sou · H6B324 · 2018-03-27 00:00:00 — Förslaget har inga direkta effekter för företag, myndigheter och organisationer, utöver de direkta konsekvenserna för ISF, Försäk- ringskassan, och , samt indirekt för myndigheter och företag som kan komma i fråga för att bidra med information till kunskapsuppbyggnaden. Förslaget bedöms inte ha några konsekvenser för mindre företags förutsättningar eller i förhållande till EU. Inte heller brottsligheten eller arbetsgivares möjlighet att få sitt arbetskraftsbehov tillgodosett bedöms påverkas av förslaget. Effekter för offentliga finanser Förslaget har inga effekter för offentliga finanser då uppdraget be- döms kunna rymmas inom befintliga ramanslag. Konsekvenser av utredningens förslag 13.3Förslag om ökade möjligheter till partiell tjänstledighet Inom den del av utredningens uppdrag som handlar om deltid som möjlighet lämnar utredningen två förslag. 13.3.1Förslag till ändring i lagen (1997:1293) om rätt till ledighet för att bedriva näringsverksamhet Den nuvarande näringsverksamhetslagen utökas med en rätt till förkortning av normal arbetstid med upp till hälften. Arbetstagaren ska samråda med arbetsgivaren om ledighetens förläggning och om andra frågor som rör ledigheten. Kan överenskommelse inte träffas om hur ledigheten ska tas ut ska ledigheten spridas över arbetsveckans samtliga dagar och förläggas vid arbets- dagens början eller slut. Syftet med förslaget är att fler arbetstagare ska våga pröva sina företagsidéer och på så sätt kan i längden tillväxten av företag främjas. Förslaget ökar flexibiliteten när det gäller möjligheterna att starta och bedriva näringsverksamhet vid sidan av en anställning. I ett vidare perspektiv torde förslaget kunna medföra positiva samhällsekonomis- ka konsekvenser. Främjande av entreprenörskap och ökat nyföre- tagande är ett sätt att höja potentialen för att skapa fler arbetstillfällen och högre välstånd. För företag vars anställda använder möjligheten att vara partiellt lediga för att bedriva näringsverksamhet kan det förväntas medföra en kostnad i form av produktionsförlust om alternativet hade varit att de hade arbetat kvar som anställda på heltid. Det medför i så fall negativa samhällsekonomiska konsekvenser. I vissa fall kan alternativet om förslaget inte införs vara att den an- ställda då väljer att vara helt ledig eller att säga upp sig för att bedriva näringsverksamhet. Det är då mer oklart vilka de samhällsekono- Konsekvenser av utredningens förslag miska effekterna, eller för den delen konsekvenserna för det enskilda företaget, blir. Effekter för offentliga finanser Utredningens bedömning är att effekterna blir positiva men relativt begränsade på kort sikt på grund av motverkande effekter. Det är framför allt på budgetens inkomstsida som effekterna uppstår. Det är inte möjligt att med någon säkerhet förutse utfallet på de offent- liga finanserna av förslaget. Åena sidan kan lägre skatteintäkter förväntas av att de som är kombinatörer3 med anställning på heltid kan komma att minska sitt arbetsutbud som anställda, det vill säga en ren timeffekt. Netto- effekten på antalet arbetade timmar beror på i vilken utsträckning det är befintliga kombinatörer som arbetar mer än de skulle vilja som går ner i arbetstid och i vilken utsträckning det är nytillkom- mande som med den nya möjligheten till deltidsföretagande tar steget att bli kombinatörer. Växlingen från anställning till företagande ger sannolikt också både en något lägre skattebas (företagare har generellt lägre redovi- sade inkomster än anställda) och lägre intäkter från arbetsgivaravgif- ter/egenavgifter eftersom egenavgifternas nivå är lägre än arbetsgivar- avgifterna. Teoretiskt kan det också ge påverkan på lönebildningen om arbetsutbudet bland anställda minskar men storleksmässigt torde den effekten vara försumbar i detta sammanhang. Åandra sidan kommer den minskade arbetstiden i anställningen ersättas av att arbetsgivare anställer andra personer. Det ger positiva effekter för