sou · H6B315 · 2018-02-28 00:00:00 — Minskningen beror främst på installationer av värmepumpar i småhus (användningen av köpt energi minskar när en värmepump installeras), en ökad användning av fjärrvärme och konverteringen från olja (förluster flyttas till el- och fjärrvärmetill- förselsektorn). Till mindre del förklaras minskningen även av energi- effektiviserande åtgärder av byggnadernas klimatskal.10 Det saknas tillförlitlig statistik om hur stor denna effekt är. 2.2.2Elanvändningen i sektorn bostäder och service ökar inte Elanvändningen ökade kraftigt men har stagnerat. I sektorn bostäder och service m.m. användes el 2015, vilket motsvarar av den totala elanvändning- en. Användningen av el för uppvärmningsändamål utgjorde en rela- tivt stor post på knappt . Den totala användningen av el för uppvärmning har minskat något , som an- talet hushåll med eluppvärmning ökat. Förklaringen finns, som tidi- gare nämnts, i den ökade användningen av värmepumpar i kombi- nation med andra effektiviseringsåtgärder, se ovan. Utvecklingen av övrig elanvändning beror av två samtidiga mot- verkande trender som , på en övergripande nivå, tagit ut var- andra. Det handlar dels om en ökad användning av eldrivna apparater och installationer i en rad olika tillämpningar, och dels om en successiv och i vissa fall relativt kraftig effektivisering inom de olika produktområdena. 10 (2017c). Åtgärderna kan till exempel handla om tilläggsisolering och fönsterbyten. De mindre aktörerna i siffror SOU 2018:15 Elanvändningen i sektorn bostäder och service m.m. Elvärme (faktisk) Källa: (2017b). 2.3De mindre aktörerna orsakar variationerna i effektbehov i elsystemet Användningen av hushållsel och verksamhetsel varierar över dygnet och också . Efterfrågan på el för uppvärmning är däremot säsongsbunden och som störst under kalla vinterdagar, då även värmepumparna i systemet kan gå ner i effektivitet. Elbehovet för industriprocesser ligger däremot på ungefär samma nivå , med en viss nedgång , se figuren nedan för en illustration. Om antalet elbilar eller solceller skulle öka betydligt kan den dygnsvisa variationen av effektbehovet komma att påverkas ytterligare. De mindre aktörerna i siffror Figur 2.7 Illustration av hur effektbehovet i det svenska elsystemet kan variera Källa: NEPP-programmet North European Energy Perspectives. Hushållen påverkas i liten utsträckning av prisökningar på el även om effektbalansen är ansträngd. Det sker inte heller någon större anpassning av efterfrågan bland dessa aktörer till följd av den här typen av situationer.11 På en framtida elmarknad med en högre andel variabel elpro- duktion kommer det förmodligen att bli viktigt att ta tillvara även hushållens möjligheter till en flexiblare efterfrågan. Det kan till exem- pel handla om att hushåll och andra mindre verksamheter minskar sin elanvändning när elnätet är hårt belastat, eller att de ökar sin elanvändning när elpriset är lågt, exempelvis till följd av god till- gång till förnybar elproduktion. kan åtgärder i elsystemet behövas för att hantera de förmodat högsta effektbelastningarna, vilka sker på grund av att el används för uppvärmning. 11 Det är möjligt för elkunder att välja timavtal och reagera mer aktivt på elprisförändringar. Möjligheten utnyttjas dock inte av hushållskunder i särskilt stor utsträckning. De mindre aktörerna i siffror bedömer att potentialen för efter- frågeflexibilitet i är störst bland hushållskunder och industri- företag.12 Bland hushållen är det framför allt de som bor i småhus med eluppvärmning som kan bidra. 