sou · H6B317 · 2018-03-12 00:00:00 — I det kommunala avtalet finns inga skrivningar om att den individuella läraren ska ha ansvar för, eller inflytande över, sin kompetensutveckling, utan den framstår som en arbetsgivarfråga. När det gäller lärare som arbetar på fristående skolor är det så kallade friskoleavtalet det, sett till antalet lärare som omfattas av det, största läraravtalet i den privata sektorn. I avtalet fastställs årsarbetstiden varav den reglerade arbetstiden är . I friskoleavtalet finns inget riktvärde motsvarande de som finns i det kommunala avtalet. I stället ska mängden kompetensutveckling anpassas utifrån behoven. Till skillnad från det kommunala avtalet finns det en skrivning om att individen och arbetsegivaren har ett gemensamt ansvar för kompetensutveckling i förhandlingsprotokollet års friskoleavtal. I bilaga 8 står for- muleringen: ”Lärare har rätt men även ansvar att kontinuerligt ut- vecklas i arbetet. Planeringssamtal mellan skolledning och lärare, indi- viduellt och kollektivt, bör klargöra vilken kompetensutveckling som krävs för att den enskilde läraren och lärarlaget allt bättre skall kunna utveckla elevernas lärande.”9 Sedan huvudmännen fick ansvaret för lärarnas kompetensutveck- ling har det skett stora förändringar på detta område.10 Det framgår av betänkandet från Utredningen om skolans kommunalisering. Enligt betänkandet har förändringarna varit negativa både för enskilda lära- res möjligheter att ta initiativ till att fortbilda sig och för lärarpro- fessionens möjligheter att påverka fortbildningen. har staten åter ökat sina insatser för lärares kompetensutveckling, bland annat genom de stora statliga fortbildningssatsningar som har genom- förts, till exempel Lärarlyftet, Matematiklyftet och Läslyftet.11 Till stor 9Bilaga 8 till . 11Förordning (2007:222) om statsbidrag för fortbildning av lärare samt fritidspedagoger och motsvarande, förordning (2012:161) om statsbidrag för fortbildning av matematiklärare och Kontinuerlig och relevant kompetensutveckling del har statens insatser skett i form uppdrag till att genomföra olika utbildningsinsatser och genom olika riktade stats- bidrag. Ordningen att styra kompetensutvecklingen genom riktade statsbidrag har mött en hel del kritik, både från huvudmän och myn- digheter som Statskontoret och Riksrevisionen.12 I avsnitt 6.6 belyser vi konsekvenserna av de riktade statsbidragen mer utförligt. 6.2Lärares kompetensutveckling är heterogen och mångfacetterad Kompetensutveckling är, enligt , utveckling och höjning av kompetensen särskilt hos anställda i ett företag eller i offentlig sektor.13 För lärare innebär det att via utbildningar och olika aktiviteter fördjupa, bredda och förfina sin lärarkompetens. Det finns flera begrepp för det lärande som sker efter lärarutbildningen, bland annat kompetensutveckling, vidareutbildning och fortbildning. I betän- kandet används kompetensutveckling som ett paraply som inrymmer såväl fortbildning som vidareutbildning. Utredningen om skolans kommunalisering menar att lärares kom- petensutveckling under alltmer har tagit for- men av verksamhetsutveckling.14 Det är alltså inte utvecklingen av lärarens undervisningskompetens som har stått i fokus, utan utveck- lingen av verksamheten. Enligt den utredningen har skolutveckling i mer generella termer fått en mer central roll, medan den enskilda lära- rens prioriteringar har fått en mer undanskjuten plats. Denna utred- ning instämmer med utredningen om skolan kommunalisering när det gäller att lärares fortbildning har fått stå tillbaka till förmån för en mer allmän kompetensutveckling, även om gränsen ibland är flytande. Utredningens ambition är att innehållet i lärares kompetensutveck- ling fortsättningsvis mer bör ta formen av fortbildning. Den som definierar vilken kompetensutveckling som behövs har förstås ett stort inflytande över lärares utveckling. Här finns spänningsfält mel- för matematikhandledare samt förordning (2015:42) om statsbidrag för handledare i språk-, läs- och skrivutveckling. 