sysselsättningen och skatteintäkterna. Fler företag är positivt för ekonomisk utveckling och om fler vågar ta steget att bli företagare bidrar det till såväl den ekonomiska utvecklingen som till de offentliga finanserna. Förslaget ökar möjligheterna att ta tillvara och stärka innovationskraften som finns i människors idéer vilket är själva grundförutsättningen för ökat välstånd. Ett rimligt scenario är svagt positiva effekter initialt och något större positiva effekter på . Hur stora dessa kan bli är inte 3 Personer som kombinerar anställning med företagande, se kapitel 8. Konsekvenser av utredningens förslag möjligt att bedöma med tillräcklig säkerhet för att det ska vara meningsfullt att räkna på. På utgiftssidan uppstår ökade administrationskostnader, framför allt hos och som en följd av det mer komplicerade regelverket för kombinatörer. Eftersom vi inte presen- terar något volymantagande om hur många fler kombinatörer det kan tänkas bli är det inte möjligt att göra beräkningar på dessa ökade kostnader. Det finns studier som visar att högutbildade är överrepresenterade bland kombinatörer. En tolkning av detta är att högutbildade är mer tillfreds med sin anställning och därför gärna behåller den i kombination med företagande. Alternativkostnaden blir också större att lämna sin anställning till förmån för företagande på heltid om lönen är hög.4 En annan tolkning är att personer med stark ställning på arbetsmarknaden kan ha lättare att få igenom en för- frågan om att driva företag på deltid jämfört med en person med svagare ställning på arbetsmarknaden. Utredningens bedömning är att en utökad rätt till deltidsföretagande därmed kan antas ha positiva fördelningseffekter. Valet och möjligheten att bedriva företag i kombination med anställning bör inte styras av om indi- viden har en nyckelposition som anställd. Det är vanligare att män är kombinatörer än att kvinnor är det. Men skillnaden mellan kvinnor och män är ännu större när det gäl- ler företagande på heltid. Det gör att frågan om företagande på deltid är intressant i ett jämställdhetsperspektiv. Den könssegregerade arbetsmarknaden lyfts ofta som ett skäl till skillnaderna mellan hur vanligt det är att kvinnor respektive män är företagare. Det finns också studier som visar på att kvinnor kan ha 4 och (2014). Konsekvenser av utredningens förslag svårare att få finansiering till start av företag och att olika satsningar från politiskt håll ofta hamnar i mansdominerade branscher.5 Internationellt verkar vissa kvinnor (med småbarn) se egenföre- tagandet som ett sätt att balansera familje- och arbetsliv. Föräldra- försäkringsutredningen (SOU 2017:101) menar att den relativt gene- rösa och mer välutvecklade barnomsorgen tillsammans med en gene- rös och flexibel föräldraförsäkring underlättar för särskilt kvinnor att kombinera familj och arbete i vilket gör att samma mönster inte borde förväntas i . Men tvärtemot detta antagande finns det forskning som visar att barn (och särskilt små barn) hemma ökar sannolikheten även för kvinnor i att bli egenföretagare. Till skillnad från i många andra länder arbetar kvinnliga egenföretagare i lika mycket eller mer än anställda kvinnor, vilket skulle kunna motsäga förklaringen att det är för att balansera familje- och arbetsliv som kvinnor startar företag. Anledningarna till att vissa kvinnor startar företag under barnens småbarnsår varierar och det kan vara ett mer eller mindre fritt val för den enskilda kvinnan utifrån hur familjens situation i övrigt ser ut. De kvinnliga företagarna med små barn verkar vara en heterogen grupp. Exempelvis är det mer sannolikt att kvinnliga företagare med små barn inte tar ut någon föräldra- ledighet jämfört med motsvarande anställda, men de som tar ut föräldraledighet tar i genomsnitt ut fler dagar med föräldraledighet jämfört med anställda.6 För att kunna bedöma nettoeffekten på jämställdheten av för- slaget krävs det att flera aspekter vägs in. Dels är det svårt att värdera jämställdhetskonsekvenser av ökad i flexibilitet vad gäller fördelning mellan arbete och familj. Det finns en risk att den partiella ledigheten blir ett sätt för kvinnor att kombinera ytter- ligare en roll för att räcka till överallt i stället för att omfördela ansvaret för ekonomi och familj på ett mer jämställt sätt. Utredningens bedömning är dock att det är en fördel i ett jämställdhetsperspektiv att förslaget kan tänkas locka fler kvinnor att ta steget och bedriva näringsverksamhet, jämfört med nuläget när motsvarande rätt endast gäller hel ledighet. 