersättningar som administreras av länsstyrelserna ska av- skaffas. Länsstyrelserna ska i stället disponera medel för att stimu- lera kommuner till att ta fram kostnadseffektiva boendeformer för asylsökande och utveckla kapacitet att klara av tillfälliga ökningar av mottagandet. Bedömning: Grundersättningen ska finnas kvar. Utöver vad som angivits ovan ska inga förändringar göras av ersättningarna för ensamkommande barn och unga med uppehållstillstånd. Kommuner ska ersättas för initiala kostnader för mottagandet menar att staten ska ersätta kommunerna för initiala kostnader för mottagandet av vissa nyanlända invandrare. Det innebär att statens ska ersätta kommuner för kostnader för specifika insatser riktade mot nyanlända invandrare som kommunen är ansvarig för. får en kommun en schablonersättning för mottagande som avser kostnader för: 1.mottagande och praktisk hjälp i samband med bosättning 2.särskilda introduktionsinsatser inom skola, förskola, fritidshem och pedagogisk verksamhet 3.kommunal vuxenutbildning i svenska för invandrare eller mot- svarande utbildning Statlig ersättning till kommuner och landsting 4.kommunal vuxenutbildning som särskilt anpassats för deltagare i etableringsprogrammet 7.andra insatser för att underlätta etablering i samhället 8.för personer som inte har fyllt ingår även viss ersättning för kostnader för ekonomiskt bistånd och för administration av ärenden om sådant bistånd. Av dessa kan 1, 4, 5, 6 och 7 enkelt sägas vara kostnader för speci- fika insatser riktade mot nyanlända invandrare. Punkterna 2 och 3 rör verksamheter som kommunen visserligen tillhandahåller till alla kommunmedborgare men där själva insatsen är av engångskaraktär och kopplad till att man kommer till från ett annat land. Staten bör därför ersätta kommunerna för dessa kostnader. Kommuner kan ansöka om ersättning för tomhyra i de fall de har anmält till att de har en tillgänglig bostad och en nyanländ invandrare sedan flyttar in i bostaden. Denna ersättning kan betraktas som en typ av ersättning för att kom- munen måste ha en viss beredskap i form av tomplatser för att klara av mottagandet. Kommuner ska ersättas för ekonomiskt bistånd Frågan om statlig ersättning för ekonomiskt bistånd är komplicerad. Utöver dagens schablonersättning för mottagande får kommuner en schablonersättning för initiala kostnader för ekonomiskt bistånd (glappschablonen) som ska motsvara kostnader för ekonomiskt bi- stånd innan etableringsersättningen betalas ut. Därtill har kommunerna rätt till ersättning för ekonomiskt bistånd för nyanlända invandrare som inte har rätt till etablerings- ersättning på heltid eller som efter att etableringsperioden har upp- hört inte kan försörja sig på grund av en sjukdom eller en funk- tionsnedsättning som de hade när de först togs emot i en kommun eller som annars har ett direkt samband med deras situation som skyddsbehövande. Kommunerna ansöker om ersättning för dessa kostnader, som täcks av ersättningen ekonomiskt bistånd. Statlig ersättning till kommuner och landsting Kommunerna ersätts alltså för kostnader för ekonomiskt bi- stånd genom tre olika ersättningar, och i vissa fall kan kommuner få ersättning för kostnader för ekonomiskt bistånd för personer som vistats mycket länge i landet. Ekonomiskt bistånd är inte någon insats som specifikt riktas till nyanlända invandrare. Det är därmed inte uppenbart i vilken ut- sträckning staten ska ersätta kommunerna för denna kostnad. Det är knappast rimligt att staten står för kostnaderna för ekonomiskt bistånd för personer som har vistats i . I den mån ett högt mottagande av nyanlända invandrare på leder till högre kostnader för ekonomiskt bistånd är det att betrakta som en strukturell faktor, som ska hanteras genom det kommunala utjämningssystemet. Å andra sidan är det knappast heller rimligt att överhuvudtaget inte ersätta kommunerna för kostnader för ekono- miskt bistånd åt nyanlända invandrare. Om så vore fallet skulle kommuner som haft ett stort mottagande av nyanlända invandrare och därmed fått ökade kostnader för ekonomiskt bistånd få vänta innan kommunen erhöll någon kompensation. Anledningen är att kostnadsutjämningen baserar sig på demografiska uppgifter och nettokostnader för verksamheten från innan utjämnings- året. Utredningens bedömning är därför att en lämplig avvägning är att staten ersätter kommunerna för de genomsnittliga kostnaderna för ekonomiskt bistånd