12Riksrevisionen (2014, 2017a), Statskontoret (2016) och 73 kommuner i storstadsregioner- na , och (gy) samt Göteborgs- regionens kommunalförbund (2017). 13Nationalencyklopedin (2017). Kontinuerlig och relevant kompetensutveckling lan verksamhetens behov och individens behov av utveckling, och mellan läraren, rektorn, huvudmannen och staten. Lärares och rektorers kompetensutveckling kan ta många olika former och kan ges av många olika aktörer. Innehållsmässigt ges den i ett vitt spektrum där innehållet kan fokusera på exempelvis under- visningsämnen, metoder eller värdegrundsfrågor. Också formatet på de kompetensutvecklingsinsatser som finns tillgängliga för lärare och rektorer kan variera stort, mellan exem- pelvis högskolekurser som ger högskolepoäng, kollegial handledning och enskilda seminarier. Kompetensutvecklingsinsatser ges av såväl staten som av kommunala och enskilda huvudmän, och av organisa- tioner och företag. I bland sker den helt och hållet på lärarens initia- tiv och på lärarens fritid, och i bland på rektorns eller huvudmannens initiativ och på arbetstid. Den kompetensutveckling som lärare dri- ver helt på egen hand kan bestå av studier vid högskolor och uni- versitet och , deltagande i olika nätverk, eller genom studiecirklar eller egna projekt. De kompetensutvecklingsinsatser som kommunala och enskilda huvudmän ger kan till exempel ske i form av utbildningsdagar, kurser, seminarier och konferenser. Hos vissa huvudmän kan lärare delta i forskningscirklar och i olika typer av lokalt initierad kollegial kompetensutveckling. Sammanfattningsvis innebär det faktum att lärares och rektorers kompetensutveckling är så heterogen att den är svårgripbar såväl av- seende kvantitet som kvalitet. Det saknas också en nationell syste- matik och helhet i lärares och rektorers professionella utveckling, och de professionella har litet inflytande över den. 6.3Svenska lärare och rektorer lägger mindre tid på kompetensutveckling än lärare och rektorer i andra länder Eftersom tiden för lärares och rektorers kompetensutveckling avsätts lokalt och utan nationell samordning är det en utmaning att få en samlad bild av svenska lärares och rektorers deltagande. Det görs ingen nationell uppföljning av hur mycket tid huvudmännen fördelar till kompetensutveckling. De fackliga lärarorganisationerna känner heller inte till några lokala uppföljningar av hur fördelningen ser ut gentemot kollektivavtalen. Kontinuerlig och relevant kompetensutveckling Även deltagandet i den statligt initierade kompetensutvecklingen kan vara svårt att beskriva i siffror. I de fall det finns ett statsbidrag knutet till satsningen går det att ta reda på hur många huvudmän som använder sig av detta. har också gjort uppföljningar av de stora kompetensutvecklingssatsningarna. Men en stor del av delta- gandet i de kompetensutvecklingsinsatser som erbjuder sker ”osynligt”, det vill säga att lärare kan använda sig av material och webbmoduler på egen hand, utan att vara anmäld till ett specifikt lär- tillfälle. Fördelen med detta är att kompetensutvecklingen då är flexi- bel och lättillgänglig, men nackdelen att det är svårt få statistik över hur den används. Omfattande kompetensutveckling bedrivs också inom ramen för universitet och högskolors ordinarie utbildnings- utbud. Utredningen ska trots dessa utmaningar försöka ge en bild av svenska lärares deltagande i kompetensutveckling utifrån undersök- ningar där lärare själva rapporterar om sitt deltagande, uppföljningar av stora kompetensutvecklingsinsatser, och utifrån hu- vudmännens utnyttjande av de tillgängliga statsbidragen för kom- petensutveckling. Krock i arbetsschemat och höga kostnader hindrar kompetensutveckling I TALIS-undersökningen (The ) som genomfördes tillfrågades de deltagande lärarna om sitt deltagande i kompetensutvecklingsaktiviteter. Av fram går att svenska lärare i lägre utsträckning deltar i så- dana aktiviteter än lärare i andra länder.15 I genomsnitt rapporterar av lärarna i TALIS-länderna att de har deltagit i någon form av kompetensutvecklingsinsats under de senaste 12 månader- na. ligger strax under genomsnittet som har deltagit i kompetensutvecklingsinsatser . Del- tagande i kompetensutveckling är mindre vanligt bland lärare i fristående skolor () än bland lärare i kommunala skolor (). 