5SOU 2017:101, s. 188. 6Andersson (2017). Konsekvenser av utredningens förslag Kunskapen om företagande som kombinatör i ett integrationsper- spektiv är för liten för att det ska gå att göra någon kvalificerad be- dömning. På ett generellt plan kan ökade förutsättningar för flexibelt företagande antas leda till positiva effekter för etableringen på arbets- marknaden. Förslaget bedöms öka arbetskraftsdeltagande och sysselsättning ge- nom att de som går ner i arbetstid i sin anställning behöver ersättas med andra anställda. Indirekt bedöms förslaget också leda till ökad sysselsättning genom fler arbetstillfällen tack vare ökade möjligheter att bedriva företag. Men finns det en risk för att företag får svårt att hitta ersättare. Arbetsmarknadsparterna i utredningens referensgrupp har lyft att det är extra svårt att hitta vikarier på deltid. Det kan därför uppstå negativa effekter på sysselsättningen om företag drabbas eko- nomiskt. av dem som i vår undersökning (se avsnitt 8.3.2) arbetar heltid men som vill minska sin arbetstid uppger som skäl att de vill göra det i syfte att driva eget företag. Uppräknat till antal i befolk- ningen motsvarar det cirka 6 500 personer. är det fullt möjligt för en arbetstagare och arbetsgivare att komma överens om partiell ledighet. Utredningens bedömning om hur många förslaget kan komma att omfatta är att det sannolikt kommer att understiga 6 500 och att hälften av dessa är mer rimligt än att alla av de 6 500 skulle omfattas. Konsekvenser för företag, myndigheter och organisationer Förslaget innebär att den rätt som finns att vara ledig från arbetet för att bedriva näringsverksamhet utökas till att även omfatta partiell ledighet. De konsekvenser som ska analyseras är denna förändring, inte konsekvenserna av att anställda har rätt till ledighet för att bedriva näringsverksamhet. Konsekvenser av utredningens förslag Delvis kan vi förvänta oss att fler använder rätten till ledighet, men vi kan också förvänta oss att de som annars skulle ha varit ledi- ga på heltid i stället väljer partiell ledighet. Då blir konsekvenserna av förslaget för exempelvis företag i egenskap av arbetsgivare väsentligt annorlunda jämfört med i det förra fallet. En skillnad mellan partiell ledighet och ledighet på heltid är att den anställda ska vara kvar på arbetsplatsen. Att genomdriva sin rätt till partiell ledighet även om det har stora konsekvenser för arbetsplatsen blir därför mer osannolikt jämfört med då det handlar om hel ledighet. Tabell 13.2 visar att var fjärde anställd man och nästan var femte anställd kvinna inom jordbruk, skogsbruk och fiske även bedriver egen näringsverksamhet. Lägst är andelen inom handel, transport- företag och hotell- och restaurangverksamhet men i övrigt var om- kring var tionde anställd kombinatör 2015. Det tyder på att det inte kommer att bli dramatiska skillnader mellan hur olika närings- grenar påverkas av förslaget. Den praktiska betydelsen kan dock skilja sig åt om det finns systematiska skillnader mellan hur vanligt det är att anställda och arbetsgivare kommer överens på fri- villig väg. Konsekvenser av utredningens förslag Källa: SCB RAMS. Tabell 13.3 visar hur de drygt 150 000 kombinatörerna fördelades på olika näringsgrenar efter i vilken bransch företagen var. Jordbruk, skogsbruk och fiske är klart vanligaste näringsgrenen när det gäller kombinatörer. Därefter kommer personliga och kul- turella tjänster och företagstjänster. Företagstjänster är också