2.4Småskalig elproduktion i olika skeden och med olika förutsättningar Den svenska marknaden för solceller ökade och ökning- en har fortsatt även . installerades cirka 79 MW, en ökning med jämfört med året innan. Den totalt installerade effekten uppgick till runt 205 MW, vilket uppskattningsvis producerar cirka 190 GWh (0,av årliga elanvändning). Totalt hade knappt 9 000 hushåll installerat solcellsanläggningar (mindre än 20 kW) vid denna tid.13 I kapitel 4 görs en genomgång av solcellsutvecklingen globalt och där belyses också mer i detalj hur den svenska mark- naden utvecklats. Småskalig vattenkraft i har långa traditioner. Det finns cirka 2000 småskaliga vattenkraftverk (mindre än 10 MW)14. Den årliga elproduktionen från dessa vattenkraftverk uppgår till . De 1 000 minsta kraftverken producerar dock bara av vattenkraftselen. De minsta kraftverken är mesta- dels landsbygdsföretag där ägarna ofta bor vid anläggningen. Vatten- kraften, inklusive den småskaliga, är föremål för ny miljöprövning och miljöanpassning och en proposition är aviserad . Det finns olika definitioner av småskalig vindkraft. I en nyligen publicerad marknadsöversikt är definitionen upp till 100 kW märk- effekt använd.15 I marknadsöversikten redovisas ett minskande utbud av små vindkraftverk på svenska marknaden. Maxhöjden för att få sätta upp ett vindkraftverk utan bygglov är , rotordia- metern får vara högst , och det ska rymmas liggande på läng- den inom den egna tomtgränsen. För att slippa bygglov får vind- kraftverk inte vara monterade på byggnader. Det finns också begräns- 12Energimarknadsinspektionen (2016a). 13Energimyndigheten, J. (2016). 14Svensk , (2018). 15Svensk (2017). De mindre aktörerna i siffror ningar avseende tillåten ljudnivå i förhållande till sina grannar. Det är svårt att finna någon statistik över hur mycket små vindkraftverk producerar, men utifrån de som valt att ansöka om elcertifikat och blivit godkända är normalårsproduktionen beräknad till 5 GWh16 (för verk upp till 100 kW). Småskalig biokraftvärme genererar både el och värme. finns ett tjugotal biokraftvärmeanläggningar som är mindre än 4 MW el- effekt och ett femtiotal totalt om gränsen expanderas till under 10 MW eleffekt17. Energikontor Sydost18 gör bedömningen att poten- tialen för småskalig kraftvärme (i spannet 100 kW–10 MW värme) genom full konvertering av befintliga småskaliga värmeverk är 2–el , vilket motsvarar 1,3–av elproduktion. finns omkring 250 värmepannor i med en storlek mindre än 10 MW värme som tillsammans producerar fjärrvärme utan elproduktion. Därutöver finns det möjlighet för mindre industrier, jordbruk, lantbruk, fastighetsägare eller växthus- näring att byta värmesystem till ett mikro-kraftvärmesystem för egen konsumtion av el, värme och kyla. Det är också tänkbart med småskalig biokraftvärme i lokala energisamhällen.19 En bil skrotas ut från den svenska bilparken när den i genomsnitt är . Det genomsnittligt deklarerade koldioxidutsläppet per km för en bil av modell var /km, att jämföra med genom- snittet 2016 som var /km.20 Bränsleförbrukningen och kol- dioxidutsläppen per km har även sjunkit för lätta lastbilar. Det sker därmed successivt en generell effektivisering av bilparken via nybils- försäljning och utskrotning av äldre bilar. har även försäljningen av nya, ofta laddbara, bilar med särskilt låga koldioxid- utsläpp och hög energieffektivitet ökat. 16Energimyndigheten (2017c). 17https:///app/uploads/sites/2/2016/10/Biokraftkartan2017_web.pdf 18Energikontor sydost (2016). 19Det finns ett flertal olika tekniker för småskalig elproduktion. De mest lovande är ångturbin (överhettad ånga), turbin för våt ånga (mättad ånga), ångmotor, organisk rankinecykel (ORC), förgasning med motor, samt gasturbin. 