sou · H6B339 · 2018-06-01 00:00:00 — Kommissionen menar att ojämlikhet i hälsa utgörs av syste- matiska skillnader i hälsa mellan sociala grupper, och att dessa tar sig två delvis olika uttryck – dels som en gradient som löper genom hela samhället, dels som hälsoproblem i grupper i särskilt utsatta situa- tioner eller positioner. Hälsan och dess bestämningsfaktorer ingår i ett pågående samspel. Kommissionen menar att ojämlikhet i hälsa uppkommer som ett resultat av ojämlikhet till resurser, villkor och möjligheter mellan olika sociala grupper.40 Regeringen valde att gå vidare med vissa av förslagen från kommissionens slutbetän- kande, se avsnitt 4.2.1. har historiskt spelat en aktiv roll i arbetet med FN och WHO:s resolutioner och EU-rådslutsatser om social jämlikhet i hälsa. Medlemsländerna har genom dessa gjort vissa frivilliga åtaganden att tillämpa ett sektorsövergripande arbetssätt (health in all policies) i arbetet med folkhälsans sociala bestämningsfaktorer.41 Kommissionen för jämlik hälsa är enig med WHO om att hälso- och sjukvården inte 37IHME, About GDB – The Global Burden of Disease: a critical resource for informed policy- making. 38Lim, SS, , K, Bhutta, ZA, Dandona, L, Forouzanfar, MH, Fullman, N, et al. Measuring the health-related Sustainable Development Goals in 188 countries: a baseline analysis from the Global Burden of Disease Study 2015, 2015, s. 1813–1850. 39Socialstyrelsen, Öppna jämförelser 2017, En god vård? Övergripande uppföljning utifrån sex frågor om hälso- och sjukvårdens resultat. 2018, s. 14. 40SOU 2017:47, Nästa steg på vägen mot en mer jämlik hälsa – slutbetänkande av Kommissionen för jämlik hälsa, s. 31. 41WHO, Health in all policies: statement. Framework for country action, 2014. Utredningens uppdrag, arbete och utgångspunkter ensam kan lösa den växande hälsoproblemen. I stället menar man att ett tålmodigt arbete med många olika frågor inom ett brett spektrum av sektorer är nödvändigt.42 Tobak, narkotika och alkoholvanor, otillräcklig fysisk aktivitet, och ohälsosamma matvanor är välkända riskfaktorer för att insjukna i våra stora folksjukdomar som cancer och hjärt- och kärlsjukdomar. Hälsan påverkas därför direkt av en individs levnadsvanor. samlar regelbundet in information om dessa levnadsvanor. Myndigheten konstaterar i sin årsrapport att utvecklingen det har varit positiv. Daglig tobaks- rökning minskade från . Även riskkonsumtionen av alkohol minskar något. kan dock konstatera en sämre utveckling när det gäller fysisk aktivitet och en stillasittande fritid.43 Den generella positiva utvecklingen är å andra sidan inte positiv för alla. Många hälsorisker är avsevärt mer omfattande bland låginkomsttagare och lågutbildade. Exempelvis är rökning vanligare hos den delen av befolkningen med lägst utbildning jämfört med den delen med högst utbildning. Fetma är också vanligare bland de med lägst utbildning. Vi kan också se vissa skillnader mellan män och kvinnor. Riskkonsumtion av alkohol är exempelvis högre bland män än hos kvinnor. Detsamma gäller fysisk aktivitet där något fler män än kvinnor uppger att de har en stillasittande fritid.44 visar att livsvillkoren i lik- het med levnadsvanor generellt har förbättrats det . Den ekonomiska standarden har förbättrats för de flesta som sysselsättningsgraden har höjts. befann sig av invånarna i sysselsättning. Andelen som varken arbetar eller studerar har sjunkit något . 42SOU 2017:47, Nästa steg på vägen mot en mer jämlik hälsa – slutbetänkande av Kommissionen för jämlik hälsa, s. 298. 43Folkhälsomyndigheten, Folkhälsans utveckling – Årsrapport , 2018, s. 14. 