sou · H6B368 · 2018-08-22 00:00:00 — En andra utgångspunkt för utredningen är att det offentliga åtagandet omfattar krav på effektiva regler för att se till att varje barn har rätts- liga föräldrar och att faderskap kan utredas på ett rättssäkert sätt. Av- sikten med en rättsgenetisk undersökning är att den ska utgöra utred- ningsunderlag, för att kunna visa faderskap eller utesluta faderskap. När ett barn inte får sin far bestämd enligt presumtionsregeln om faderskap (1 kap. 1 § , FB), ska i de fall det är aktuellt att fastställa faderskap detta ske genom bekräftelse eller dom. Utred- ning i form av en rättsgenetisk undersökning i fråga om ett faderskap är i de fall som barnet kommit till genom samlag av avgörande be- tydelse för faderskapet. En undersökning kan också bli aktuell när en fråga om att häva ett faderskap aktualiserats. Staten måste försäkra sig om att det finns rättssäkra metoder för att fastställa vem som är far till ett barn. Vikten av att det finns effek- tiva medel och resurser för att utreda faderskap betonas också i praxis.5 Det betyder att det måste finnas tillräck- liga, och för hela landet, tillgängliga resurser för att utredningar av faderskap kan genomföras med tillförlitliga och rättssäkra resultat. Det krävs därför rätt kompetens och teknisk utrustning för att till- godose det allmännas behov av tillförlitliga analyssvar och utlåtan- den om faderskap. 5Se t.ex. Gaskin v. , (10454/83), dom , Mikulic v. , (53176/99), dom och Jäggi v. , (58757/00), dom . Vem ska utföra rättsgenetiska undersökningar vid utredning av faderskap Frågan är om detta bäst garanteras av den ordning som gäller med RMV som ensam utpekad aktör eller om det är lämpligt och ända- målsenligt att flera aktörer, också privata företag, kan anlitas för ut- förandet av genetiska undersökningar. 11.4.3Val av flera aktörer kan påverka utvecklingen positivt Ytterligare en utgångspunkt är att en ordning med flera aktörer på en marknad för uppdrag från domstolar och socialnämnder skulle kunna bidra till ökad kvalitet och effektivitet. En reglering som öpp- nar upp för fler aktörer och skapar förutsättningar för konkurrens har en tydlig styrka genom att det möjliggör innovation på ett sätt som en enda verksamhet kan ha svårt att nå. Det kan avse pris- differentiering, men gäller också framför allt användarvänlighet. Ett exempel som några socialnämnder har lyft till utredningen är en ökad användarvänlighet med webbsida och inloggning för snabbt tillgängliga svarsbesked. Det finns också möjligheter att avtala om arkivering av provsvar och tillhörande dokumentation. Det är tydligt att andra leverantörer kan utföra rättsgenetiska undersökningar till ett lägre pris än vad RMV kan. Så förhåller det sig möjligen särskilt om upptagningsområdet och underlaget är större än vad som följer av enbart svenska myndigheters behov. Att det finns utrymme att hålla nere kostnader som nödvändig kompe- tens upprätthålls talar typiskt sett för att närmare undersöka sådana alternativ. Att flera socialnämnder uppdragit åt annan än RMV att genomföra rättsgenetisk undersökning för utredning av faderskap talar för en ordning med en kontrollerad marknad.6 11.4.4Särskilda krav bör ställas på undersökningarna En sista utgångspunkt är att utredningen i ett mål om faderskap, och därmed också vad som gäller för rättsgenetiska undersökningar, har stor betydelse för enskilda. Myndigheter och domstolar måste kunna utgå från att både provhanteringen och den analys som en utförare av en rättsgenetisk undersökning genomför är av sådan kvalitet att 6Med en ordning med en kontrollerad marknad avses här att flera aktörer verkar i konkurrens som myndighet kan ha i uppdrag att säkerställa att den på marknaden tillgängliga tjänsten uppfyller vissa gällande krav. Vem ska utföra rättsgenetiska undersökningar vid utredning av faderskap resultatet är tillförlitligt. Resultatet som redovisas måste vara korrekt. Det måste vara riktigt, inte endast givet de parametrar