20Trafikverket (2017). De mindre aktörerna i siffror 2.5.1Försäljningen av laddbara bilar ökar Intresset för laddbara personbilar ökar kraftigt. Ökningen har bland annat möjliggjorts av sjunkande batteripriser och bilmodeller som riktar sig till en bredare målgrupp. Introduktionen av elbilar i ligger () på av nybilsförsäljningen i genomsnitt i landet, an- delen är särskilt hög i storstadsområdena. Laddhybrider dominerar, medan rena elbilar utgör knappt en procent. Antalet laddbara fordon uppgick till cirka 45 000.21 En viktig förutsättning för introduktionen är att det även byggs upp en ändamålsenlig infrastruktur. Antalet allmänt tillgängliga ladd- punkter uppgick till cirka 4 800. Därutöver behöver ett mycket stort antal laddpunkter finnas till- gängliga i anslutning till arbetsplatser och hem, det vill säga där bilarna vanligen står parkerade. Det saknas statistik över denna utveck- ling. 2.6Hushållens utgifter för energi minskar Statistik från () över utvecklingen av hushållens samlade utgifter visar att utgifterna för energi som andel av hushållens samtliga utgifter har sjunkit jämfört med motsvarande andel under 00-talet.22 De svenska hushållens ut- gifter för energi är även låga sett ur ett EU-perspektiv, och sprid- ningen mellan olika inkomstgrupper är liten. Att energiutgifterna sjunker är positivt för hushållens ekonomi, men försämrar incita- menten för ytterligare åtgärder, till exempel i form av ökad energi- effektivisering. 21Trafikanalys/SCB (2018) och 22Energimyndigheten (2017d). De mindre aktörerna i siffror Figur 2.8 Energiutgifternas andel av hushållens konsumtion fördelat på inkomstgrupper (2014) Källa: Europeiska kommissionen (2016a). 2.7Hur ser mindre aktörer på ytterligare förändringar i energisystemet och ökad egen aktivitet? 2.7.1Solel och andra klimatåtgärder är populära hos det svenska folket årliga undersökning av svenska folkets åsikter om olika energikällor 1999–2016 visar att solenergi är det energislag som får högst stöd för ökade satsningar (). Stödet för ökade satsningar på vindkraft har minskat något till 2016. Den redan i inledningen mycket negativa synen på fossila bränslen har förstärkts ytterligare under perioden.23 Intresset för att investera i egen elproduktion är också stort. I en enkätundersökning utförd av Profu svarade 59 pro- cent ja på frågan ”Om du fick möjlighet, skulle du då vilja produ- cera egen el?”. Vidare uppgav av de tillfrågade att de aktivt undersökt möjligheten att producera el själva. De åtgärder som vidtagits gällde i princip uteslutande installation av solel. Några hade även funderat på batterilösningar för småhus.24 23SOM-institutet (2017). 24Profu (2017). De mindre aktörerna i siffror Enkäter som riktas till potentiella nybilsköpare visar att dessa har en alltmer positiv attityd till elbilar och knappt hälften av de tillfrågade kan tänka sig att köpa en elbil nästa gång. Ju mer per- sonen känner till om alternativet elbil desto större är intresset att välja en sådan bil vid nästa tillfälle.25 undersökning26 av svenska folkets attityder kopplade till klimatfrågan visar också att det finns en hög kännedom om frågan (9 av 10) och att 7 av 10 anser att hen kan göra något själv för att begränsa klimatpåverkan. Kunskaperna och intresset för att genomföra egna åtgärder har sjunkit något jämfört med resultatet från motsvarande attitydundersökningar som gjordes sedan.27 kan enligt undersökningen tänka sig att köpa en energisnål apparat nästa gång det är dags att byta och vill köpa en mer miljövänlig bil medan 65 pro- cent vill byta till en mer klimatvänlig uppvärmning av hemmet. Mål och åtgärder som satts upp av företagen själva är vanliga på klimat- och energiområdet. Många företag har även ett ökat fokus på hela värdekedjan och varors miljöpåverkan respektive miljönytta över hela produktens livscykel. Stora och medelstora företag har vanligen ett välstrukturerat arbete med miljö- och hållbarhetsfrågor som prioriterats upp . Bland småföretagen uppger att de har ett aktivt miljöarbete på något område. Generellt kan sägas att ju mindre ett företag är vad gäller anställda och omsättning, desto mindre strukturerat och utvecklat är arbetet.28 Enligt en enkät från den Europeiska kommissionen är svenskar- na också ett av de mest miljömedvetna folken i Europa.29 Jämfört med andra invånare i tycker svensken sig göra miljömed- vetna val, särskilt när det gäller att välja miljöanpassade transport- medel och att köpa miljömärkta varor och tjänster. Svensken känner sig dessutom mer informerad i miljöfrågor än befolkningen i de flesta andra EU-länder. Svenskarna är också de som i högst utsträck- ning oroar sig för hur konsumtionsvanor kan påverka miljön. 