som uppstår efter att uppe- hållstillstånd har beviljats. är även den tid som schablon- ersättningen för mottagande utbetalas under. Ytterligare ett argument för att sätta som gräns är att perioden med eta- bleringsinsatser i normalfallet är . Långsiktiga och strukturella kostnader ska hanteras av utjämningssystemet får kommunerna ersättning för en rad kostnader som är att betrakta som långsiktiga eller strukturella. Ersättningarna för ekonomiskt bistånd, stöd och hjälp i boendet, vissa särskilda kost- nader, varaktig vård och kostnader för äldre, sjuka och funktions- hindrade ger kommuner rätt att söka ersättning för kostnader för bland annat omsorg om äldre och personer med funktionsnedsätt- ning, samt hälso- och sjukvård. Ersättningarna är i många fall vill- Statlig ersättning till kommuner och landsting korade av att behovet av insatser fanns vid ankomsten till kom- munen, eller att behovet kan antas ha ett samband med personens situation som skyddsbehövande. Utöver att rätten till ersättning upphör när individen erhållit svenskt medborgarskap finns det ingen bortre gräns för hur länge kommuner kan få ersättning. I vissa fall betalar ut ersättning för personer som vistats i eller längre. Här rör det sig alltså om kostnader för normala kommunala verksamheter, och i vissa fall för personer som har vistats i mycket . menar att dessa kostnader som huvud- regel inte bör ersättas genom ersättningssystemet. Om mottagan- det av nyanlända invandrare leder till högre strukturella kostnader för dessa verksamheter bör detta i stället hanteras av ut- jämningssystemet. Statens ansvar bör enligt utredningens bedöm- ning inskränkas till betydande kostnader för vård och omsorg som uppstår efter att uppehållstillstånd beviljats. En schablonersättning för initiala kostnader för mottagande av nyanlända invandrare Staten bör ersätta kommunerna för initiala kostnader förknippade med mottagandet av nyanlända invandrare genom en åldersdifferen- tierad schablonersättning för initiala kostnader för mottagande av nyanlända invandrare. Ersättningen bör precis som dagens schablon- ersättning betalas ut kvartalsvis utan ansökan. Ersättningen ska vara avsedd att täcka kommunernas kostnader för: •mottagande och praktisk hjälp i samband med bosättning •en viss beredskap för att ta emot nyanlända invandrare •särskilda introduktionsinsatser inom skola, förskola, fritidshem och pedagogisk verksamhet •kommunal vuxenutbildning i svenska för invandrare eller mot- svarande utbildning •kommunal vuxenutbildning som särskilt anpassats för deltagare i etableringsprogrammet Statlig ersättning till kommuner och landsting •andra insatser för att underlätta etablering i samhället Schablonersättningen ska även omfatta vidarebosatta, och ingen sär- skild ersättning ska betalas ut för denna grupp. Eftersom det inte finns något bra underlag för att beräkna kom- munernas kostnader för dessa verksamheter bedömer utredningen att det är lämpligt att ersättningsnivån sätts så att statens utgifter för ersättningar till nyanlända blir oförändrad. Det skulle innebära att statens utgifter på området är oförändrade, som statens ambition med vilka kostnader som ska ersättas av ersättnings- systemet sänks. När bättre uppgifter om kostnader finns att tillgå kan ersättningsnivån sedan justeras i enlighet med dessa. En ventil för betydande vård- och omsorgskostnader Kommuner bör kunna söka ersättning för betydande kostnader för vård och omsorg som uppstår efter uppehålls- tillstånd. Ersättningen för betydande vård- och omsorgskostnader bör omfatta följande områden: •stöd och hjälp i boendet och för särskilda boendeformer för service och omvårdnad enligt socialtjänstlagen •insatser enligt lagen om stöd och service till vissa funktions- hindrade14 •bostadsanpassningsbidrag enligt lagen om bostadsanpassnings- bidrag med mera15 •hälso- och sjukvård. 14Lag (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. 