sou · H6B317 · 2018-03-12 00:00:00 — som modersmål behöver ha ämnesstudier i svenska för att kunna bedriva undervisning i svenska behöver också den som har ett annat språk som sitt modersmål ha fullgjort studier i språket för att kunna bedriva undervisning i det aktuella språket i ämnet modersmål. Lära- ren behöver inte minst utveckla den språkliga medvetenheten, till exempel i frågor om språkets grammatiska och fonetiska strukturer, liksom tillägna sig ämnesdidaktisk kunskap och kompetens. Dessa områden utgörs båda till viss del av generella kunskaper oberoende av det enskilda språket varför utredningen bedömer att det är skäligt att studier i språkdidaktik med inriktning mot undervisning i ämnet modersmål också kan ligga till grund för behörighet. Utredningen menar att för den legitimerade lärare som har ett annat språk än svenska som sitt modersmål ska, vid sidan av studier i det enskilda språket, också studier i språkdidaktik med inriktning mot undervis- ning i ämnet modersmål kunna utgöra grund för behörighet att undervisa i ämnet. Studier med sådan inriktning bör också vara möjliga att genomföra när ämnet modersmål läses i en behörighetsgivande utbildning, främst i grundlärarutbildningen. Universitet och högsko- lor uppmuntras att utveckla och erbjuda utbildning, både samman- hållna lärarutbildningar liksom enstaka kurser, med sådant innehåll. Vilket språk är egentligen en persons modersmål? För de som läser en ämneslärarutbildning som omfattar ämnet modersmål ställs krav på förkunskaper i det aktuella språket, till ex- empel att studenten ska ha läst språket inom ramen för modersmåls- undervisning i skolan. Kravet för att den som kompletterar en tidi- gare examen för att bli behörig i ämnet modersmål bygger, som ovan nämnts, dels på att läraren ska ha genomfört ämnesstudier i en viss omfattning, dels på att läraren ska ha det aktuella språket som sitt modersmål. Vid ansökan om att komplettera sin legitimation får lära- ren därför intyga att språket är lärarens modersmål. Det finns dock inte en tydlig definition av vilket språk som är en persons modersmål. För en person kan modersmålet definieras som det språk man lärde sig först, för någon annan det språk man använder mest och för en tredje är modersmålet det språk man behärskar bäst.40 Detta medför 40 , M. (2017). Vissa frågor om modersmål, svenska som andraspråk och språkutveckling att nivån på språkkunskaperna hos de lärare som ansöker om behö- righet att undervisa i ämnet modersmål kan variera, liksom förtro- genheten med till exempel kultur och samhällsfrågor som förväntas följa med modersmålet. Ämnet modersmål är komplext och innefattar inte uteslutande undervisning i det enskilda språket utan ska även ge eleverna förut- sättningar att utveckla sin kulturella identitet och utveckla kunskaper om kulturer och samhällen där språket talas. Lärare behöver därför ha omfattande kunskaper för att eleverna ska kunna nå målen. Många av de personer som ansöker om att komplettera sin legitimation med behörighet att undervisa i modersmål har säkert en god grund att stå på vad gäller de kunskaper i ämnet som undervisning i ämnet moders- mål kräver. Kanske har de vuxit upp och utbildat sig i ett land eller område där språket talas. Det är dock inte säkert, vare sig med behö- righetsförordningens nuvarande krav eller med den förändring som utredningen föreslår. Hur detta kan utformas på ett bättre sätt är en av de frågor som behöver hanteras inom ramen för den föreslagna utredningen om ämnet modersmål och möjligheten till studiehand- ledning på modersmålet. Professionsprogrammet som ett sätt att utveckla modersmålsundervisningen Att bli legitimerad och behörig att undervisa i ett ämne är det första steget i att utveckla sin undervisningsskicklighet. Genom yrkeslivet krävs kontinuerlig kompetensutveckling för att vidmakthålla och vidareutveckla kunskapen och kompetensen. Utredningens förslag om ett professionsprogram för lärare ger en struktur och