44Folkhälsomyndigheten, Folkhälsans utveckling – Årsrapport , 2018. Utredningens uppdrag, arbete och utgångspunkter Utbildningsnivåerna i stiger och en allt större del av be- folkningen har gymnasial och eftergymnasial utbildning. gick av eleverna i årkurs 9 ut med behörig- het till gymnasiet. Vidare är andelen gymnasielever som tar examen 2016. Flickor visar ett generellt bättre skol- resultat än pojkarna. Ett större antal flickor än pojkar lämnar årkurs 9 med behörighet till gymnasiet. Det är också en större andel flickor som tar examen från gymnasieskolan . Det har konse- kvenser för möjligheten till sysselsättning. Sysselsättningsgraden är lägst i gruppen med endast förgymnasial utbildning (), jämför med gymnasial () respektive eftergymnasial examen (). Män har emellertid fortfarande både en högre syssel- sättningsgrad och högre inkomst än kvinnor.45 Hälsan i olika grupper Hälsan i befolkningen ser olika ut för olika grupper. Hälso- och sjukvården ska enligt lag sträva efter att uppnå en god hälsa och en vård på lika villkor för hela befolkningen genom att prioritera dem med störst behov.46 En jämlik hälso- och sjukvård innebär enligt att vård ska ges på lika villkor till alla oavsett bostads- ort, ålder, kön, etnisk eller religiös tillhörighet och sexuell läggning.47 I detta avsnitt redovisas skillnader som uppmärksam- mats utifrån dimensioner som utbildning, geografi, ålder och kön. Även skillnader i hälsa mellan särskilt utsatta grupper och övriga invånare lyfts fram. Utbildningsnivå används som huvudsaklig indi- kator för socioekonomisk position. Det är också den indikator som oftast används i hälsostatistik.48 Utbildning är självklart inte den enda eller viktigaste gradienten för social position. En examen från gym- nasieskolan är emellertid en av de starkaste determinanterna för en god hälsa. 45Folkhälsomyndigheten, Folkhälsans utveckling – Årsrapport , 2018, s. 15–16. 46Hälso- och sjukvårdslagen (2017:30), kap. 3 § 1. 47Socialstyrelsen, Tillståndet och utvecklingen inom hälso- och sjukvård, Lägesrapport, 2017, s. 31. 48SOU 2016:55, Det handlar om jämlik hälsa – delbetänkande av Kommissionen för jämlik hälsa, s. 51. Utredningens uppdrag, arbete och utgångspunkter var medellivslängden för män och för kvinnor. Medellivslängden har det ökat för alla utbildnings- grupper utom dem med endast förgymnasial utbildning. Skillnaderna återspeglas också i återstående medellivslängd . 2016 skiljde det mellan dem med förgymnasial och dem med efter- gymnasial utbildning. Skillnaden mellan män och kvinnor var . Ojämlikhet i livslängd mellan endast grundskoleutbildade och de med någon form av eftergymnasial utbildning har ökat . Exem- pelvis har män med enbart grundskoleutbildning fått två extra levnadsår. har utvecklingen varit betydligt mer gynnsam för män med någon form av eftergymnasial utbildning som fått fyra extra levnadsår. Ojämlikhet i livslängd har alltså ökat de två senaste decennierna.49 Kvinnor är särskilt drabbade. Bland kvinnor med endast grundskoleutbildning har den återstående medellivslängden i princip stått oförändrad . Det finns fortfarande stora skillnader mellan kvinnor och män, mellan och inom utbildningsgrupper. En generell trend det är att män inom samma utbildningsgrupp har haft en mer positiv utveckling än kvinnor, men från en lägre nivå. belyser att det är viktigt att också påpeka att uppgifter om utbildningsnivå ofta saknas för många utrikes födda. Dessa inkluderas därför inte i statistiken.50 Det kan vara problema- tiskt då det är vanligare med ekonomiska och sociala problem i denna grupp. Trots stora skillnader i livslängd står sig bra i inter- nationella jämförelser. Medellivslängden var 2016 den femte högsta i EU.51 49Folkhälsomyndigheten, Folkhälsans utveckling – Årsrapport , 2018, s. 12. 50Folkhälsomyndigheten, Folkhälsan i – Årlig rapportering, 2016, s. 15. 51OECD, : Landprofil hälsa 2017, 2017, s. 2. Utredningens uppdrag, arbete och utgångspunkter Andel som uppgett att deras allmänna hälsotillstånd är bra eller mycket bra, 16–84 år Källa: Hälsa på lika villkor, . Den självskattade hälsan, dvs. hur befolkningen själva bedömer sin egen hälsa mäts i SCB:s undersökningar om befolkningens levnads- förhållanden (ULF-undersökningarna) och den nationella folkhälso- enkäten (Hälsa på lika villkor). Den självskattade hälsan har övergripande haft en god utveckling . I jämförelser mellan de europeiska länderna uppvisar det fjärde högsta värdet. Andelen som svarat att hälsan är bra eller mycket bra var i jämför med 46 procent.52 Trots det förekommer det också här stora skillnader mellan könen och olika utbildningsgrupper. Kvin- nor upplever inte lika god hälsa som män som lågutbildade skattar sin hälsa som sämre än de med högre utbildning. 