15Lag (1992:1574) om bostadsanpassningsbidrag med mera. Statlig ersättning till kommuner och landsting Ersättning bör endast betalas ut om de sammanlagda kostnaderna för en person uppgått till . Ersättningen bör vidare betalas ut efter ansökan. Eftersom ersätt- ningarna begränsas och beloppsmässigt finns det inget behov av att ställa krav på att behovet fanns vid ankomsten till eller har ett samband med personens status som skyddsbehövande. Denna typ av krav komplicerar ansökningsförfarandet och handlägg- ningen och bör därför inte ställas. Dagens grundersättning möjliggör för kommuner att ha en anställd integrationssamordnare eller motsvarande. menar att detta är en lämplig ordning och föreslår därför att grund- ersättningen ska finnas kvar i oförändrad form. Förslaget ger marginella förändringar i utfallet för kommunerna Utredningens förslag innebär att ersättningarna för initiala kost- nader för ekonomiskt bistånd till nyanlända personer, ekonomiskt bi- stånd samt stöd och hjälp i boendet, tomhyra, vissa särskilda kostnader, varaktig vård och kostnader för äldre, sjuka och funktionshindrade avskaffas. Kommunerna kommer i stället främst att få ersättning genom en schablonersättning. För att ge en indikation om utfallet av utredningens förslag i detta avseende för olika kommuner har vi beräknat vad utfallet hade blivit per invånare 2016 om: •ovan nämnda ersättningar inte hade betalats ut •schablonersättningen i stället hade höjts , vilket motsvarar det totala beloppet för ovan nämnda ersättningar. Beräkningen tar inte hänsyn till vår föreslagna ventil för betydande kostnader för vård och omsorg. Därmed överskattas effekten av för- slaget. Trots detta visar beräkningen att förändringen endast i ett fåtal kommuner skulle förändra utfallet i någon betydande ut- sträckning. I åtta kommuner skulle minskningen av ersättningar uppgå till mer än per invånare, och i tre kommuner Statlig ersättning till kommuner och landsting skulle ökningen uppgå till samma belopp. Förlusten i träffsäkerhet till följd av att ersättningarna avskaffas är alltså inte särskilt stor. Figur 10.1 Förändring av utfall enligt beräkning Utbetalade ersättningar för nyanlända invandrare 2016 0 -100 -200 -300 -400 -500 -600 -700 -800 11 21 31 41 51 61 71 81 101 111 121 131 141 151 161 171 181 191 201 211 221 231 241 251 261 271 281 Kommun, sorterat efter förändring av utfall Källa: , utredningens beräkningar. Förenklad ersättning för ensamkommande barn och unga Utifrån den övergripande principen att staten ska ersätta kommun- erna för initiala kostnader för mottagandet av nyanlända invandrare är det självklart att staten ska ersätta kommunerna för kostnader för vård och boende för ensamkommande barn och unga med uppehållstillstånd. Behovet av vård och boende är ett tidsbegränsat åtagande kopplat till barnens och de ungas ålder och status som ensamkommande. Utredningen ser endast behov av smärre förändringar rörande ersättningarna för ensamkommande barn och unga. får kom- munerna ersättning med för mottagande av ensamkommande unga som fyllt 18 men inte under förutsätt- ning att studiehjälp har beviljats under någon av månaderna i det kvartal som ersättningen avser. Om kravet beträffande studiestöd inte är uppfyllt kan kommunen i stället ansöka om ersättning för ekonomiskt bistånd. Statlig ersättning till kommuner och landsting Utredningen menar att kravet att studiehjälp ska erhållits inte är motiverat och bör tas bort. Därmed bör även möjligheten att söka ersättning för ekonomiskt bistånd för dessa individer tas bort. Det finns flera skäl till denna bedömning. För det första bör schablon- ersättningen vara avsedd att täcka kommunens genomsnittliga kost- nader för vård och boende för denna grupp och denna kostnad påverkas rimligen inte av huruvida den ensamkommande unga har deltagit i gymnasieundervisningen eller inte. För det andra bör staten inte, enligt resonemanget ovan, ersätta kommuner för kostnader för ekonomiskt bistånd för personer som tagits emot . För det tredje innebär ett ansökningsförfarande betydande kostnader för administration. Utredningen föreslår därför att det ska tydliggöras att schablon- ersättningen för ensamkommande unga avser genomsnittliga kost- nader för vård och boende för gruppen ensamkommande unga och att kravet på erhållen studiehjälp ska tas bort. Vidare föreslås att ersättningen för försörjningsstöd för ensamkommande unga tas bort. För att inte fler personer ska omfattas av schablonersättningen behöver vissa justeringar av personkretsen göras. Studiehjälp kan som längst lämnas till och med vårterminen det år individen fyller . Det innebär att individen i genomsnitt är när rätten till ersättning enligt dagens ordning upphör. Rätten till ersättning bör därför begränsas till ensamkommande unga som fyllt 18 men inte . Utgångspunkten för ersättningsnivån bör dock vara den fak- tiska boendemixen och de genomsnittliga