25Energimyndigheten (2017e). 26WSP (2015). 27Intervjumetoden har dock ändrats på ett sätt som kan ha påverkat resultatet något i nega- tiv riktning i undersökningen 2015 jämfört med tidigare undersökningar. 28Naturvårdsverket (2015a). 29Europeiska Kommissionen (2014). De mindre aktörerna i siffror Forskning visar att det finns en skillnad mellan vad kon- sumenten säger att hen gör eller vill göra och det faktiska utfallet. Om konsumenten säger sig vilja konsumera hållbara varor och tjänster som inte skadar miljö, människor och djur, men i praktiken inte väljer sådana varor, har någon länk i kedjan från att vilja till att göra brustit. Förklaringarna bakom kan vara många.30 Kapitel 5 i denna rapport omfattar en genomgång av några av de hinder som mindre aktörer kan stöta på i sin önskan att på olika sätt genomföra åtgärder för att bidra till en ökad aktivitet på energi- marknaderna. 30 (2015b). 3Mål och ramverk för energisystemets utveckling i EU och I detta kapitel redogörs för politiska ramverk och mål av större bety- delse för energisystemets utveckling i EU och i , med be- toning på de mindre aktörernas roll. Tyngdpunkten ligger vid energi- och klimatramverket till 2030 inom EU, samt de föreslagna nya svenska energipolitiska målen till 2030 och 2040. En viss tillbakablick görs även mot utvecklingen av nu gällande mål och genomförandelagstiftning till 2020. Det av föreslagna svenska energiintensitetsmålet till 2030 studeras särskilt. Kapitlet har ett ”helikopterperspektiv” och systemansatsen är bred. Ambitionen är att identifiera hur de övergripande målen och styrmedlen kan kopplas till åtgärder som mindre aktörer genomför och de hinder som finns. Redovisningen av mål och övergripande styrning syftar till att ge en bakgrund till den genomgång av hinder och styrmedel som görs i kapitel 5 och 6, liksom den särskilda analysen av kvotpliktssystem i kapitel 7. Mål och ramverk för energisystemets utveckling i EU och Tabell 3.1 Målbild för energisystemet I denna tabell summeras de mål för energisystemet som behandlas i kapitlet, målnivåer som är kursiverade är under förhandling År/typ av mål EU miljö/resurseffektivitet SE miljö/resurseffektivitet *Arbetet mot miljökvalitetsmålen och generationsmålet fortsätter även efter 2020. 3.2EU:s klimat- och energipaket till 2020 förhandlades och beslutades klimat- och energipaket till 2020 inom EU. Energisäkerhet stod tillsam- mans med klimatfrågan högt på dagordningen1 . Med- vetenheten var fortfarande ganska låg om hur förutsättningarna för förnybar elproduktion höll på att utvecklas i EU och förändringarna på energimarknaderna hade bara börjat. Finanskrisen och den därpå följande kraftiga ekonomiska nedgången påverkade utvecklingen på ett så omfattande sätt att konsekvensanalyserna som togs fram inför förhandlingarna om klimat- och energipaketet 1 och var - 2009 i konflikt om naturgasleveranser. Kon- flikten påverkade även leveranssäkerheten i EU. Mål och ramverk för energisystemets utveckling i EU och kunde ses som inaktuella bara något år senare.2 Paketet kom att om- fatta tre övergripande mål, ett klimatmål, ett energieffektiviserings- mål och ett för förnybar energi – de så kallade 20-20-20 målen. 