15 (2014c). Kontinuerlig och relevant kompetensutveckling Dessutom anger de svenska lärarna att de i genomsnitt ägnar färre antal dagar åt dessa aktiviteter. Det internationella genomsnittet bland de lärare som deltar i kompetensutvecklingsaktiviteter är per lärare . I deltar lärare i genomsnitt bara i per lärare . Det är alltså en anmärkningsvärd skillnad mellan den mängd kompe- tensutveckling som svenska lärare får om man jämför med TALIS- kollegorna. Men skillnaden mellan de genomförd kompe- tensutveckling och de kompetensutveckling som kom- munalt anställda lärare har avtalsenlig rätt till, är ännu mer anmärk- ningsvärd. Utifrån dessa data konstaterar utredningen att som skulle ha ägnats åt lärares kompetensutveckling tycks ägnas åt andra aktiviteter. Detta är förstås mycket bekymmersamt med tanke på hur viktig kompetensutvecklingen är för att utveckla undervisningen. I framkommer det att orsakerna till att svenska lärare inte deltar i kompetensutveckling i den utsträckning de önskar är krock med arbetsschemat samt höga kostnader. Även har i flera medlemsundersökningar frågat sina medlemmar om den kompetensutveckling de får hos sina arbetsgivare. De viktigaste tendenserna man kan se i dessa är att många lärare saknar adekvat fortbildning, att kompetensutveckling ofta sker på eget initiativ och att få lärare får vara med och bestämma om innehållet i den genomförda fortbildningen.16 När det gäller rektorer visar att i stort sett alla svenska rektorer har gått igenom en ledarutbildning.17 Det kan vara en skolledar- eller rektorsutbildning, lärar- och förskollärarutbildning eller utbildning/kurser som innefattar pedagogiskt ledarskap. räknar fram ett ledarskapsindex på basis av vilka element som har ingått i utbildningen. I genomsnitt har av de svenska rek- torerna genomgått en ledarskapsutbildning som med indexet be- dömdes vara ”stark”. I fråga om annan kompetensutveckling visar undersökningen att av de svenska rektorerna har deltagit i någon form av kompetensutvecklingsinsats , vilket är något högre än TALIS-genomsnittet (90 pro- cent). Precis som lärarna deltar de svenska rektorerna dock i kom- petensutveckling (färre dagar) än TALIS-genom- 16Lärarnas (20116c, 2017a, 2016d). 17Skolverket (2014c). Kontinuerlig och relevant kompetensutveckling Rektorernas största hinder för kompetensutveckling är brist på tid. Utnyttjande av statsbidrag för kompetensutveckling De statliga insatserna för kompetensutveckling består dels av upp- drag till myndigheter att planera och erbjuda utbildning, dels av att erbjuda huvudmännen möjligheter att få statsbidrag för att ersätta vissa av de kostnader som uppstår när lärare och rektorer deltar i kompetensutvecklingsinsatser. Det finns betydande skillnader avse- ende i vilken omfattning huvudmän tar del av statliga skol- och kom- petensutvecklingssatsningar, bland annat för att huvudmän i olika utsträckning utnyttjar de statsbidrag som är knutna till dessa. En skillnad ligger i huvudmannens storlek: stora huvudmän tar del av statsbidrag i större utsträckning än små huvudmän. Stora huvudmän har en större förvaltning och därmed bättre kapacitet att söka fler bidrag.18 När det gäller totalt rekvirerade medel, tar enskilda huvudmän del av statsbidrag i samma utsträckning som kommunala. Men i jämför- else av två huvudmän med samma elevantal, där den ena är och den andra enskild, är det mindre sannolikt att den enskilda huvudmannen tar del av ett statsbidrag, än att den kommunala gör det. har räknat ut att när det gäller kompetensut- vecklingssatsningen Läslyftet är det mindre troligt att en enskild huvudman har statsbidraget, än att en har det. Stort deltagande i Matematiklyftet