den näringsgren som har växt klart snabbast när det gäller antal anställda . Notera också att det saknas uppgift om näringsgren för en stor andel av kombinatörerna, särskilt hög är andelen bland kvinnor. Jordbruk, skogsbruk och fiske skiljer ut sig från andra närings- grenar genom att innehav av skogsfastighet till exempel räknas som näringsverksamhet vilket innebär att det är vanligt med passivt bedri- ven näringsverksamhet som kanske inte omfattar så många arbets- timmar. Konsekvenser av utredningens förslag Det är därför långt från säkert att fördelningen av kombinatörer som vill använda möjligheten till partiell ledighet kommer att fördelas som tabellen nedan. Vi har dock ingen bättre information än denna att utgå från. Källa: SCB RAMS. Förslaget bedöms leda till att fler små företag kan startas och ut- vecklas. Förslaget kan också ha konsekvenser för de små företag som finns i form av att anställda i dessa i utökad omfattning tar par- tiell tjänstledighet för att starta en egen verksamhet. I branscher som kännetecknas av många små företag kan anställda tänkas i högre utsträckning jämfört med i andra branscher vilja starta egen verksam- het. Den som är anställd i ett litet företag bygger upp kunskap om drift av småföretag som gör att hen kanske är mer benägen att själv Konsekvenser av utredningens förslag Samma regler som gäller vad gäller konkurrerande verksamhet föreslås dock gälla även här. Den förändring som vårt förslag innebär, det vill säga att det i stället för enbart tjänstledigt på heltid även ska gå att ta tjänstledigt på deltid, bedöms dock bara ha marginell betydelse i sammanhanget. Den påverkan som kan komma att bli handlar främst om den kompetensförlust det innebär att anställda lämnar företaget. Att hitta en ersättare på deltid kan vara svårare för mindre företag än för större företag, då de senare exempelvis kan ha lättare för att organisera arbetsuppgifterna bland befintliga anställda. Utredningens mening är att vinsten av att fler små företag startas överväger, även om kon- sekvenserna i enskilda fall kan bli stora. Vi menar också att det är osannolikt att en anställd i ett litet före- tag kommer att genomdriva möjligheten till partiell ledighet om det har stora negativa konsekvenser för företaget, eftersom de ska fort- sätta att arbeta tillsammans med företagaren och eventuella andra an- ställda. Är konsekvenserna stora är det mer sannolikt att den anställ- da begär ledighet på heltid. Förslaget har konsekvenser för företagens möjlighet att få sitt arbets- kraftsbehov tillgodosett. I och med att en anställd får rätt att vara ledig på deltid (gäller motsvarande rätt på heltid enbart) kan det bli svårare för företag att ersätta den som är tjänstledig. Detta eftersom det kan vara svårare att rekrytera till ett vikariat på deltid jämfört med ett vikariat på heltid. För företagen uppstår det en produktionsförlust när en anställd är ledig. Även om en ersättare hittas finns det kostnader förknippade med upplärning. Beroende på vilket yrke det handlar om varierar dessa kostnader och inom vissa yrken kan de vara betydande. Konsekvenser i förhållande till EU Förslaget bedöms inte ha några konsekvenser i förhållande till åtaganden gentemot EU. Konsekvenser av utredningens förslag Förslaget bedöms inte ha några konsekvenser för brottsligheten. 13.3.2Förslag om information om och en rätt för arbetstagaren att få sin begäran om partiell ledighet prövad En arbetsgivare ska senast efter det att arbetstagaren har börjat arbeta, informera arbetstagaren om möjligheten att begära par- tiell ledighet och om rätten att få den prövad av arbetsgivaren. Efter en sådan begäran ska arbetsgivaren utan oskäligt dröjsmål skriftligen underrätta arbetstagaren om huruvida begäran har bifallits eller inte. Har begäran inte bifallits ska den skriftliga underrättelsen innehålla skälet för beslutet. Syftet med förslaget är att främja en tydligare och öppnare dialog mellan arbetsgivaren och arbetstagaren och genom dialogen öka