3.2.1EU:s energimål till 2020 EU-målet för energieffektivisering till 2020 är uttryckt som att energitillförseln och energianvändningen i EU ska vara 20 pro- cent lägre jämfört med den nivå som (tidigare) prognostiserats för detta år.3 Målet är inte bördefördelat mellan medlemsländerna. Lagstiftningen för ökad energieffektivisering motiveras av energi- säkerhetsskäl, behovet av (kostnadseffektiva) klimatåtgärder och av att energieffektiviseringsåtgärder bedöms vara till fördel för den ekonomiska utvecklingen i EU.4 Artikel 3 i direktivet innehåller bestämmelser om att medlems- länderna ska ta fram egna indikativa mål för energieffektivisering. Dessa får utformas på olika sätt men måste även räknas om och redo- visas till den Europeiska kommissionen som en absolut energitill- försel och en nivå för slutlig energianvändning. I artikel 7 anges att varje medlemsstat även ska vidta åtgärder som innebär årliga energibesparingar på av den energi som säljs till slutanvändare mellan 2014–2020. Medlemsstaterna kan uppfylla bestämmelsen genom att inrätta kvotpliktsystem, genom så kallade alternativa åtgärder eller genom att kombinera de två alter- nativen.5 Förnybarhetsmålet regleras i det så kallade förnybartdirektivet.6 Målet är bindande och har även ansvarsfördelats mellan medlems- länderna. Målnivåerna skiljer sig åt mellan medlemsstaterna (från till av den slutliga energianvändningen). 2Naturvårdsverket (2010), KOM 2010 (265) slutlig. 3Europaparlamentets och rådets direktiv /27/EU. 4Preambel ett i och rådets direktiv /27/EU. 5Sverige har valt att redovisa att landet vidtar alternativa åtgärder genom en kontrafaktisk be- räkning av hur mycket högre energianvändningen skulle ha kunnat vara om landet i stället för gällande skattenivåer hade valt att tillämpa EU:s minimiskattenivåer på alla energislag (inklusive bensin- och dieselbränslen). Beräkningen leder till stora ökningar av (den hypotetiska) energi- användningen i framför allt transportsektorn vid tillämpning av minimiskattenivåerna. Skill- naden mellan detta beräkningsfall och den faktiska utvecklingen är så stor så besparings- kravet i direktivet uppfylls. 6Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2009/28/EG. Mål och ramverk för energisystemets utveckling i EU och Förnybarhetsmålet motiveras av att området är viktigt för att EU:s klimatmål ska nås men också för att förstärka EU:s energi- säkerhet, stödja teknikutveckling och innovation samt ökade arbets- tillfällen särskilt på landsbygd och i glesbygd.7 3.2.2EU:s klimatmål till 2020 EU:s mål om lägre utsläpp av växthusgaser till 2020 är uppdelat i två delar där de utsläpp som omfattas av EU:s system för handel med utsläppsrätter8 ska minska mest (jämfört med ) och övriga utsläpp, i den så kallade icke-handlande sek- torn9, sammantaget behöver minska i en långsammare takt (jämfört med ). Ansvaret för utsläppsmålet för den icke-handlande sektorn har fördelats mellan medlemsländerna. Betingen är större för EU:s rikare medlemsländer. De mindre aktörernas direkta utsläpp av växthusgaser från sin energianvändning ingår i den icke-handlande sektorn, medan aktörer- nas efterfrågan av el- och fjärrvärme påverkar de verksamheter och utsläpp som ingår i handelssystemet. 3.2.3Aktivitet hos de mindre aktörerna kan ha bidragit till att 20-20-20 målen nu ser ut att överträffas Enligt den europeiska miljöbyråns (EEA:s) senaste sammanställning10 ser EU och merparten av medlemsländerna ut att nå och delvis över- träffa 2020-målen. EEA gör bedömningen att förnybarhetsmålet är väl inom räck- håll. Andelen förnybart bedöms uppgå till 2016. Det är ökningen av framför allt vindkraft, men också solelproduk- tion (delvis småskalig) som tillsammans med åtgärder för minskad energianvändning (bland annat i form av skärpta energikrav på pro- dukter) bidragit till denna utveckling. Att EU:s medlemsländer inte 7Preambel ett i förnybartdirektivet, och rådets direktiv (EU) 2009/28/EG. 8Större industri- och energianläggningar och flyg. 9Transporter, arbetsmaskiner, jordbruk, småskalig uppvärmning av