och Läslyftet TALIS-undersökningen visade att svenska lärare i mindre utsträck- ning deltar i kompetensutvecklingsinsatser än lärare i andra TALIS- länder. Men data till undersökningen samlades in , och har många lärare deltagit i stora kompetensut- vecklingssatsningar Matematiklyftet och Läslyftet. inleddes Matematiklyftet och startade Läslyftet. –2016 har totalt 35 580 matematik- lärare deltagit i Matematiklyftet, vilket innebär att av samt- 18 SOU 2016:38, (2017a). Kontinuerlig och relevant kompetensutveckling liga matematiklärare har deltagit i kompetensutvecklingsinsatsen.19 Dessutom har 1 668 matematikhandledare utbildats och 2 961 rekto- rer har deltagit i matematiklyftets rektorsutbildning. – 2016 deltog 18 300 lärare i Läslyftet. Läslyftet vänder sig framför allt till svensklärare, men även till lärare i andra ämnen, till förskollärare och till skolbibliotekarier. Lärare kan ha deltagit i både Läslyftet och Matematiklyftet. 6.4Huvudsakligen fokus på styrdokument och verksamhetsutveckling i den generella kompetensutvecklingen När det gäller innehållet i svenska lärares kompetensutveckling, visar de tillgängliga undersökningarna att det är större fokus på styr- dokument och verksamhetsutveckling än på ämnesfortbildning. Den största andelen av de svenska lärarna uppger i TALIS-undersök- ningen att de har deltagit i kompetensutvecklande aktiviteter om kunskap om kursplaner/läroplanen () respektive tillväga- gångssätt vid värdering och bedömning av elevers resultat (64 pro- cent).20 Enligt analys är det svenska svarsmönstret inte oväntat med tanke på de stora kompetensutvecklingssatsningar som genomfördes i i samband med implementeringarna av de skol- reformer som sjösattes åren innan . Vidare har svenska lärare i mindre utsträckning än lärare i de andra TALIS-länderna deltagit i kompetensutvecklingsinsatser som ger kunskap i och förståelse för undervisningsämnet (av de svenska lärarna respektive av TALIS-länderna) eller didaktisk kompetens inom undervisningsämnet (av de svenska lärarna respektive av TALIS-länderna). Detta ligger i linje med analysen att lärares kompetensutveckling under alltmer har tagit formen av verksamhetsutveckling.21 I fick lärarna också svara på frågor om vilken kompetens- utveckling de har behov av. De svenska lärarna anger störst behov av kompetensutveckling inom bedömning och betygssättning av elever 2017/18:1. 20Skolverket (2014c). SOU 2018:17 Kontinuerlig och relevant kompetensutveckling (), inom informations- och kommunikationsteknologi () samt om undervisning av elever i behov av särskilt stöd ().22 tror att svenska lärares upplevda behov av kompetensutveckling inom bedömning och betygssättning hänger ihop med de reformer av läroplaner och betyg som i hade genomförts för TALIS-undersökningen. Utred- ningen instämmer med , och vill också framhålla att lärares skattningar inte sker i ett vakuum. I samband med reformer talas det och skrivs mycket om hur viktigt det som ska reformeras är. Ett ak- tuellt exempel är digitalisering av skolan. Då är det inte oväntat att lärare upplever sig sakna den kompetens som framställs som viktig. Möjligen skulle svenska lärare uttrycka andra behov , när ytter- ligare har gått efter att reformerna beslutades. Svenska lärare upplever också en mindre effekt av den kompetens- utveckling de får, oavsett typ, jämfört med de övriga TALIS-länderna. I anser lärarna generellt att kompetensutvecklingen har haft en måttlig eller stor positiv effekt på deras undervisning, oavsett vilka moment som aktiviteterna täckte. I genomsnitt, över alla länder, anger mellan och av lärarna att kompetens- utvecklingen inom de beaktade momenten har haft en positiv inver- kan på deras undervisning. ligger lägre än TALIS-genom- snittet på samtliga moment, mellan och . Utvärderingar av fortbildningarna Matematiklyftet och Läslyftet tyder på att de deltagande lärarna generellt är nöjda med dessa. Fort- bildningen Matematiklyftet har gett deltagarna bättre förutsättningar för att genomföra och utveckla matematikundervisningen, en ökad medvetenhet om sin egen undervisning, och ett ökat självförtroende och trygghet kring yrkesrollen.23 I en utvärdering av Läslyftet var de lärare som hade störst behov av ”påfyllning” mer benägna att bedöma fortbildningen positivt.24 Det gäller de som hade erfarenhet i yrket och som inte tidigare deltagit i en fortbildning i ämnesområdet som baserades på kollegialt lärande. 