systematik som möjliggör att kvaliteten i modersmålsundervisningen kontinu- erligt ska kunna utvecklas. Professionsprogrammet föreslås dock om- fatta legitimerade lärare varför en betydande andel av de nuvarande lärarna i ämnet modersmål inte kommer att omfattas. Däremot omfattas de av det ansvar huvudmannen har att se till att personalen vid förskole- och skolenheterna ges möjligheter till kompetensut- veckling.41 Utredningen föreslog i delbetänkandet flera stödinsatser för att främja kvaliteten, bland annat en fortbildningsinsats för obe- 41 2 kap. 34 § skollagen. Vissa frågor om modersmål, svenska som andraspråk och språkutveckling höriga lärare liksom stödmaterial, till exempel i form av standardise- rade undervisningsmodeller. 12.3Kompetens i språkinlärning och språkutveckling Utredningen har i uppdrag att föreslå hur lärares och förskollärares kompetens inom språkinlärning och språkutveckling ytterligare kan stärkas. Termen språkinlärning används i skolväsendet vanligen för processen när en person lär sig ett nytt språk vid sidan av sitt moders- mål. Språkutveckling avser i stället den fortsatta utvecklingen av ett språk. Utredningen avgränsar det mycket vida uppdraget om språk- inlärning till frågan om att ge barn och elever med ett annat moders- mål än svenska grundläggande kunskaper i det svenska språket. Utredningen ser uppdraget att föreslå hur lärare och förskollärares kunskaper och kompetens i språkutveckling som tvådelat, det rör såväl nyexaminerade lärare och förskollärares liksom redan yrkesverk- sammas kunskap och kompetens inom området. Det är därför rele- vant dels att överväga om förändringar av lärar- och förskollärarutbild- ningarnas examensmål behövs, dels att se vilka kompetensutvecklings- insatser som redan pågår för att yrkesverksamma lärare och förskol- lärare för att avgöra om ytterligare statliga insatser behövs. Frågan om kompetens i språkinlärning är beroende av tillgången till skickliga lärare som är behöriga att undervisa i svenska som andra- språk och sfi. är bristen på lärare i ämnet mycket omfattande och det finns lärare som på grund av tidigare legitimations- och behö- righetsregler är behöriga i ämnet utan att ha någon utbildning i det. Mer information om bristen på lärare i svenska som andraspråk går att ta del av i utredningens delbetänkande. i kapitlet föreslår utredningen att svenska som andraspråk ska kunna läsas inom ramen för fler grundläggande lärarutbildningar. Därför behandlas frågan inte ytterligare här. Ett utvecklat språk är ett betydelsefullt redskap för lärande i alla ämnen. Med hjälp av språket kommunicerar vi med andra, utvecklar ny kunskap och visar vad vi har lärt oss. Det är också huvudsakligen med hjälp av språket som vi kan visa att vi har förstått eller beskriva Vissa frågor om modersmål, svenska som andraspråk och språkutveckling vad vi behöver hjälp med. Språket har därmed en central roll i skolans och förskolans arbete med att ge alla barn och elever förutsättningar att utvecklas så långt det är möjligt. I enlighet med språklagen är svenska det språk som huvudsakligen talas i det svenska skolväsendet varför varje barn och varje elev behöver ges goda förutsättningar att utveckla kunskaperna i svenska utifrån sina språkliga förutsättningar.42 Att behärska ett språk innebär att i både tal och skrift kunna uttrycka och tolka olika begrepp, känslor, fakta och åsikter. Att lära sig ett nytt språk är ofta en lång process. Det beräknas ta mellan fyra och att uppnå tillräckliga språkkunskaper för att kunna erövra ett ämne fullt ut på ett andraspråk. Tiden för att lära sig ett nytt språk är generellt sett beroende på ålder när språkinlärningen påbörjades, det är lättare om den påbörjas senast vid 12–13-årsåldern. Uppföljningar av studieresultat visar också att elever som har anlänt till har märkbart större chanser att lyckas med sin skolgång jämfört med elever som anlänt senare.43 I skolan utvecklas elevernas grundläggande kunskaper i svenska