som har under- sökts av utföraren, utan också utifrån de parametrar som är tekniskt möjliga att undersöka (se vidare avsnitt 11.5.3). Det ska också gå att lita på att rätt person har lämnat det prov som har blivit undersökt. Betydelsen av undersökningen framgår också av att det allmänna alltid bär kostnaden för dess genomförande. När en rättsgenetisk undersökning utförs på uppdrag av domstol eller utgöra utredning i ett faderskapsärende ska kostnaderna för provtag- ning och undersökning betalas av allmänna medel. Reglerna kan ses som en naturlig och rimlig konsekvens av statens och socialnämn- dernas i lag fastlagda skyldighet att se till att faderskapet till barn fastställs korrekt och fullständigt (prop. 1996/97:9 s. 151). be- talas kostnaden av stat och kommun och stannar också på dessa. Utredningen har i avsnitt 10.10 föreslagit att staten ska stå hela kost- naden och att fördelning mellan statliga och kommunala medel alltså inte ska ske. Utredningen menar att när en rättsgenetisk undersökning efter- frågas av en domstol eller socialnämnd finns förutsättningar att ställa särskilda krav på undersökningen och dess utförande. Det handlar om såväl tillförlitlighet som rättssäkerhet och vikten av en enhetlig tillämpning. 11.5Vilka krav ska ställas på en aktör som utför undersökningar på uppdrag av det allmänna? 11.5.1Övergripande krav på verksamheten Rättsgenetiska undersökningar i ärenden om faderskap har stor be- tydelse för enskilda och för deras familjeliv. När en rättsgenetisk undersökning efterfrågas av en domstol eller socialnämnd finns där- för enligt utredningen förutsättningar att ställa särskilda krav på undersökningen och dess utförande. Det handlar om krav på såväl tillförlitlighet som rättssäkerhet. I möjligaste mån måste det säker- ställas att en verksamhet inte plötsligt upphör eller att dokumenta- tion inte längre visar sig tillgänglig. Det betyder att den som driver verksamheten behöver ha en solid grund, såväl vetenskapligt som ekonomiskt och administrativt. Det handlar även om likvärdighet och en enhetlig tillämpning, t.ex. på det viset att det inte ska ha någon Vem ska utföra rättsgenetiska undersökningar vid utredning av faderskap avgörande betydelse var i landet barnet har sin hemvist. En rättsgene- tisk undersökning ska ge samma resultat oavsett vem som utför den. Enligt utredningen finns det några övergripande krav som en ordning behöver säkerställa när det gäller rättsgenetiska undersök- ningar. i)förmåga att leverera korrekta utlåtanden, ii)oberoende från såväl privata intressen som från utredande eller beslutande myndigheter och opartiska i det enskilda fallet, och iii)ekonomisk stabilitet. Utifrån dessa övergripande villkor för den ordning som ska uppnås går det att urskilja flera generella krav för en verksamhet. Dessa redo- visar utredningen i det följande mer ingående. 11.5.2Generella krav på verksamheten En verksamhet behöver till att börja med vara dimensionerad för att tillgodose och hantera beställningar från de myndigheter som är behöriga att på det allmännas bekostnad inhämta utredning i ärenden om faderskap. Det bör därför som utgångspunkt inte vara möjligt för en utförare att neka att genomföra en undersökning. Det gäller även möjligheten att hantera mer komplexa analyser och svårare ärenden. En fråga om faderskap kan bli aktuell trots att prov från mannen inte går att få fram. Det kan också visa sig att ytterligare analyser av samma prov behöver genomföras för att kunna ge ett till- förlitligt svar. För att kunna ge ett tillförlitligt utlåtande i ett gene- tiskt komplext ärende måste verksamheten ha tillräcklig kompetens för att analytiskt och biostatistiskt kunna ta hänsyn till genetiska variationer som kan framkomma efter analys. Det kan exempelvis vara en eller flera mutationer eller så kallade tysta alleler.7 Eftersom också undersökningar av mer komplicerad natur måste kunna utföras och krav på rättssäkerhet ska tillgodoses behöver det finnas en ordning