52Eurostat, Self-perceived health statistics. Utredningens uppdrag, arbete och utgångspunkter uppger att de anser sig ha god eller mycket god hälsa. Hos kvinnorna är den siffran . När det kommer till självskattat psykiskt välbefinnande existerar inga större skillnader mellan utbildningsgrupper. Däremot är an- delen som uppger nedsatt psykiskt välbefinnande lägre bland män än bland kvinnor. En liknande utveckling kan konstateras också hos skolelever. Flickor uppger oftare än pojkarna att de upplevt psykiska eller somatiska besvär. Vi kan också se ett sämre självskattat psykiskt hälsotillstånd hos invånare födda utanför . Bland personer födda utanför är det som uppger nedsatt psykiskt välbefinnande , jämfört bland personer födda i Den ökande medellivslängden speglas av att den förtida dödligheten minskar på flera områden. Dödligheten i cirkulationsorganen har t.ex. minskat , både för kvinnor och män. Även i tre av de fyra vanligaste formerna av cancer: prostatacancer, bröstcancer och tjock- och ändtarmscancer har dödligheten minskat. Hjärtsjuk- domar är trots sjunkande nivåer fortfarande den totalt sett vanligaste dödsorsaken i . Den sociala gradienten är likväl tydlig också i den förtida död- ligheten. Uppdelat i olika utbildningsgrupper syns en högre dödlighet bland de med kort utbildning jämfört med de med en lång utbildning. Dödsorsaker som hjärtsjukdom, stroke, cancer, olyckor, självmord och alkoholrelaterade orsaker är alla vanligast bland de med kort utbild- ning. Både bland kvinnor och män har dödligheten i såväl cancer som hjärt- och kärlsjukdomar minskat betydligt mer bland de med efter- gymnasial utbildning än dem med förgymnasial utbildning.54 Psykisk ohälsa är ett av de stora folkhälsoproblemen. Nedsatt psykiskt välbefinnande är särskilt tydligt bland kvinnor och yngre åldersgrupper. 53Folkhälsomyndigheten, Folkhälsans utveckling – Årsrapport , 2018, s. 13. 54Folkhälsomyndigheten, Folkhälsan i – Årlig rapportering, 2016, s. 7. Utredningens uppdrag, arbete och utgångspunkter 2006–ökade andelen med nedsatt psykiskt välbefinnande bland både kvinnor och män, i de flesta åldersgrupper och bland grupperna med förgymnasial och gymnasial utbildningsnivå. Ökningen har fram- för allt skett i de yngre åldersgrupperna. I åldersgruppen 16–upp- gav att de har nedsatt psykiskt välbefinnande. Motsvarande andel bland personer i åldern 30–var och i gruppen 45–var andelen . I åldersgruppen 65–var andelen . konstaterar också en skillnad mel- lan kvinnor och män. uppgav bland kvinnor och bland män nedsatt psykiskt välbefinnande. Nationella folk- hälsoenkäten visar bara på små skillnader utifrån utbildningsnivå.55 Befolkningens psykiska ohälsa återspeglas också i övrig statistik. utvärdering visar bland annat på en ökad dödlighet i somatiska sjukdomar för personer med psykisk ohälsa. Den totala ökningen i medellivslängd omfattar inte personer med psykiatriska diagnoser.56 Det finns även stora regionala variationer i hälsa. Medellivslängden skiljer sig mellan norra och och mellan stad och lands- bygd. Folkhälsan är generellt bättre i södra än i norra samt i vissa typer av kommuner. Det finns stora skillnader mellan storstäder och förortskommuner. I , , och är medellivslängden bland de högsta i . I förortskommuner som och är medellivslängden betydligt kortare.57 Generellt är gradienter som utbildningsnivå lägre i glesbygd och mindre kommuner än i städer. Aktuella studier har visat att hälsoutvecklingen i storstäderna är bättre än i övriga landet.58 Det är i sammanhanget viktigt att vara medveten om de demografiska förändringar som sker i , inte minst i form av en snabb urbanisering. Storstads- regionerna har en snabbare befolkningstillväxt tillsammans med gene- 55Folkhälsomyndigheten, Folkhälsan i – Årlig rapportering, 2016, s. 18–21. 