arbetstagarens möjlighet till inflytande över sin arbetstid. Förslaget förändrar inte något i sak vad gäller arbetstagares möjlig- heter att gå ner i arbetstid. De samhällsekonomiska konsekvenser som kan komma att uppstå är i form av indirekta eller dynamiska effekter. Förslaget kan indirekt leda till fler deltidsarbetande om en för- bättrad dialog mellan arbetsgivare och arbetstagare leder till att fler frågor om att arbeta deltid beviljas. Då finns samhällsekonomiska konsekvenser i form av färre arbetade timmar. Om förslaget leder till ökad jämställdhet i termer av en mer jämn fördelning av deltidsarbete mellan kvinnor och män kan det leda till lägre inkomster i samhället totalt sett initialt då kvinnor ofta tjänar mindre än män. Men med ökad jämställdhet kan löneskillnaderna mellan kvinnor och män minska, något som sannolikt påverkar sam- hällsekonomin positivt. Konsekvenser av utredningens förslag Effekter för offentliga finanser Förslaget bedöms ha marginella effekter för offentliga finanser då det inte innebär någon skillnad vad gäller arbetstagares rätt till partiell ledighet/deltidsarbete. Syftet är att förbättra dialogen om arbetstiden mellan arbetstagare och arbetsgivare. Vi gör därmed inga antaganden om vilka effekter det kan ha för antalet deltidsarbetande. Det är heller inte klart vilka konsekvenser en förändring av antalet eller andelen deltidsarbetande skulle ha för de offentliga finanserna.7 Förslaget kan ha fördelningseffekter men dessa är svåra att bedöma då vi inte vet om det blir någon påverkan på antalet deltidsarbetande och vilka det i så fall kommer att omfatta. Om förslaget indirekt leder till en jämnare fördelning av deltids- arbetet mellan kvinnor och män kan det ge positiva fördelningseffek- ter. Om det däremot indirekt leder till att ännu fler i grupper där deltidsarbete redan förekommer i stor omfattning går ner på deltid har det sannolikt negativa fördelningseffekter. Det är vanligare att kvinnor arbetar deltid än att män gör det. Det gör att det sannolikt finns konsekvenser för jämställdheten mellan kvin- nor och män av förslaget. I vår enkät till heltidsarbetande som vill minska sin arbetstid framgår det att det är en större andel män än kvinnor som inte har frågat sin arbetsgivare om de kan gå ner i arbetstid (80,3 jämfört . Skillnaden är statistiskt säkerställd), se kapitel 8. Om fler män som vill arbeta mindre tar steget att fråga sin arbetsgivare kan det leda till att könsmönster kring deltidsarbete bryts och där- med bidra till ökad jämställdhet mellan kvinnor och män. På kvinnodominerade arbetsplatser där det är vanligt med deltids- arbete har förslaget antagligen liten påverkan då frågor om att gå ner i arbetstid sannolikt förekommer regelbundet. Det är på arbetsplatser 7 (2017a). Konsekvenser av utredningens förslag där denna dialog inte är ett naturligt inslag som vi tror att förslaget kan göra skillnad. Om förslaget tolkas som att arbetsgivaren bör bevilja fler frågor om att gå ner i arbetstid finns det emellertid en risk att det får negativa jämställdhetskonsekvenser. Effekter för integration och etablering Förslaget bedöms inte ha några konsekvenser för integration och etablering. Förslaget innebär sannolikt något fler deltidsarbetande men omfatt- ningen är svår att bedöma. En tydligare dialog mellan arbetstagare och arbetsgivare kring arbetstider kan bidra till såväl färre som fler arbetade timmar. I den enkät utredningen har låtit genomföra som riktas till hel- tidsarbetande som vill arbeta mindre ställdes frågan om de har frå- gat sin arbetsgivare om att gå ner i arbetstid. En av fyra bland samt- liga anställda som vill minska sin arbetstid under förutsättning att lönen sänks i motsvarande grad har frågat sin arbetsgivare medan inte har frågat. av de som har frågat (eller av samtliga) har inte fått något svar på sin fråga. Drygt en tredjedel av de som har frågat (8,av samtliga) har fått nej av arbetsgivaren. Drygt två av tre som har fått nej har fått en motivering medan nästan