sou · H6B376 · 2018-10-12 00:00:00 — Värt att notera är att det inte ens i de mindre energieffektiva småhusen lämnats särskilt många åtgärds- förslag, utan cirka hälften av E- och F-klassade hus har noll eller endast ett åtgärdsförslag. Utredningen finner att det går att på några punkter ge vägledning om hur energiexperterna bör göra när de beräknar åtgärders kost- nadseffektivitet så att de största problemen med beräkningarna av kostnaderna och intäkterna för energibesparingarna kan undanröjas. Detta kan göras genom att i förordningen ange vissa riktlinjer, nämligen: •att en energieffektiv investering jämförs med en alternativ ny- investering och att det är den extra investeringskostnaden (mer- kostnaden) som ska vägas mot energibesparingarna •att besparingarna under åtgärdens livslängd ska ingå i beräk- ningen •att inte enbart dagens energipriser utan även bedömningar av framtida energiprisutveckling ska beaktas. Styrmedel och marknadsåtgärder … Kostnadskalkyler är givetvis behäftade med osäkerheter och antag- anden om framtida energipriser är svåra att göra. är det inte mer sannolikt att dagens priser kvarstår än att priserna ökar eller minskar. Att använda dagens priser är sålunda också ett ställnings- tagande som kan visa sig vara ”rätt” eller ”fel”. En för kunden tro- värdig framställning av kalkylerna vore att redovisa några olika utfall med olika och transparent visade antaganden. En del leverantörer, t.ex. av solceller, gör på detta sätt varför det inte torde vara orimligt att också energiexperter kan göra så. 4.6.5Smarthetsindikator i direktivet om byggnaders energiprestanda I det ändradedirektivet om byggnaders energiprestanda59 ingår ett frivilligt införande av en så kallad smarthetsindikator för att bedöma byggnadens tekniska beredskap för samverkan med de boende och elnätet och effektiv självreglering. Smarthetsindikatorn betygsätter byggnadens beredskap till driftanpassning utifrån både de boendes och elnätets behov och till förbättring av sina prestanda. Smart- hetsindikatorn bör användas för att mäta byggnaders kapacitet att utnyttja IKT (Intelligent Kommunikations Teknik) och elektro- niska system för att optimera driften och samverka med elnätet. Indikatorn är avsedd att öka fastighetsägarnas och de boendes medvetenhet om värdet i fastighetsautomation och elektronisk över- vakning av installationssystem, och inge förtroende hos de boende när det gäller de faktiska besparingarna med dessa nya förbättrade funktioner. Kommissionen har befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 23 för att komplettera detta direktiv med en definition av ”smarthetsindikator” och villkor för att smarthetsindi- katorn ska få tillhandahållas som kompletterande information till eventuella nya hyresgäster eller köpare. Smarthetsindikatorn ska omfatta flexibilitetsfunktioner, förbätt- rade funktioner och resurser till följd av mer sammanlänkade och inbyggda intelligenta anordningar som integreras i byggnadens kon- ventionella installationssystem. Funktionerna ska förbättra möjlig- 59Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/844 av om ändring av direktiv /31/EU om byggnaders energiprestanda och av direktiv /27/EU om energi- effektivitet. Styrmedel och marknadsåtgärder … heterna för de boende och för själva byggnaden att reagera på kom- fort- eller driftskrav, delta i efterfrågeflexibilitet och bidra till en optimal, jämn och säker drift av de olika energisystem och områdes- täckande infrastrukturer (för t.ex. fjärrvärme) till vilka fastigheten är ansluten. Arbetet med att ta fram smarthetsindikatorn pågår fortfarande inom och hur väljer att gå vidare återstår att analysera ytterligare. 4.6.6Digitalisering och finansiering av smarta byggnader i EU:s energi-paket Det går att söka finansiering för energieffektivisering från . och Europeiska investerings- banken stärkte ytterligare, i och med initiativet för smarta byggnader, möjligheterna för stora och medelstora företag att söka medel fram för smarta och energieffektiva byggnader. 