som garanterar analyssvar med mycket hög tillför- litlighet i samtliga fall där domstol eller socialnämnd efterfrågar en undersökning. Detta gäller särskilt i en situation där flera aktörer konkurrerar. När flera möjliga utförare finns ökar det ansvar som 7Se närmare om DNA-metoden och om genetiska markörer avsnitt 6.3.3. Vem ska utföra rättsgenetiska undersökningar vid utredning av faderskap det offentliga har som beställare, dvs. ansvaret att välja den för ända- målet mest lämpliga utföraren. Den som beslutar om en undersökning behöver i en sådan situation ha nödvändig kompetens för att kunna säkerställa att undersökningsresultatet uppfyller kraven på tillförlit- lighet, rättssäkerhet och oberoende. Det handlar om att förstå vilka krav som bör ställas i beställningssituationen, vilket i många fall sker när en upphandling genomförs. Det gäller också att ha resurser att utvärdera och följa upp att kraven har uppfyllts i det enskilda fallet. Det kan konstateras att beroende på vilket alternativ för en ord- ning som är mest lämplig – en statlig verksamhet eller val mellan en statlig verksamhet och andra aktörer – behöver ett regelverk se delvis olika ut. En vanlig metod när en verksamhet bedrivs av flera, snarare än en central förvaltningsmyndighet, är exempelvis att genom före- skrifter ange mer detaljerade regler för verksamheten. Bestämmelser måste dock i båda fallen skapa starka incitament så att varje utförar- verksamhet uppfyller de här konstaterade övergripande kraven. Det innebär att det finns ett behov av en reglering av området och fram- för allt av att närmare undersöka de generella kraven för en verksam- het som sådan. De generella kraven som gör sig gällande beror som framgår i det följande dels på verksamhetens karaktär, där kompetensen att genom- föra en genetisk analys står i förgrunden, dels på att ändamålet med resultatet är myndighetsutövning. De närmare kraven för en verk- samhet som sådan påverkar vilka regler som behövs och möjligen också hur de kan utformas eller vilka lösningar som kan bli aktuella. Utredningen övergår därmed till att överväga vilka närmare generella krav som bör gälla för en verksamhet som ska utföra rättsgenetiska undersökningar på uppdrag av det allmänna. Samtliga har sin grund i de övergripande kraven som redogjorts för inledningsvis. 11.5.3Närmare om generella krav på verksamheten Tillförlitlighet innebär mer än krav på en hög sannolikhetsgrad Metoden med DNA-analys innebär en undersökning av cellernas arvsmassa och en jämförelse av s.k. genetiska markörer. Det betyder en undersökning av arvsmassan direkt, i stället för en undersökning av indirekta egenskaper (se avsnitt 6.3.3.) Det går med hjälp av DNA- analys i många fall att utesluta en möjlig man som far till ett barn och Vem ska utföra rättsgenetiska undersökningar vid utredning av faderskap det är även möjligt att beräkna sannolikheten för att en man är far till ett barn. RMV levererar normalt sett utlåtanden med 99,999 procents sannolikhet för ett faderskap. Det innebär att felmarginalen är 1 på 100 000. Andra aktörer kan erbjuda en något lägre sannolikhetsgrad.8 Exempelvis har angett sin gräns för att i utlåtan- det ange en man som far till ett visst barn till sannolikhetsgraden 99,99 procent.9 Det innebär att felmarginalen är 1 på 10 000. Det får anses acceptabelt också med den nu nämnda lägre gra- den av sannolikhet. är det givetvis önskvärt med en så hög sannolikhetsgrad som möjligt när undersökningen ska användas i en utredning av faderskap. Det går dock inte att dra den slutsatsen att en verksamhet för rättsgenetisk undersökning som en miniminivå ska nå en viss förutbestämd sannolikhetsgrad. I det följande redovisar utredningen varför bedömningen görs att det förhåller sig så. Att metoden med DNA-analys innebär en undersökning av genetisk information i arvsmassan behöver nämligen inte betyda att svaret är tillförlitligt oavsett vem som driver det laboratorium som utför undersökningen. Detta