främst i ämnet svenska som andra- språk, i bland inom ramen för en förberedelseklass, samt inom sfi. Språkutveckling sker däremot i alla ämnen för samtliga elever. En elev som ännu inte har nått förstaspråksnivå i svenska gynnas av att ämneslärare aktivt arbetar för att också lära ut den svenska som är specifik för respektive ämne. Detta gör dock också den elev som har svenska som modersmål då till exempel ämnesspråkens uppbyggnad och terminologi varierar och behöver behärskas. Att skriva en labora- torierapport i kemi kräver andra språkkunskaper än att skriva en re- sonerande text i ett samhällsvetenskapligt ämne. Detta betyder också att det inte är möjligt för en lärare i svenska eller svenska som andra- språk att vara den som ensam ansvarar för elevers ämnesspecifika språkinlärning och språkutveckling. 4210 § språklagen (2009:600). 43Skolverket (2016b). Vissa frågor om modersmål, svenska som andraspråk och språkutveckling Lärare och förskollärare möter heterogena barn- och elevgrupper Cirka var fjärde elev i grund- och gymnasieskolan har utländsk bakgrund.44 Få lärare möter därmed elevgrupper som är språkligt homogena på det sätt som ofta var fallet för sedan. I stället finns ofta en språklig mångfald som kräver särskild kunskap och kompetens att bemöta. Många lärare behöver därför planera undervisningen på ett sådant sätt att alla barns och elevers språk- och kunskapsutveckling stöttas. Även om det finns, och alltid har funnits, stora skillnader vad gäl- ler språkkunskaperna hos barn och elever med svensk bakgrund har de senaste årens kraftiga ökning av andelen elever med utländsk bak- grund ställt frågorna om språkinlärning och språkutveckling på sin spets. Bland elever med utländsk bakgrund är variationen vad gäller deras kunskaper i svenska ännu större. Många nyanlända är nybörjare i det svenska språket och behöver lära sig grunderna till exempel i sfi eller i en förberedelseklass. Bland de med utländsk bakgrund som har varit bosatta i en behöver några tillägna sig ämneskunskaper på ett språk de fortfarande lär sig som andra elever har ett väl utvecklat vardagsspråk på svenska, men behö- ver tillägna sig ett skolspråk för att kunna klara skolans krav. Vikten av att lärarna i skolväsendet har de kunskaper och den kompetens som behövs för att kunna möta dessa elevers olika behov vad gäller språkinlärning och språkutveckling är uppenbar för att eleverna ska ges en chans att nå kunskapsmålen. 2016 förtydligades skollagen i vissa frågor som rör mottagande och undervisning av nyanlända och vissa andra elever. En nyanländ elev ska senast från det att eleven har tagits emot inom placeras i den undervisningsgrupp eleven normalt ska tillhöra.45 Rektor får besluta att en elev delvis ska undervisas i förberedelseklass om eleven saknar tillräckliga kunskaper i svenska för att kunna tillgodogöra sig den ordinarie undervisningen. En elev får dock ges undervisning i förberedelseklass som längst under två år.46 Den nya regleringen betonar ytterligare nödvändig- heten av att alla lärare arbetar språkutvecklande. 44Till gruppen med utländsk bakgrund räknas personer som är utrikes födda eller inrikes födda med två utrikes födda föräldrar. Uppgift från (2017i). 453 kap. 12 e § skollagen. 463 kap. 12 f § skollagen. Vissa frågor om modersmål, svenska som andraspråk och språkutveckling En relaterad fråga är den om elever som har en kort skolbakgrund, eller helt saknar den, en grupp som har ökat . Utredningen om elever som kommer till under senare årskurser (U 2016:05) konstaterade att de huvudmän den ut- redningen varit i kontakt med uppger att huvudmännen tar emot fler elever som inte har någon skolbakgrund alls. Huvudmän- nen möter därför i större utsträckning än tidigare en ny uppgift, näm- ligen att undervisa äldre elever i grundläggande läs- och skrivförmåga. Den nämnda utredningen föreslår därför att ges i uppdrag att utforma ett stödmaterial i alfabetisering och läs- och skrivinlärning inom och