dygnskostnaderna för respektive boendeform. I sammanhanget kan det noteras att dagens ersättningsnivå har beräknats utifrån ett antagande om en antagen boendemix för hela gruppen ensamkommande unga, alldeles oav- sett om dessa uppfyller villkoret för erhållen studiehjälp eller inte.16 Utredningen föreslår också att ersättningen för särskilt förord- nad vårdnadshavare för kommunmottagna ensamkommande barn av- skaffas. Motivet är att det rör sig om relativt få barn och små be- lopp, som ansökningsförfarandet är betungade. Denna kostnad bör därmed kunna hanteras inom ramen för dygnsschablonen för ensamkommande barn. 16 (2016). Statlig ersättning till kommuner och landsting Ersättningar som administreras av länsstyrelserna förändras Utöver de ersättningar som administrerar dispo- nerar länsstyrelserna medel som kommunerna kan söka för att ge- nomföra insatser för att skapa beredskap och tillräcklig mottag- ningskapacitet och för att utveckla samverkan mellan kommuner och mellan kommuner och andra organ i syfte att underlätta eta- bleringen i samhället. i disponerar på motsvarande sätt medel för insatser för att genom verksamhet med flyktingguider och familjekontakter underlätta etablering. Det finns ett starkt principiellt skäl som talar för att avskaffa dessa ersättningar. Staten bör inte finansiera verksamhet genom att dela ut bidrag till enstaka projekt utan genom långsiktiga satsningar och bidrag till kontinuerlig verksamhet. Utredningens förslag om att vissa asylsökande ska vänta i en kommun innebär också att de flesta nyanlända invandrare som ska tas emot kommer att befinna sig i kommunen redan som asylsökande. Kostnader för- knippade med att skapa beredskap att ta emot nyanlända invandrare eller underlätta etableringen bör därför ersättas genom schablon- ersättningen för initiala kostnader för mottagande av nyanlända invandrare. Utredningen menar att länsstyrelserna även fortsättningsvis bör ha en strategisk roll i mottagandet. I och med utredningens förslag behöver kommuner utveckla kostnadseffektiva och flexibla boendeformer för asylsökande som ger en betydande kapacitet att snabbt ta emot fler asylsökande än planerat. Länsstyrelserna ska därför ha i uppdrag att verka för att kommuner tar fram kostnads- effektiva boendeformer för asylsökande och har kapacitet att klara av tillfälliga ökningar av mottagandet. För detta ändamål bör läns- styrelserna disponera utvecklingsmedel som kommunerna kan ansöka om. Statlig ersättning till kommuner och landsting Tabell 10.3 Ersättningar för vissa nyanlända invandrare Till kommuner (utbetalas av om annat ej anges). 2 + 9 §§ 10–14 §§ 16–17 §§ Stöd och hjälp i 22 + 23 §§ 19–21 + 23 §§ Kostnader för äldre, 1–20 §§ 24–27 §§ 20 a–20 d §§ 32 + 42 §§ Insatser för att skapa familjekontakter*** Statlig ersättning till kommuner och landsting Medel för att utveckla för asylsökande, samt kapacitet att snabbt ta emot fler asylsökande än planerat** Kommentar: * Här inkluderas även ersättningen Försörjningsstöd för gymnasiestuderande unga. **Utbetalas av länsstyrelserna. ***Utbetalas av i . Statlig ersättning till kommuner och landsting 10.1.7Statlig ersättning till landsting för mottagande av asylsökande med flera Förslag: Ersättningen för hälsoundersökning för asylsökande ska betalas ut utan ansökan. De separata ersättningarna för förvarstagna ska avskaffas, och schablonersättning för hälso- och sjukvård samt ersättningen för kostnadskrävande vård ska även omfatta förvarstagna. En bestämmelse om återkrav och återbetalning införs för er- sättningar till landsting för asylsökande med flera. Landsting får med dagens ordning i huvudsak ersättning genom en schablonersättning för hälso- och sjukvård som betalas ut utan an- sökan. Landsting ersätts också genom en ersättning för kostnads- krävande vård som betalas ut för faktiska kostnader efter ansökan. Vi menar att det är en lämplig ordning att landsting i huvudsak ersätts genom en schablonersättning, som det finns en ventil för att hantera extremfallen. Vi ser dock en möjlighet till förenkling gällande ersättningen för hälsoundersökning för asylsökande. betalas denna ersättning ut efter ansökan. Med utredningens förslag ska ett landsting erbjuda den asylsökande en hälsoundersökning då det är obli- gatoriskt att bo i ett ankomstcenter. Med denna ordning är det rimligt att anta att huvuddelen av de asylsökande som bor i an- komstcenter genomgår hälsoundersökningen.