4.7Eko-designkrav och energimärkning för energieffektivisering och smarta apparater •Sverige behöver fortsätta vara pådrivande i EU-arbetet med att utveckla ekodesign-, och energimärkningskrav samt standarder för smarta elapparater. •För att driva på teknikutvecklingen och tillskapa initiala mark- nader för smarta apparater behöver pilot- och demonstrations- projekt på området öka i omfattning. Skäl för utredningens bedömningar: Det är av central betydelse att fortsätter påverka utveck- lingen inom EU även på detta område eftersom det är inom EU som produktnormer och -regler (i form av gränsvärden och standarder) huvudsakligen utformas. Styrmedel och marknadsåtgärder … För att möjliggöra den flexibilitetspotential som finns behöver de apparater och utrustningar som den mindre aktören har eller över- väger att skaffa vara styrbara och uppkopplingsbara. Smarta elapparater underlättar för hushållen att åstadkomma en mer flexibel elanvändning utan omfattande eget aktivt agerande. Om de uppkopplade apparaterna även kan fjärrstyras så kan styr- barheten även överlåtas av hushållet till en annan part, t.ex. en s.k. aggregator. Då kan apparaternas styrda flexibla elanvändning samlas ihop och synkroniseras för större nätnytta. Investeringar i smarta elapparater kan ske till en mycket låg kost- nad jämfört med den nätnytta de kan åstadkomma. Om nya roller och ansvar på elmarknaderna förtydligas, inklusive aggregatorrollen, se avsnitt 4.2 ovan, skapas bättre förutsättningar för investeringar i smarta elapparater. Dagens tariffstrukturer och de relativt låga prisvariationerna på el utgör dock fortfarande hinder för introduktionen av smarta apparater, se avsnitt 4.1. pågår några pilotprojekt och samverkansprogram i regio- nala nät där smarta apparater testas. Omfattningen bedöms behöva öka något samt innehålla mer av både tekniktest och marknadstest i samverkan, se kapitel 8. 4.7.1Arbetet med energimärknings- och ekodesignkrav inom EU Ekodesign- och energimärkningskrav är viktiga styrmedel i det gemensamma EU-arbetet för att nå uppsatta energieffektiviserings- mål och klimatmål till 2020 och 2030 på ett kostnadseffektivt sätt. En vidareutveckling av kraven är också en del i insatserna för en ökad resurseffektivitet i unionen (i strävan att uppnå en mer cirkulär ekonomi) genom en förbättrad produktdesign. Enligt den nu gällande arbetsplanen 2016–201960 ska redan in- förda produktdirektiv revideras enligt gällande tidtabell i respektive direktiv som några nya produktområden kan komma att bli föremål för nya krav. Utveckling av produktkrav eller energimärkningskrav kopplade till styrbarhet av apparaters effektefterfrågan har så här långt ingen framträdande plats i kommissionens arbetsplan. 60COM (2016) 773 final Ecodesign Working Plan 2016–2019. Styrmedel och marknadsåtgärder … Energimärkningskraven kan ge bidrag till utvecklingen av smarta elapparater. IEU-arbetet med energimärkning- och ekodesignkrav har intres- set för att ge incitament till ”smarta”, digitalt uppkopplade och styr- bara elapparater ökat . Med en ”smart” apparat avses, enligt en definition som används i EU-arbetet; en apparat som har möjlighet att reagera på en extern sig- nal; t.ex. prisinformation, direkta styrningssignaler och/eller lokala mätvärden (främst i form av spännings- och frekvensnivåer). Svaret som apparaten ger på den externa signalen är en förändring i konsum- tionsmönstret av el. Den möjliga förändringen benämns apparatens flexibilitet. presenterades en omfattande studie med under- lag på området som bland annat visade att det finns stora potentialer iEuropa om framför allt värmepumpar med varmvattenberedare, ventilationsutrustning, energilager (batterier) och elbilar skulle för- ses med digitalt styrbar uppkoppling.61 Men studien identifierade också en potential i att även andra apparater blir styrbara. De barriärer för utvecklingen på området som främst pekades ut istudien är problem med ”interoperabilitet” och tariffstrukturer. Studien