22Skolverket (2014c). 23Skolverket (2016d). 24Carlbaum, S., , och , A. (2016). Kontinuerlig och relevant kompetensutveckling 6.5Särskilda insatser för kompetensutveckling som pågår Utredningen har konstaterat att ansvaret för lärares och rektorers kompetensutveckling delas av staten, huvudmännen, rektorerna och lärarna, och att den som sker är heterogen och mångfacetterad, och sker utan nationell systematik och helhet. Här avser utredningen att beskriva de särskilda insatser för generell kompetensutveckling som pågår på initiativ av staten och ett antal kommunala och enskilda huvudmän. Utredningen ska också översiktligt belysa de statsbidrag som är tillgängliga för kompetensutveckling, eftersom de är en viktig del i dynamiken mellan staten, huvudmännen, rektorerna och lärarna. I avsnitt 6.8.1 beskrivs statliga insatser för behörighetsgivande fort- bildning. 6.5.1Statligt initierad kompetensutveckling i nationella skolutvecklingsprogram ansvarar bland annat för nationella skolutvecklings- insatser, rektorsutbildning och andra fortbildningsinsatser för skol- väsendets personal. De generella insatserna samlas huvudsakligen un- der paraplyet Nationella skolutvecklingsprogram. Syftet med de nationella skolutvecklingsprogrammen är att ge huvudmän, förskolor och skolor goda möjligheter att utveckla under- visningen och den pedagogiska verksamheten.25 Insatserna ska bidra till att skapa förutsättningar för barns utveckling och lärande samt förbättrade kunskapsresultat för eleverna. Skolutvecklingsprogram- men har utvecklats utifrån ett regeringsuppdrag. I uppdraget anger regeringen några områden där bör göra insatser, men insatserna kan också avse andra områden där det finns ett dokumen- terat nationellt utvecklingsbehov.26 kan alltså utveckla ut- budet utifrån de behov som myndigheten fångar upp bland annat från forskning, Skolinspektionens granskningar och från sina kontakter med skolor och verksamma. I arbetet med de nationella skolutvecklingsprogrammen, har Skol- verket valt att samla samtliga skolutvecklingssatsningar, även sådana 25Skolverket (2015h). 26Regeringen (2015d). Kontinuerlig och relevant kompetensutveckling som erbjuds , under paraplyet Nationella skolutveck- lingsprogram. På så sätt har sökt bringa reda i det tidigare spretiga utbudet av olika ”lyft” och kompetensutvecklingssatsningar. De webbmoduler som ingår i de insatser som baseras på kollegialt lärande har till exempel samlats i en gemensam lärportal där man kan söka bland moduler på olika områden och som riktar sig till olika målgrupper och skolformer. erbjuder åtta olika nationella skolutvecklingsprogram som vart och ett inriktas på insat- ser inom ett tema (se figur 6.1). Skolutvecklingsprogrammen finns samlade på . Inom varje program erbjuder insatser av olika karaktär, till exempel webbkurser, underlag för arbete och diskussion, stöd- material, högskolekurser och statsbidrag för kompetensutveckling. Ett exempel är programmet Kunskaper och värden. Programmet är mycket omfattande, och innehåller en rad olika insatser vars syfte är att skapa bättre förutsättningar för barn och elever att inhämta och utveckla kunskaper och värden utifrån förskolans och skolans samlade uppdrag. I skolutvecklingsprogrammen återfinns bland annat Matematiklyftet och Läslyftet. Båda insatserna tillkom ut- Kontinuerlig och relevant kompetensutveckling ifrån särskilda regeringsuppdrag, men har införlivats i ordinarie skolutvecklingsutbud, under namnen Utveck- la matematikundervisningen och Utveckla språk-, läs- och skriv- undervisningen. Matematiklyftets utformning, med