gymnasieskolans introduktionsprogram. Mot- svarande material för grundläggande litteracitet inom den kommunala vuxenutbildningen finns sedan 2016.47 Vad innebär ett språkutvecklande arbetssätt? Språkutvecklande undervisning kan utformas på många sätt och beror till viss del på vilket ämne som är aktuellt, men det finns forskning som visar att en ämnesspecifik och språkutvecklande undervisning är kontextrik och innehåller språklig stöttning och mycket interaktion. För att genomföra denna typ av undervisning behöver lärare planera och genomföra undervisningen på ett sätt som gynnar både språk- och kunskapsutveckling, alltså en undervisning ”där språket ständigt sätts i fokus i alla ämnen och där språk och innehåll integreras så att språket utvecklas parallellt med ämneskunskaperna”.48 Enligt bör läraren använda varierade arbetssätt som til- låter eleverna att vara språkligt aktiva. Läraren behöver också vara ämnesspråkligt medveten och kontinuerligt analysera vad som utmär- ker det aktuella ämnets språk, till exempel i de texter som används i undervisningen. På så sätt ökar lärarens kunskaper om ämnesspråket i det aktuella ämnet och det blir också möjligt att identifiera sådant som rent språkligt kan utgöra hinder för elevernas kunskapsutveck- ling vilket kan bidra till att gapet mellan elevens vardagsspråk och ämnesspråket minskar. Läraren kan, vid sidan av ämnesinnehållet, betona till exempel läsning och skrivning, muntlig framställning samt 48Gibbons, P. (2013). Vissa frågor om modersmål, svenska som andraspråk och språkutveckling undervisning om vad som utmärker olika texter i ämnet och också om olika lärandestrategier.49 12.3.2Examensbeskrivningarnas krav inte tydligt formulerade De examensbeskrivningar som reglerar lärar- och förskollärarutbild- ningarnas innehåll omfattar dels krav på utbildningens omfattning vad gäller högskolepoäng som helhet och för olika ämnen, dels krav på vilka kunskaper och färdigheter som studenten ska uppvisa för att respektive examen ska kunna erhållas.50 Av tabell 12.4 framgår vilka konkret formulerade krav som ställs vad gäller språkinlärning och språkutveckling för respektive examen och inriktning. Källa: Högskoleförordningens bilaga 2, examensordningen. 49Kästen-Ebeling & (red.) (2016)och (2018e) hämtat 180114. 50Högskoleförordningens bilaga 2, examensordningen. Vissa frågor om modersmål, svenska som andraspråk och språkutveckling För samtliga lärarexamina gäller också att studenten för examen bland annat ska: visa sådana kunskaper i didaktik och ämnesdidaktik inklusive metodik som krävs för undervisning och lärande inom det eller de ämnen som utbildningen avser och för yrkesutövningen i övrigt visa fördjupad förmåga att skapa förutsättningar för alla elever att lära och utvecklas. Motsvarande formuleringar finns också för förskollärarexamen. Även om examensbeskrivningarnas krav, vilket nämnts ovan, är ovanligt detaljerade jämfört med de som gäller för andra yrkesexamina, regle- ras inte alla krav på den blivande läraren eller förskolläraren i detalj. Examensbeskrivningarnas formuleringar pekar i stället mot kraven i de gällande läroplanerna samt kurs- och ämnesplanerna i stället för att reglera samma fråga på flera ställen. För att avgöra om den nuvarande regleringen av lärar- och förskollärarutbildningarna omfattar krav på kunskaper och färdigheter om ett språkutvecklande arbetssätt är det därför relevant att också titta på de krav som ställs i dessa. 