visade också att flexibiliteten hos energismarta apparater kan stödja energisystemet på flera sätt: •Bidra till dagen-före marknaden •Bidra till effektbalansen i realtid •Motverka att variabel förnybar elproduktion behöver spillas. En ökad tillämpning av smarta apparater skapar vinster för alla konsumenter, inte bara de som äger apparaterna. De digitala system som behövs för att apparater ska bli ”smarta” är relativt begränsade och kostnaderna är begränsade. Det kan vara svårt att särskilja dessa kostnader från kostnader för hushållets övriga uppkoppling eftersom kostnaderna delas med andra apparater och annan styrning. 61Ecodesign Preparatory study on smart appliances (2017). Styrmedel och marknadsåtgärder … Kostnaderna för systemen är betydligt lägre än de systemvinster de kan ge.62 Den extra energiefterfrågan som systemen orsakar är negligerbar. Kommissionen arbetar nu med att ta fram förslag som innebär att det införs en komplettering av energimärkningskraven för olika typer av apparater så att ”smarta” apparater med styrutrustning (som uppfyller vissa krav) kan märkas på ett enhetligt sätt gentemot kund. Ett problem är bristen på standarder om hur enhetliga s.k. kom- munikationsprotokoll63 (öppna gränssnitt) för styrning ska utfor- mas. Arbete pågår och företag som tillverkar den här typen av upp- kopplade produkter driver på för en utveckling. Arbetet har kommit längst med värmepumpar. Förslag till införande kan komma . Den nu sittande kommissionen har dock inte valt att driva på arbetet med Eko-designkraven i någon omfattning, vilket lett till att arbetet gene- rellt sett saktat in. 4.8Energisparstöd för ägare av flerbostadshus och skollokaler, förslag enligt utredningen om energisparlån Utredningen om energisparlån redovisade sitt slutbetänkande i december 2017.64 Utredningens betänkande har remissbehandlats till . Eftersom utredningen om energisparlån behandlade en del över- lappande frågor som delvis också ingår i den här utredningens upp- drag finns det anledning att kort redogöra för energisparlåneutred- ningens förslag och analysera hur dessa kan samspela med de styr- medelsförändringar som denna utredning analyserar. 62I förstudien fann man det svårt att ange några generella kostnadsuppskattningar för de investeringar som skulle behöva göras men studien gav ändå till resultat att det kunde handla om investeringskostnader i spannet 5–, i några fall mellan 2–eller ner mot noll räknat per smart apparat. 63Kommunikationsprotokoll är en uppsättning regler för kommunikation mellan olika enhe- ter i ett datorbaserat kommunikationssystem. Styrmedel och marknadsåtgärder … Utredningen om energisparlån hade i uppdrag att utreda förutsätt- ningarna, inklusive det samhällsekonomiska motivet, för att införa statliga energisparlån i . Syftet var att få till stånd en ökad energieffektivisering i bebyggelsen. Utredningen valde att studera en bredare uppsättning av ekonomiska styrmedel med syfte att öka incitamenten för energieffektivisering i bostäder och lokaler i all- mänhet, i stället för att enbart analysera ett statligt finansierat lån. Utredningen föreslog att ett statligt stöd för att minska energi- användningen ska kunna utgå till ägare av flerbostadshus. Stödet ska kunna utgå oavsett ägarkategori och upplåtelseform. Stöd ska även kunna utgå till ägare av skolbyggnader som upplåts för förskola, grundskola och gymnasieskola. Skolbyggnader är den största kate- gorin bland olika typer av lokalbyggnader och när det gäller de energi- tekniska förutsättningarna tämligen lika flerbostadshusen. Stödet föreslås vara progressivt utformat. I förslaget till bidrags- förordning anges vilka stödberättigade kostnader per kvadratmeter stödet ska beräknas på, i kronor per kvadratmeter. De stödberättigande kostnaderna ökar stegvis beroende på gra- den av energibesparing. Stödbeloppet i procent föreslås variera bero- ende på om den som söker stödet (i) inte är ett företag (i stödbelopp), (ii) ett mindre företag (), (iii) ett