basen i ett stöd för ett kollegialt lärande där lärare lär tillsammans och där lärandet införlivas i undervisningen, har inspirerat till utformningen av flera insatser då uppföljningar visat att fortbildningsmodellen var en av insatsens framgångsfaktorer.27 Enligt kommer de mate- matikdidaktiska modulerna att fortsätta utvecklas och uppdateras även efter att det specifika regeringsuppdraget har avslutats.28 Rektorsprogrammet och programmet Styrning och ledning Det nationella skolutvecklingsprogrammet Styrning och ledning syftar till att skapa bättre förutsättningar för huvudmän, rektorer och för- skolechefer att styra och leda mot en utbildning som främjar varje barns och elevs utveckling och lärande. Exempel på insatser är Fort- bildning för förskolechefer, för rekto- rer och digitalisering. Rektorsprogrammet är den statliga befatt- ningsutbildning som är obligatorisk för nyanställda rektorer. Utbild- ningen ska påbörjas möjligt efter det att rektorn har tillträtt sin anställning och vara genomförd efter tillträdesdagen.29 Rektorsprogrammet omfattar 30 högskolepoäng och behandlar tre områden: skoljuridik och myndighetsutövning, mål- och resultatstyr- ning och skolledarskap.30 Utbildningen är öppen även för förskole- chefer och biträdande rektorer. 27Skolverket (2016d). 28Skolverket (2016d). 292 kap. 12 § skollagen. 302 kap. 3 § förordning (2011:183) om befattningsutbildning för rektorer och annan perso- nal med motsvarande ledningsfunktion i skola, förskola och fritidshem samt fortbildning för rektorer och förskolechefer. Kontinuerlig och relevant kompetensutveckling Olika förutsättningar för statliga kompetensutvecklingsinsatser i olika skolformer De flesta insatserna i de nationella skolutvecklingsprogrammen riktar sig till lärare och rektorer, men det finns också några som riktar sig till huvudmän och andra personalgrupper. Generellt riktar sig skol- utvecklingsprogrammen till verksamma i alla skolformer, men vissa insatser kan vara utformade med en viss skolform i åtanke. Det gäller exempelvis insatserna APL-utvecklarutbildning som vänder sig till lärare i gymnasieskolans yrkesämnen och Pedagogisk dokumentation inklusive IUP som vänder sig till lärare i . I de fallen sker profileringen av skälet att kunskaperna bara är relevanta i vissa skol- former. Viss profilering mot olika skolformer finns också i de insatser som har tagits fram utifrån regeringsuppdrag i särskild ordning. Eftersom regeringsuppdragen inte alltid omfattar lärare i alla skolformer är de moduler som tagits fram i olika grad tillgängliga och relevanta för olika skolformer. Det gäller exempelvis Läslyftet vars moduler nu ingår i skolutvecklingsprogrammet Utveckla språk-, läs- och skriv- undervisningen. Målgrupperna för regeringsuppdraget är lärare i den obligatoriska skolan, i gymnasieskolans och gymnasiesärskolans förs- ta år, och lärare i förskoleklass.31 Moduler finns också för förskolan. Lärare i vuxenutbildning omfattas dock inte av reger- ingsuppdraget. Eftersom Läslyftet byggs upp omkring webbmoduler som publi- ceras på en digital lärportal som är tillgängliga för alla är det visser- ligen inget som hindrar att lärare i komvux deltar på egen hand. Men modulerna är uppbyggda för att användas av grupper av lärare som leds av en handledare. Med hjälp av statsbidrag kan huvudmännen få ersättning för vissa kostnader som uppstår när handledarna får ut- bildning av . Statsbidragen är dock begränsade till de skol- former som omfattas av regeringsuppdraget vilket påverkar möjlig- heten att delta. Modulerna i Specialpedagogik för lärande är också till- gängliga för alla lärare, men det är bara inom de obligatoriska skol- formerna man kan få statsbidrag för utbildning av handledare. Båda insatsernas moduler har dessutom tagits fram med regeringsuppdra- gets målgrupper i åtanke, vilket gör att det inte är säkerställt att de är 31 Regeringen (2013b). Kontinuerlig och relevant kompetensutveckling relevanta för de skolformer som inte omfattas av regeringsuppdragen.