en av tre inte har fått någon motivering. Det skattade antalet individer som har frågat sin arbetsgivare om möjligheten att gå ner i arbetstid och fått nej utan motivering är 7 600 personer. Antalet personer som har frågat men inte fått något svar skattas i vår enkät till 10 900 personer. Se vidare kapitel 8. Konsekvenser för företag, myndigheter och organisationer Med föreslagen utformning av förslaget ger det en något ökat admi- nistrativ börda för företag, myndigheter och organisationer i egen- skap av arbetsgivare. Eftersom inga formella krav på utformningen Konsekvenser av utredningens förslag av motiveringen utöver att den ska vara skriftlig ställs får denna kostnad enligt utredningen bedömas som ringa. Seriösa arbetsgivare svarar med all sannolikhet på frågor av den här typen från anställda. Däremot finns det en ökad regelbörda och administrationskost- nad för arbetsgivare då förslaget innebär att de vid anställningens början ska informera om möjligheten att få en begäran om partiell ledighet prövad. finns ett antal sådana krav och detta blir ytterligare en sak att informera om. Att informationen antas lämnas samlat med annan information till nyanställda gör att den ytterligare merkostnaden främst ligger i genomförandefasen. En viss införande- kostnad för informationsspridning kan antas. Denna kostnad bärs i huvudsak av arbetsmarknadsparterna. I och med att motiveringar och beslut av förfrågningar om att gå ner i arbetstid ska besvaras skriftligt ökar möjligheten att sprida in- formation om och jämföra hur olika arbetsgivare besvarar anställdas frågor. Det kan ge konkurrensfördelar till företag som i hög grad kan bevilja förfrågningar. Men mer betydelsefullt är kanske att det kan bli tydligare om det finns arbetsgivare som inte besvarar förfråg- ningar på ett respektfullt sätt. Schyssta arbetsgivare kan därmed få en konkurrensfördel. På en liten arbetsplats kan det vara närmare till dialog mellan arbets- tagare och arbetsgivare jämfört med på en stor arbetsplats och kravet på ett skriftligt svar kan eventuellt kännas märkligt i ett fåperso- nersföretag. Förslaget bedöms därutöver inte ha några särskilda kon- sekvenser för små företags förutsättningar. Förslaget bedöms inte påverka arbetsgivarens möjlighet att få arbets- kraftsbehovet tillgodosett då det inte innebär någon utökad rätt till att gå ner i arbetstid. Konsekvenser av utredningens förslag Konsekvenser i förhållande till EU Förslaget bedöms inte ha några konsekvenser i förhållande till åtaganden gentemot EU. Förslaget bedöms inte ha några konsekvenser för brottsligheten. Den som är etablerad sysselsatt ska efter överenskommelse med sin arbetsgivare ha möjlighet att ansöka om och bli anvisad till utveck- lingsledighet. Anvisningen kan beviljas om den sysselsatta uppfyller kvalificeringsvillkoren för utvecklingsledigheten och om utveck- lingsledigheten används till att stärka individen på arbetsmarknaden. Utvecklingsledigheten ska kunna ägnas åt utbildning, validering, arbetspraktik, prova annat arbete eller uppdrag eller åt att starta näringsverksamhet. Det krävs att arbetsgivaren anställer en vikarie motsvarande den utvecklingsledigas sysselsättningsgrad. Utvecklingsledighetens längd kan vara mellan tre och tolv måna- der och ska tas ut på heltid från den aktuella anställningen. Ersättning till den utvecklingslediga utges i form av aktivitetsstöd och är inkomstrelaterad för den som uppfyller kraven för inkomst- relaterad arbetslöshetsersättning. Nivån är av den ersätt- ning som skulle ha utgått vid arbetslöshet under hela utvecklings- ledigheten, utan den procentuella nedtrappning som sker inom arbetslöshetsförsäkringen och med det högsta taket för dagpenning under hela utvecklingsledigheten. Konsekvenser av utredningens förslag Samhällsekonomiska konsekvenser handlar om hur effekter av ett förslag påverkar samhällsekonomin, till exempel om antalet arbetade timmar i ekonomin påverkas som en följd av förslagen, eller om pro- duktionen ökar eller minskar.