medel- stort företag () eller (iv) ett stort företag (). Stödet föreslås alltså bli mer omfattande ju högre den tekniska åtgärdskostnaden är och ju högre aktörens transaktionskostnader är. föreslås betala ut stöden och länsstyrelserna föreslås besluta om stöden och bedriva tillsyn. Stödet bedöms främst leda till åtgärder för effektivare energi- användning i fjärrvärmesektorn. De stödberättigade åtgärderna antas däremot inte leda till några eleffektiviseringar utan kan i stället delvis komma att leda till ett visst ökat elbehov, särskilt i flerfamiljshus. Enligt den föreslagna bidragsförordningen får åtgärderna där- emot inte leda till att byggnadernas installerade eleffekt för upp- värmning och varmvatten ökar. Styrmedel och marknadsåtgärder … Utredningen om energisparlån anser att ett energisparstöd i kom- bination med ett informativt styrmedel som ”Informationscentrum för hållbart byggande” skulle kunna bli ett verksamt medel för att uppnå energipolitiska målsättningar. Utredningen menar vidare att Informationscentrum för hållbart byggande bör ta till sig insikter från beteendeekonomi och ”nud- ging”, för att öka energieffektiviserande renoveringar. Det stöd utredningen föreslår skulle enligt utredningen tillsam- mans med en utförlig informations- och kunskapsförmedling kunna ses som den ”nudge” som krävs för ökad energieffektivisering och att det råder ett ömsesidigt beroende mellan dessa delar för att bidra till resultaten. Ett statligt stöd skulle enligt utredningens bedömning i många fall kunna överbrygga transaktionskostnader och andra marknadshinder och leda till skalfördelar när det gäller att öka takten på de renover- ingar som krävs för att genomföra långsiktigt hållbara energieffektivi- seringsåtgärder. 4.8.3En jämförelse med förslagen som analyseras i denna utredning Utredningen om energisparlån valde att fokusera på att lägga fram förslag till styrmedel för ökad energibesparing i flerbostadshus och delar av lokalbeståndet och adresserade, till skillnad från denna utredning, inte elanvändningen specifikt. Utredningen om energisparlån tog del av internationella erfaren- heter från styrmedelstillämpning i arbetet men lyfte inte in mark- nadsbaserade instrument av typen kvotpliktsystem och auktionering i analysen. I stället landade man i ett förslag till bidragssystem med fasta stödnivåer per kvadratmeter utifrån historiskt uppskattade kost- nadsnivåer, med stödandelar som beror på hur är utformade. Med denna styrmedelskonstruktion finns en poten- tiell risk för översubvention av åtgärder och att det inte sätts någon prispress . Ett system med auktioner hade däremot kunnat leda till en större prispress på de åtgärder som föreslås vara stödberättigade, men det alternativet ingick alltså inte i utredningens analys. Styrmedel och marknadsåtgärder … Ett annat alternativ vore att även den energianvändning som förslag omfattar (all energianvändning i flerbostadshus och skolor) skulle ingå i ett utvidgat system med kvotplikt (jämför diskussionen om kvotpliktens omfattning i kapitel 5). 5Marknadsbaserade styrmedel för minskad effektbelastning Utredningen har i uppdrag att identifiera åtgärder som på marknads- mässig grund kan stimulera teknikutvecklingen och utvecklingen av nya tjänster inom energieffektivisering, exempelvis vita certifikat eller kvotplikt för energieffektivisering (i det närmaste en synonym till vita certifikat, i det följande används genomgående termen kvotplikt). Detta kapitel går in djupare på de vägval som behöver göras vid ett införande av ett kvotpliktsystem, analyserar för- och nackdelar med olika systemutformningar samt lägger fram ett förslag på hur ett kvotpliktsystem som syftar till minskad effektbelastning genom varaktig eleffektivisering kan utformas i . I arbetet med att analysera kvotpliktsystem har utredningen funnit att det också införts offentligt finansierade auktioner eller upphandlingar med liknande syften som kvotpliktsystem i några länder i EU och i delstater i . Ett auktionssystem