56Socialstyrelsen, Utvecklingen av psykisk ohälsa bland barn och unga vuxna, , 2017. 57Statistiska centralbyrån, Befolkningsstatistik – Kommuner med högst och lägst medelålder. 58Läkartidningen, et al, Hälsoutvecklingen i bättre än i övriga landet – Jäm- förelse av hälsoläget utifrån globala sjukdomsbördeprojektet. Utredningens uppdrag, arbete och utgångspunkter rellt högre utbildningsnivå än övriga landet. Individer med högre ut- bildning lämnar i stor utsträckning övriga delar av landet till fördel för storstadsregionerna.59 föreslog regeringen att göra till svensk lag. Lagen är menad att synliggöra barnets rättigheter i all offentlig verksamhet.60 har historisk placerat sig väl i inter- nationella jämförelser av barns hälsa och välbefinnande. När 2009 rankade villkoren för barn unga i 30 fanns på en delad förstaplats tillsammans med Island.61 Aktuella rapporter pekar dock på sämre resultat.62 I jämförelse av välbefin- nandet hos barn i åldrarna 11–hamnar först på plats 22 av 35. Psykosomatiska besvär blir allt vanligare. Nästan var femte barn i uppger att de har besvär med huvudvärk och illamående. Flickor mår generellt sämre än pojkar. Folkhälsomyndig- hetens återkommande undersökningen ”Skolbarns hälsovanor” visar att andelen 13-åringar som anger att de har minst två psykiska eller psykosomatiska besvär mer än en gång har ökat under de senaste 20 åren.63 Även har visat att barn- och ung- domars psykiska ohälsa har ökat och . Framför allt är det depressioner och ångestsjukdomar som ökar.64 utvärde- ring har undersökt i vilken utsträckning barns hälsa i skiljer sig åt beroende på familjens ekonomiska och sociala status.65 Bland annat visar man på att barn med högst socioekonomisk status har 40–lägre sannolikhet att bli inskriven på sjukhus. Ohälsa i barn och ungdomsåren väntas även få konsekvenser längre fram i livet. 59SOU 2015:101, , Bilaga 7, s. 160. 2017:18:186, Inkorporering av FN:s konvention om barnets rättigheter. 61OECD, Doing Better for Children, 2009. 62UNICEF, ‘Fairness for Children: A league table of inequality in child well-being in rich countries’, 13, 2016. 63Folkhälsomyndigheten, Skolbarns hälsovanor, 2016. 64Socialstyrelsen, Utvecklingen av psykisk ohälsa bland barn och unga vuxna, , , 2017, s. 8. 65Mörk, E., , A., och Svaleryd, H, ”Hellre rik och frisk – om familjebakgrund och barns hälsa”, 2014. Utredningens uppdrag, arbete och utgångspunkter Exempelvis tar av barn med psykisk ohälsa examen från gymnasiet.66 I den senaste kartläggningen från redovisas att personer med funktionsnedsättning genomgående har sämre livs- villkor, sämre levnadsvanor och sämre hälsa än personer utan funk- tionsnedsättning. av personer med funktionsned- sättning uppgav att hälsan var god, hos övriga befolkningen var siff- ran 82 procent.67 Hälsan bland personer med fysisk funktionsned- sättning har dock förbättrats på vissa områden . Skillnader i hälsa kan delvis förklaras utifrån att personer med funktionsnedsättning har sämre förutsättningar för hälsa. Exempel- vis förvärvsarbetar personer med funktionsnedsättning i mindre ut- sträckning än övriga befolkningen. Särskilt kvinnor med funktions- nedsättning har svårt att komma in på arbetsmarknaden. Dessutom är en stillasittande fritid, fetma, rökning och en låg konsumtion av frukt och grönt vanligare bland personer med funktionsnedsättning jämfört med övrig befolkning.68 I om den funktionshinderspolitiska strategin 2011–2016 visar man bland annat att personer med funk- tionsnedsättning inte alltid får samma somatiska vård som andra patienter. Exempelvis är risken att dö i bröstcancer mer än dubbel så stor för patienter med LSS-insatser jämfört med bröstcancerpatien- ter utan.69 besvarade drygt två tusen personer med funktionsnedsättning frågor om bland annat hälsa i Myndigheten för delaktighets undersökningspanel Rivkraft. Flera deltagare uttryckte behov av en stödperson i kontakten med vården. Många som inte haft möjlighet till en sådan person upplevde ett dåligt bemötande, och en oförståelse inför deras vårdbehov. Nästan hälften av deltagarna i Riv- kraft uppgav att de känt sig diskriminerade i sin kontakt med vården. 