12.3.3Det språkutvecklande perspektivet betonas i läroplaner samt kurs- och ämnesplaner I läroplanerna beskrivs verksamheternas värdegrund och uppdrag samt mål och riktlinjer för arbetet i de olika skolformerna samt i fri- tidshemmet. För varje ämne i och motsvarande skol- former finns det en kursplan. På samma sätt finns det för varje ämne i gymnasieskolan och motsvarande skolformer en ämnesplan. Kurs- respektive ämnesplanerna beskriver ämnets syfte, centrala innehåll samt de kunskapskrav som ställs för olika betyg i olika årskurser och efter att olika kurser har slutförts i gymnasieskolan. Samtliga läroplaner har ett tydligt språkutvecklande perspektiv. I läroplanen för förskolan finns bland annat följande skrivningar med. Förskolan ska lägga stor vikt vid att stimulera varje barns språkut- veckling och uppmuntra och ta till vara barnets nyfikenhet och in- tresse för den skriftspråkliga världen. Barn med utländsk bakgrund som utvecklar sitt modersmål får bättre möjligheter att lära sig svenska och även utveckla kunskaper inom andra områden. Av skollagen fram- går att förskolan ska medverka till att barn med annat modersmål än svenska får möjlighet att utveckla både det svenska språket och sitt Vissa frågor om modersmål, svenska som andraspråk och språkutveckling (…) Förskolläraren ska ansvara för att arbetet genomförs så att barnen stimuleras och utmanas i sin språk- och kommunika- tionsutveckling.51 På motsvarande sätt finns tydliga skrivningar i läroplanen för grund- skolan, förskoleklassen och fritidshemmet: Skolan ska ansvara för att varje elev efter genomgången grundskola kan använda det svenska språket i tal och skrift på ett rikt och nyanse- rat sätt. Läraren ska (…) organisera och genomföra arbetet så att eleven (…) får stöd i sin språk- och kommunikationsutveckling,52 I varje kursplan tydliggörs också respektive ämnes språkliga upp- drag. Av kursplanen i fysik framgår till exempel att ett av syftena med undervisningen i ämnet är att ”eleverna ska ges förutsättningar att utveckla sin förmåga att använda fysikens begrepp, modeller och teorier för att beskriva och förklara fysikaliska samband i natu- ren och samhället”. Undervisningen i ämnet ska också ”bidra till att eleverna utvecklar förmågan att samtala om, tolka och framställa texter (…) med naturvetenskapligt innehåll”. Av kursplanen i idrott och hälsa framgår det att ”eleverna ska (…) utveckla kunskaper om begrepp som beskriver fysiska aktiviteter och ges förutsättningar att ta ställning i frågor som rör idrott, hälsa och livsstil”. Även av gymnasieskolans ämnesplaner liksom av respektive kurs- beskrivning framgår det språkliga uppdraget. Några exempel från olika typer av ämnen: –Ämnet fritidsbåtteknik. Undervisningen ska ge eleverna förutsätt- ningar att utveckla förmåga att samarbeta och kommunicera med andra samt att använda begrepp och uttryck som är relevanta för ämnesområdet, –Ämnet bild. Undervisningen ska ge eleverna förutsättningar att utveckla förmåga att se, analysera, tolka och samtala om olika typer av bilder. Förmåga att använda ämnesområdets språk och etablerade begrepp för att förklara och värdera eget och andras bildarbete samt andra visuella företeelser. 51Förordning (SKOLFS 1998:16) om läroplan för förskolan. 52Förordning (SKOLFS 2010:37) om läroplan för , förskoleklassen och fritids- hemmet. Vissa frågor om modersmål, svenska som andraspråk och språkutveckling –Ämnet historia. Undervisningen ska ge eleverna förutsättningar att utveckla förmåga att använda olika historiska teorier och begrepp för att formulera, utreda, förklara och dra slutsatser om historiska frågeställningar utifrån olika perspektiv. På motsvarande sätt lyfts varje lärares ansvar för elevernas språkut- veckling tydligt fram också i övriga läroplaner samt i det stora fler- talet kurs- och ämnesplaner. Det är alltså klart reglerat att samtliga lärare och förskollärare har ansvar för samtliga elevers språkutveckling. är också tyd- liga med att det språkliga perspektivet har stor betydelse i alla skol- former med sina olika verksamheter och skolämnen.53 Detta ska där- med påverka innehållet i lärar- och förskollärarutbildningarna. 