är även det ett marknadsbaserat styrmedel. Utredningen har valt att studera även den här typen av styrmedel lite mer i detalj och redovisar, som ett alternativ till en kvotplikt, även ett förslag till hur ett system med auktioner skulle kunna utformas och införas i . Fokus i kapitlet är inriktat mot att ge förslag på en ändamålsenlig utformning av de två styrmedelsalternativen för att nå goda effekter och på ett kostnadseffektivt sätt nå ökad eleffektivisering och mins- kad effektbelastning i enlighet med utredningens målbild (kapitel 3). Analysen baseras på internationella erfarenheter1, satta i ett svenskt sammanhang. I referat av internationell litteratur används termen ”energibesparing”, i ett svenskt sammanhang handlar det om främst eleffektivisering och minskad effektbelastning. 1IEA (2017b). Marknadsbaserade styrmedel för minskad effektbelastning Utredningen finner det motiverat att utforma och lämna förslag på ett marknadsbaserat styrmedel av typen kvotplikt eller auktionssystem eftersom dagens styrmedel inte bedöms ge tillräckliga incitament för varaktiga eleffektiviseringar2. De lyckas inte i tillräcklig utsträckning undanröja de hinder som utredningen redovisar i sitt delbetänkande och i kapitel 3, och realisera potentialer, som identifierats i tidigare studier. Vad problemet med för låga incitament är framgår av kapitel 3 och avsnitt 5.2.2. Styrmedlen och deras verkningsfullhet och kost- nadseffektivitet analyseras i kapitel 4, avsnitt 5.15–5.16 och i kapitel 6. Hur fungerar ett typiskt kvotpliktsystem i praktiken? I ett typiskt kvotpliktsystem är det ett energibolag (företag) som tilldelats ett kvantifierat åtagande, i form av en kvot (uttrycks oftast i energitermer). Kvotplikten innebär att energibolaget, , behöver genomföra energieffektiviseringsåtgärder hos slutanvändare av energi, dvs. hos hushåll, offentliga verksam- heter eller andra företag. Summan av energieffektiviseringsåt- gärderna ska sammanlagt leda till en minskad energianvändning, som överensstämmer med kvotplikten för energibolaget i fråga. För att förenkla genomförandet har merparten av åtgärder som förväntas genomföras av energibolaget, redan i förväg för- setts med en beräknad besparingseffekt utifrån typvärden. Dessa finns förtecknade på en särskild lista över ”tillåtna åtgärder”. Listan tas fram av den myndighet som är utsedd som ansvarig för att bedriva tillsyn och administrera kvotpliktsystemet för det offentligas räkning. För att kunna beräkna energibolagens respektive åtaganden behöver en total årlig kvot för systemet fastställas i en särskild kvotpliktslag. Där bestäms också hur de olika energibolagens an- delar av kvoten ska beräknas. Slutanvändaren, dvs. kunden, och energibolaget kommer över- ens om vilka åtgärder som genomförs, dvs. som kunden vill inves- tera i, överenskommelsen liknar en energitjänst. När åtgärderna väl är genomförda rapporteras de till ansvarig myndighet och det görs en avräkning mot den fastlagda kvoten för energibolaget ifråga. 2Med varaktiga eleffektiviseringar avser utredningen sådana effektiviseringar som ger en per- manent minskning av elefterfrågan, till skillnad mot flexibilitetsåtgärder som flyttar elefter- frågan , men inte minskar den permanent. Marknadsbaserade styrmedel för minskad effektbelastning Energibolaget kan även välja att anlita ett annat företag, till exempel ett energitjänsteföretag för att genomföra åtgärderna hos kund. I vissa länder tillåts de kvotpliktiga företagen (ofta energi- bolag) även att handla med certifikat, som är bevis på kvotupp- fyllnad, så att företag som har ett överskott av certifikat, dvs. har genomfört fler energiåtgärder hos kund än företagets kvot, kan sälja certifikat till företag som har ett underskott. 