beror på flera faktorer, däribland vilka rutiner för kvalitetssäkring den aktuella verksamheten har valt att använda sig av. En central faktor är vilken kunskap och metodik för biostatistiska beräkningar som tillämpas på resultatet av DNA-ana- lyserna. Av betydelse är också den använda teknikens precision. Den metod som ett laboratorium använder sig av kan skilja sig från ett annat laboratoriums metod. Ett exempel på att olika metoder kan användas är hur verksamheten säkerställer ett korrekt analys- resultat. En av flera aspekter är hur laboratorieprocessens olika steg kvalitetssäkras. RMV genomför alltid två parallella analyser av varje prov för intern kvalitetssäkring. I vissa fall där utfallet av dessa ana- lyser inte har blivit detsamma inhämtar myndigheten nya prover för att verifiera provtagningen. har i stället valt en annan metod där kritiska moment i analysen har identifierats. Krav har uppställts som innebär att för varje sådant moment deltar alltid två medarbetare. Ytterligare metoder än de nu redovisade är tänkbara. Precisionen i en DNA-analys kan skilja sig åt mellan tekniker och hur modern tekniken är. Utvecklingen har till exempel gått mot att 8Det går att vid en enkel sökning på webben få träff på flera aktörer som på svenska erbjuder faderskapstest. Aktörerna anger varierande sannolikhetsgrad, från . 9Uppgift från företagets webbplats och till utredningen lämnat material . Vem ska utföra rättsgenetiska undersökningar vid utredning av faderskap fler markörer analyseras, där dagens standardteknik innebär att 15 eller 21 markörer används jämfört med 9 markörer . Det kan också handla om sekvenseringen eller andra infallsvinklar bero- ende på om genetiken är komplicerad i det enskilda fallet.10 Ett annat exempel är att den databas som används för den statis- tiska beräkningen måste vara representativ för den del av befolkningen som förekommer i det enskilda ärendet. Det kan särskilt behöva upp- märksammas om en utförare anlitar ett i annat land verksamt labora- torium som underleverantör. Den genetiska variationen i populatio- nen påverkar nämligen beräkningens utfall.11 Sammanfattningsvis möjliggör utvecklingen att fler aktörer kan uppnå en hög grad av sannolikhet i sina undersökningsresultat. Både provhantering och provtagning är också enklare och inte lika kost- sam eftersom det är tillräckligt med ett munskrap, jämfört med blod- prov. Utvecklingen har medfört att fler aktörer än RMV kan utföra genetiska undersökningar med en mycket hög sannolikhetsgrad. En hög grad av sannolikhet är emellertid inte ett ensamt avgörande mått för ett tillförlitligt svar på frågan om en viss man är far till ett barn. Även vid DNA-analys finns det skillnader i metod och teknik. Det är också möjligt att det förekommer skillnader i den statistiska be- räkning som utförare använder och som utlåtanden grundar sig på. Faktorer som t.ex. hur en kvalitetssäkrande metod kan skilja sig åt mellan utförare har betydelse för tillförlitligheten. Det är också en förhållandevis stor skillnad på ett svar som anger att en man med 98 procents sannolikhet är far till ett barn, jämfört med över 99 pro- cents sannolikhet. I det förra fallet finns en möjlig felfrekvens om två per hundra tänkbara fäder. En verksamhet måste därför uppfylla krav på en hög grad av sannolikhet, men också uppfylla krav på en lämplig metod och rele- vant teknik för DNA-analys i faderskapsärenden. Förmåga att hantera också komplicerade ärenden Komplexiteten av ett ärende kan ibland avgöras på förhand. Ofta går det dock inte att förutse att det är ett genetiskt svårt ärende. Det är först när en första analys har genomförts som det fram- 10Med sekvensering avses någon metod för att fastställa en ordningsföljd i DNA-molekylen. 