66Mörk, E., , A., och Svaleryd, H, ”Hellre rik och frisk – om familjebakgrund och barns hälsa”, 2014. 67Folkhälsomyndigheten, Slutrapportering av regeringsuppdrag inom ramen för ”En strategi för genomförande av funktionshinders-politiken 2011–2016”, 2016, s. 56. 68Folkhälsomyndigheten, Slutrapportering av regeringsuppdrag inom ramen för ”En strategi för genomförande av funktionshinders-politiken 2011–2016”, 2016, s. 30, 44. 69Socialstyrelsen, delmål i den funktionshinderspolitiska strategin – Slutrapport, 2016. Utredningens uppdrag, arbete och utgångspunkter Upplevd diskriminering är särskilt vanligt bland kvinnor. Orsaker till diskriminering uppgavs bland annat vara otillgängliga bokningssystem, vårdlokalers fysiska otillgänglighet och ett kränkande bemötande från vårdpersonalen.70 En betydande del av befolkning består av personer födda i ett annat land. Dessa invånare har flyttat till av olika anledningar och har diversifierade bakgrunder och förutsättningar. Hälsan varierar stort mellan olika grupper. har uppmärksammat att ungefär en tredjedel av flyktingar i lider av någon form av psykisk ohälsa såsom hög nivå av stress, posttrau- matiskt stressyndrom och depression. Barn och ungdomar är särskilt utsatta.71 Utrikes födda bedömer sitt hälsotillstånd som sämre än inrikes födda. Stora skillnader i utbildningsbakgrund gör det emeller- tid svårt att prata om utrikes födda som en enhetlig grupp. Ojäm- likheten i hälsa mellan utrikes och inrikes födda återspeglas likväl inte i en ökad förtida dödlighet. Totalt sett skiljer den återstående medellivslängden lite mellan utrikes och inrikes födda, i synnerhet bland kvinnor.72 Homosexuella, bisexuella, trans- och queerpersoner (Hbtq-personer) Skillnader i hälsa mellan hbtq-personer och övriga befolkningen åter- finns i synnerhet vad gäller psykisk hälsa. I års- rapport rapporteras det att hbtq-personer uppger genomgående sämre livsvillkor och främst sämre psykisk hälsa i jämförelse med heterosexuella och CIS-personer. Det gäller främst självskattad hälsa, suicidtankar, suicidförsök, självrapporterade psykiska och somatiska besvär bland unga, ängslan, oro eller ångest samt självrapporterat ned- satt psykiskt välbefinnande.73 publicerade 2016 en rap- port som analyserar förekomsten av psykisk ohälsa genom användning 70Myndigheten för delaktighet, Uppföljning av funktionshinder-politiken, 2017, s. 12. 71Barnombudsmannen, barns hälsa, 2017. 72SOU 2017:47, Nästa steg på vägen mot en mer jämlik hälsa – slutbetänkande av Kommissionen för jämlik hälsa, s. 46. 73Folkhälsomyndigheten, Folkhälsans utveckling – Årsrapport , 2017, s. 15. Utredningens uppdrag, arbete och utgångspunkter av psykofarmaka och mortalitet utifrån registeruppgifter om personer i samkönade äktenskap.74 Rapporten är följaktligen begränsad. Rap- porten pekade bland annat på ett högre riskbruk av alkohol hos kvin- nor i samkönade äktenskap. Bland männen i samkönade äktenskap fanns en ökad förekomst av allvarlig psykisk sjukdom. Vidare kon- staterar rapporten att hbtq-gruppen löpte högre risk att dö . Stressrelaterad ohälsa kan till viss del tolkas som en ökad risk för diskriminering.75 74Socialstyrelsen, Psykisk ohälsa bland personer i samkönade äktenskap, 2016. 75Socialstyrelsen, Psykisk ohälsa bland personer i samkönade äktenskap, 2016, s. 15. 