5.1.1Slutsatser om kvotpliktsystem i utredningens delbetänkande I delbetänkandet lyfte utredningen fram vilka de mest kritiska designparametrarna är för den här typen av styrmedel och vilka väg- val som behöver göras om styrmedlet skulle införas i . Vägvalen handlar främst om: 1.systemets syften och mål 2.vilka aktörer som ska vara kvotpliktiga, hur dessas kvoter ska bestämmas samt om de kvotpliktiga aktörerna ska få handla med varandra 3.formerna för mätning och (schablon)beräkning av åtgärder som ska vara godkända i systemet, samt 4.hur stor del av den totala energianvändningen i samhället som ska omfattas av systemet. I delbetänkandet konstaterades också att internationella erfaren- heter visar att det finns vinster att hämta i att införa ett kvotplikt- system. Styrmedlet adresserar existerande marknadsmisslyckanden, främst relaterade till informationsbrist och organisation på mark- naderna för energieffektivisering, och andra hinder som står i vägen för lönsamma energieffektiviseringsåtgärder. Ett kvotpliktsystem kan, rätt utformat både skapa incitament hos flera aktörer på energimarknaderna att ta fram och sprida informa- tion till de aktörer som behöver aktiveras, och fördela ut kostna- derna för de åtgärder som genomförs på hela kundkollektivet, vilket Marknadsbaserade styrmedel för minskad effektbelastning skapar generella incitament till energibesparing på samma sätt som en skattehöjning. 5.1.2Om kvotplikt- och auktionssystem internationellt och i fanns det 46 stycken marknadsbaserade styrmedel för energi- effektivisering (kvotplikt och auktionssystem tillsammans), varav 24 stycken i , 12 i (där ytterligare två system har till- kommit ), fyra i och dessutom i bl.a. , och Sydafrika.3 Marknadsbaserade system har fördelen att de ger marknaden möj- ligheten att finna de mest effektiva åtgärderna. Detta i motsats till när styrmedel utformas för en teknikspecifik lösning. Ett kvotpliktsystem är en kombination av en reglering och ett marknadsbaserat styrmedel för att uppnå ett uppsatt mål. Systemet säkerställer att det uppsatta målet kan nås men till vilken exakt kostnad vet man inte i förväg. Det handlar alltså om den motsatta konstruktionen jämfört med exempelvis en skatt där kostnadsnivån är känd i förväg men inte hur stora effekterna kommer att bli. Olika typer av auktioner (inklusive system med upphandlingar och kapacitetsmarknader) bygger på att företag och andra aktörer, t.ex. offentliga verksamheter kan lägga anbud till en myndighet, an- tingen i form av upphandlingar/auktioner under konkurrens, där det lägsta anbudet vinner, eller i upphandlingar där anbuden handlar om att aktörerna åtar sig att genomföra åtgärder till ett i förväg bestämt pris per sparad energi- eller effektenhet. Skillnaden mellan kvotplikt och auktionering ligger främst i att det finns ett kvantitativt mål för kvotpliktsystemet medan det finns en förutbestämd budget för auktionen. 3IEA (2017b). Marknadsbaserade styrmedel för minskad effektbelastning Kvotplikt och auktionering har även vissa gemensamma drag, så kallade designparametrar, vid sidan av de egenskaper som är mer specifika för respektive styrmedel. Av figuren nedan framgår vilka designparametrar som är gemensamma och vilka som är specifika för system med kvotplikt respektive auktioner. Utformningen av designparametrarna skiljer sig också åt mellan olika länder. Skillnaderna kan ofta förklaras med hur styrmedlet pas- sar in i ett större sammanhang av styrning och styrmedel inom energipolitiken i respektive land eller delstat. I tillämpas en form av kvotplikt för förnybar elproduk- tion (elcertifikatsystemet) och för reduktion av växthusgasutsläpp genom krav på stegvis ökad inblandning av biodrivmedel (bränsle- bytet) i bensin och diesel. Figur 5.2 Generella designparametrar och specifika designparametrar för kvotplikt respektive auktionering Historiska, politiska och kulturella faktorer effektbelastning minskad för styrmedel Marknadsbaserade styrmedel för minskad effektbelastning 5.1.3Centrala designparametrar i kvotplikt och auktionering samt kapitlets disposition I figur 5.2 ovan ges en överblick över de parametrar som bygger upp både kvotplikts- och auktionssystem mer i detalj. Parametrarna är delvis gemensamma men skiljer sig också åt.