11Med population avses den mängd individer som statistiken avser. Vem ska utföra rättsgenetiska undersökningar vid utredning av faderskap kommer att ett ärende är komplicerat. I ett komplicerat ärende behö- ver ibland fler markörer än det antal som används i standardmetoden analyseras för att ett utlåtande med en godtagbar sannolikhet för att en viss man är far till ett barn ska kunna lämnas.12 Det kan också vara att andra markörer behöver analyseras än de som vanligtvis används. RMV har till utredningen uppgett att myndigheten har möjlighet att analysera omkring 190 markörer för att minimera risken för att ett utlåtande inte når upp till en sannolikhet på . Enligt uppgift från används 21 markörer i de situationer då 15 markörer inte är tillräckligt.13 Av ett utlåtande framgår normalt sett inte om det har varit ett genetiskt komplicerat ärende eller inte. Det kan finnas olika skäl till det. Ett skäl är att det inte har betydelse om frågeställningen ändå har besvarats med en mycket hög grad av sannolikhet. Det kanske i sådana fall skulle leda till en onödig osäkerhet hos enskilda kring re- sultatet. Det intressanta för utredningen av faderskap i det enskilda fallet är om det finns en genetisk koppling mellan barnet och en viss man. Att det av utlåtandet inte framgår om det var ett komplicerat ärende betyder å andra sidan att det för den domstol eller social- nämnd som ska uppfylla sin myndighetsuppgift på grund av under- sökningen är svårt att värdera om exempelvis ett tillräckligt antal markörer har använts för att kunna komma till den slutsats som redo- visas i utlåtandet. Det är också svårt att följa upp och utvärdera det resultat i form av ett utlåtande efter en genomförd DNA-analys som domstolen eller socialnämnden har fått del av. I de fall där själva analysen, ofta i form av tabeller för barn, mor och man, finns bifogad kan möjligen en van handläggare hos socialnämnden uppmärksamma att fler mar- körer än vanligt har använts vid undersökningen. Att det betyder att det var ett komplicerat ärende och att utföraren därför kan ha behövt genomföra flera analyser inför att svaret avgetts är inte tydligt, men kan i ett sådant fall leda till ökat förtroende för utföraren i fråga. Det är emellertid den omvända situationen som är problematisk, dvs. att det för domstolar och socialnämnder är svårt att upptäcka om svaret, som visserligen kan vara korrekt utifrån den metod som har använts, 12Såvitt utredningen kunnat utröna används av flera laboratorier normalt sett 15 markörer vid en första DNA-analys. Det kan dock variera mellan utförare vilken rutin som gäller. 13Dynamic anger att det inte har funnits behov av att använda fler markörer än 21, även om de har kapacitet för 30 markörer, uppgift till utredningen vid besök . Vem ska utföra rättsgenetiska undersökningar vid utredning av faderskap inte är baserat på en tillräckligt noggrann utförd analys. Det är inte ovanligt att utlåtandet endast redovisar slutsatsen om faderskap. Så är det vanligtvis enligt Dynamic Code AB.14 RMV uppger till utredningen att också analysresultaten bifogas till utlåtandet. Några föreskrifter om vilka närmare uppgifter som bör framgå av ett utlåtande finns inte.15 Det finns ett utrymme för en utförare att redovisa en genomförd analys med en beräknad sannolikhetsgrad som är lägre i stället för att utföra ytterligare en ny analys med fler markörer. Sannolikhets- graden kan fortfarande framstå som hög. Väljer utföraren att redo- visa ett svar där en annan utförare i stället hade valt att genomföra ytterligare en analys med förfinad teknik, kan resultatet alltså bli olika beroende på vilken utförare som domstol eller socialnämnd har anlitat. Det väcker i sig starka betänkligheter. Framför allt under- stryker det vikten av att en utförare ska kunna hantera också kompli- cerade ärenden. För värderingen av utlåtandet som bevisning kan i ett genetiskt svårare fall vara avgörande hur utföraren redovisar slutsatserna. Det är då viktigt att det finns en transparens om utföraren har valt att leverera ett utlåtande i stället för att genomföra ytterligare en analys. Det kan t.ex. vara att ange att resultatet kan bero på att ett släktför- hållande kan finnas, men att