3.1Primärvård – vad är det i en internationell kontext? I en kommande flaggskeppsrapport från om ”Primärvårdens framtid” framhålls att det saknas en entydig gemensam internationell definition av primärvård. En av de tidigaste och kanske mest välkända definitionerna är dock den som återfinns i deklarationen, antagen vid om primärvård i 1978. Den fastslår bl.a. att primärvård är …the first level of contact of individuals, the family and community with the national health system bringing health care as close as possible to where people live and work, and constitutes the first element of a continuing health care process. Deklarationen framhåller även att primärvård omhändertar de huvud- sakliga hälsoutmaningarna i ett samhälle och tillhandahåller såväl hälso- främjande och sjukdomsförebyggande tjänster som behandlande och rehabiliterande. Vidare fastslås att primärvård går utöver den vård som ges av allmänläkare, och omfattar även andra vårdprofessioner såsom t.ex. sjuksköterskor, barnmorskor och stödpersonal.1 Efter deklarationen har flera olika experter och organi- sationer kommit med justeringar och egna versioner av definition på primärvård. Bland dessa kan följande exempel noteras: •Starfield (1994): Primärvård är den nivå i hälsosystemet som ut- gör ingång till systemet för alla nya behov och problem, som ger personfokuserad (inte sjukdomsorienterad) vård , som ger vård för alla behov förutom väldigt sällsynta tillstånd samt koor- dinerar eller integrerar vård som ges på andra håll, av andra aktörer.2 1WHO, Deklarationen, 1978. Fritt efter Starfield 1994. •Internationella migrationsorganisationen (IOM) (1994): Primär- vård är tillhandahållandet av integrerade, tillgängliga hälso- och sjukvårdstjänster av kliniker som är ansvariga för att adressera en övervägande del av personliga hälsobehov, under utvecklande av ett sammanhängande partnerskap med patienter och praktiserande i kontexten av familj och samhälle.3 •Kringos et Al. (2014): Primärvård är den första nivån av profes- sionell vård dit människor kommer med sina hälsoproblem och där majoriteten av befolkningens behandlande och förebyggande hälsobehov tillgodoses.4 •European Commission Expert Panel on Effective Ways of Investing in Health (2014): Primärvård är tillhandahållande av allmänt tillgängliga, integrerade, personcentrerade, (vitt)omfattande hälso- och sjukvårds- samt samhällstjänster som ges av ett team av yrkes- personer, vilka ansvarar för att möta en stor majoritet av personliga hälsobehov. Dessa tjänster ges i ett sammanhängande partner- skap med patienter och informella vårdgivare och i kontext av familj och samhälle, samt spelar en central roll i den övergripande koordineringen och kontinuiteten i människors vård.5 Begreppet primärvård (primary care) kan alltså referera till såväl en viss typ av vård (allt ifrån delar av perinatal vård till vård i livets slutskede och vård vid psykisk ohälsa) som en nivå i hälsosystemet, jämte sekundär vård och tertiär vård. Som konstaterar i sin rapport ”The Future of primary care” delar de flesta olika definitioner ändå visa huvuddrag, nämligen att primärvården –utgör första linjens vård och ingång för alla ”nya” hälsoproblem –inkluderar tillhandahållande av mobila tjänster/mobil vård –ges nära patientens hem, eller t.o.m. i hemmet –är patientfokuserad, till skillnad från sjukdoms- eller organfokuserad –ger generell vård och tillhandhåller en bredd av tjänster för alla van- ligt förekommande hälsobehov i befolkningen Fritt efter IOM 1994. Fritt efter Kringos et al . Fritt efter EC expert panel on effective ways of investing in health 2014. –är en integrerad del av hälso- och sjukvårdssystemet och koordi- nerar även den vård som eventuellt ges av andra vårdgivare, samt har möjlighet att remittera till övrig specialistvård.6 3.2.1Blickarna vänds mot primärvården runtom i Det finns alltmer övertygande evidens, även om det fort- satt förkommer olika resultat vad gäller vissa av relationerna, för att en välfungerande primärvård är associerat med lägre nivåer av und- vikbar sluten vård, färre besök på akutmottagningar, bättre hälso- utfall, mer jämlikhet samt långsammare ökningar i kostnaderna för hälso- och sjukvården.7 Det är mot denna bakgrund som vi ser en internationell rörelse av ökade satsningar på en stärkt första linjens vård, en stärkt primärvård, här i och runtom i världen.