12.3.4Strukturerna gör området svårt att överblicka Lärar- och förskollärarutbildningar bedrivs vid 28 olika universitet och högskolor inom ramen för flera olika examina, inriktningar och ämnen varför skillnader i inriktning och strukturer finns både mellan olika lärosäten men också inom ett och samma. Det är därför mycket svårt att säga något generellt om vilket utrymme frågan om ett språk- utvecklande arbetssätt får i lärar- och förskollärarutbildningarna . En uppföljning av åtta lärarutbildningar visar på stor variation vad gäller om utbildningen bygger på de insikter som finns om språkets roll för lärande, allt från god insikt till inga inslag av språkligt tän- kande och insikter om dess roll.54 Flera av de universitet och högsko- lor som utredningen har varit i kontakt med menar att det språkut- vecklande perspektivet har fått en mer framträdande roll . Det finns exempel på lärosäten som har beslutat om lokala exa- mensmål för att betona vikten av språk- och kunskapsutveckling ur ett första- och andraspråksperspektiv. menar flera att uni- versitetets eller högskolans kompetens inte alltid räcker till utan att befintlig personal kan behöva kompetensutvecklas och att ny per- sonal med denna kunskap och kompetens behöver rekryteras.55 53Skolverket (2012b). 54Norberg , B. och Lainio, J. (2016). 55Uppgifter bl.a. från Lärarutbildningskonventet 171218. Vissa frågor om modersmål, svenska som andraspråk och språkutveckling På samma sätt som det finns stora skillnader mellan olika univer- sitet och högskolor finns också stora skillnader mellan huvudmän, skolor samt mellan olika lärare. Skolinspektionen pekar i sina uppfölj- ningar på området på att det ofta finns svagheter i det språkutveck- lande arbetet. Resultaten av Skolinspektionens kvalitetsgranskning Språk- och kunskapsutveckling för barn och elever med annat moders- mål än svenska, 2010, visar att undervisningen i den svenska skolan inte gynnar flerspråkiga elever i tillräckligt hög grad och att bristerna i många förskolor och skolor gäller generella svagheter i arbetet med språk- och kunskapsutveckling.56 Skolinspektionen menar att många lärare saknar kunskap om hur man kan arbeta språk- och kunskaps- utvecklande och många lärare saknar nödvändig kunskap om elev- ernas bakgrund och kunskapsnivå. Skolinspektionens granskning Utbildningen för nyanlända elever 2014 stärker slutsatserna . Inspektionen pekar bland annat på att hur insatserna för elevens språkutveckling ska ske sällan är defi- nierat i gemensamma åtgärder eller i samsyn kring strategier, utan vilar främst på enskilda lärares kunskap och förmåga. Granskningen lyfter dock också fram flera goda exempel på lärare och skolor som ger nyanlända elever en undervisning som präglas av ett språk- och kunskapsutvecklande arbetssätt.57 Sedan granskningarna genomfördes har universitet och högskolor märkt av ett kraftigt ökat intresse från huvudmän och lärare att skaffa kompetens inom området. Detta skulle kunna tala för att resultatet skulle vara något bättre om motsvarande granskning gjordes . talar det mycket stora antalet nyanlända, inte minst , att också skolväsendets behov av kompetens inom det språk- utvecklande området har ökat dramatiskt. 12.3.5Pågående insatser för att stärka den språkutvecklande kompetensen i skolväsendet genomför en rad särskilda insatser för att öka den språk- utvecklande kompetensen i skolväsendet. Det gäller dels insatser för att stärka undervisningen för nyanlända elever, dels insatser som avser att stärka undervisningen för alla elever. 56Skolinspektionen (2010). 57Skolinspektionen (2014c). Vissa frågor om modersmål, svenska som andraspråk och språkutveckling arbete vid Nationellt centrum för språk-, läs- och skrivutveckling. Vid sidan av de statliga insatserna har många huvudmän, skolor och lärare också tagit egna initiativ till att genomföra olika former av kompetensutvecklande insatser på området. Detta arbete lyfts fram till exempel av Skolinspektionen i granskningen av utbildning för nyanlända elever.58 Flera insatser görs också i samverkan med Natio- nellt centrum för svenska som andraspråk vid . I kapitel 6 har ett antal av kompetensutvecklande insatser redan beskrivits utförligt varför endast kortare beskrivningar ges här. Utveckla språk-, läs- och skrivundervisningen (Läslyftet)