resultatet också kan vara helt slump- mässigt utifrån den genetiska sammansättningen i arvsmassan. Här finns en motsättning, eftersom sådan transparens tydliggör möjliga brister i tillförlitligheten. Detta innebär enligt utredningen ett behov av reglering. Det är naturligtvis av stor betydelse att domstolar och socialnämn- der utifrån resultatet förstår om det finns anledning att gå vidare i utredningen, exempelvis genom att låta utföra ytterligare en under- sökning. Behöver en ny undersökning genomföras av en annan ut- förare påverkar det bl.a. effektivitet och kostnader. Utredningens utgångspunkt är att en utförare normalt inte ska kunna neka att utföra ett uppdrag från domstol eller socialnämnd. Domstol och socialnämnd måste därtill kunna förutsätta att ett ut- låtande är tillförlitligt, också i den meningen att en annan utförare inte skulle komma till ett annat resultat. Det betyder att ett generellt 14Dynamic erbjuder också kommuner arkivering av prover efter analys, vilka i så- dant fall kan finnas sparade. 15Det finns dock internationella vägledningar (guidelines) som forensiska och rättsgenetiska laboratorier ofta följer. Vem ska utföra rättsgenetiska undersökningar vid utredning av faderskap krav som måste ställas är att verksamheten måste ha kompetens att hantera också komplicerade ärenden. En ordning måste således säkerställa att utförarens slutsats i ut- låtandet är tillförlitlig. Om det inte är möjligt att ange en tillförlitlig slutsats måste utföraren lämna sådan information till mottagaren att en korrekt värdering av undersökningens resultat ändå kan ske. Rutiner för att minimera risker för felaktigheter En verksamhet måste ha rutiner och ett strukturerat arbete som innebär att risken för felaktigheter minimeras. Det kan exempelvis gälla lokalernas utformning och rutiner för hur bl.a. provförväxlingar och kontaminering av prov ska undvikas. Även generella rutiner för hanteringen, allt från provtagning till provhantering inklusive trans- port, måste finnas. Det kan exempelvis gälla beprövade rutiner för att säkerställa att proverna kommer från rätt person. Det gäller också att ett säkert system för ärendehantering och för internkontroll måste finnas. Det är även nödvändigt med rutiner för kalibrering av teknisk utrustning och spårbarhet av resultat och dokumentation. Verksamheten behöver utformas så att risken för felaktigheter i hanteringen minimeras. Utlåtandet och stöd för att förstå svaret En undersökning vid utredning av faderskap ska utgöra underlag för domstol och socialnämnd i myndighetsutövning. Det är nödvändigt att en aktör som genomför undersökningen har insikt och förståelse för att ändamålet med undersökningen är att utgöra bevisning. Det är t.ex. önskvärt att ett utlåtande utformas efter svenska förhållanden och regelverk då det förekommer att den som utfört undersökningen anlitas som sakkunnig. Eftersom det handlar om utlåtanden som ska användas av dom- stolar och socialnämnder krävs att sådana är skrivna på svenska. Ut- låtandena måste också kunna förklaras på svenska för den som ska värdera utredningen. Det kan antas att även en utländsk aktör rim- ligen kan tillgodose sådana krav. För att bedöma om resultatet av en undersökning ger ett tillräck- ligt säkert svar på frågan om en viss man är far till ett visst barn är en Vem ska utföra rättsgenetiska undersökningar vid utredning av faderskap hög grad av sannolikhet för påståendet i sig inte ensamt avgörande (se avsnitt 11.5.3 under rubriken innebär mer än krav på en hög sannolikhetsgrad). Det finns skillnader av betydelse som kan påverka värderingen av det bevis som utlåtandet utgör vid myndigheten. Detta gäller inte minst när det har varit fråga om genetiskt komplicerade ärenden, vilket berörts ovan. För att förstå sådana skillnader behöver den som ska bedöma undersökningens resultat ha kunskap om gene- tik och statistiska beräkningar. Det kan inte förutsättas att sådan kunskap finns inom domstolar och socialnämnder.