bostäder och lokaler, avfalls- deponier m.m. 10EEA (2017). Mål och ramverk för energisystemets utveckling i EU och haft en lika hög ekonomisk tillväxt som antogs när paketet besluta- des har också bidragit till utvecklingen. Energianvändningen ökar dock i EU (främst till följd av ökningar i transportsektorn), men EU:s energieffektivi- seringsmål bedöms ändå vara väl inom räckhåll. Utsläppen av växthusgaser minskar inom de sektorer som om- fattas av EU:s handelssystem bland annat på grund av investeringar i förnybar elproduktion och minskad efterfrågan på el. Utsläppen har däremot stigit något i icke-handlande sek- torer på grund av ökningar i transportsektorn. De mindre aktörernas investeringar i solelproduktion och energi- effektiviserande åtgärder, till exempel energieffektivare eldrivna appa- rater, har alltså även haft en påverkan på utvecklingen mot EU:s energi- och klimatmål i stort. 3.3EU:s klimat- och energiramverk till 2030 och energiunionen formulerade ståndpunkter där mål- nivåerna för EU:s klimat- och energiramverk till 2030 angavs.11 De tre målen innebär att EU:s utsläpp av växthusgaser ska minska till 2030 jämfört med nivå som andelen förnybar energi ska öka till av den slutliga energi- användningen (brutto) och energianvändningen effektiviseras med jämfört med ett tidigare referensscenario från 2007.12 Målnivåerna för andelen förnybart och energieffektivi- seringsmålet förhandlas och det har i parlamentet lagts fram förslag till skarpare mål jämfört med kommissionens för- slag. I ståndpunkterna formulerades också mål för hur om- fattningen av handeln med el skulle utvecklas mellan EU:s medlems- länder och även andra övergripande principer för utvecklingen av EU:s energimarknader med fokus på elmarknaden. (2014). 12I rådets ståndpunkter 2014 anges även att kommissionen ska analysera möjligheterna att skärpa energieffektiviseringsmålet till . la kommissionen fram för- slaget att energieffektiviseringsmålet skulle skärpas till . Mål och ramverk för energisystemets utveckling i EU och utvecklades sedan vidare när inriktningen för arbetet med EU:s energiunion formulerades.13 Figur 3.1 EU:s klimat- och energimål till 2030 enligt ministerrådets ståndpunkter 2014 Källa: Europeiska kommissionen. Energiunionen har mottot: ett säkert, hållbart, och konkurrens- kraftigt energisystem till rimliga kostnader för alla i . Energiunionen har fem samtidiga syften eller dimensioner; (i) ökad energisäkerhet, (ii) en fullständigt integrerad inre energimarknad i EU, (iii) att åtgärder för ökad energieffektivitet ges högsta prioritet och ses som en ”energikälla” i sig, (iv) att energisystemet ska ställas om som ett led i att EU utvecklas till ett samhälle med låga utsläpp av växthusgaser, ”a low carbon society”, samt (v) att energiunionen stärker insatserna inom forskning, utveckling och innovation på 13 KOM 2015 (80). Mål och ramverk för energisystemets utveckling i EU och området och därmed också EU:s ledarskap inom teknik med låg kli- matpåverkan. De EU-gemensamma insatserna inom energiunionen försvåras av att länderna enligt har rätt att själva bestämma över sin egen energimix, det är inte ett område som EU har rätt att lag- stifta om. En EU-strategi för värme och kyla presenterade den Europeiska kommissionen även en strategi för värme och kyla där det konstateras att behoven av uppvärmning och kyla svarar för av EU:s energibehov. I strategin framhålls bland annat behovet av ökad energi- effektivitet i byggnader, behovet av ökad samverkan mellan el- och fjärrvärmemarknaderna och behovet av att främja en ökad använd- ning av industriell spillvärme.14 ”energi för alla i ” presenterade den Europeiska kommissionen ett större paket med lagförslag som alla syftar till att stödja genomförandet av klimat- och energiramverket och Energiunionens olika dimensioner. Paketet, som gavs ett EU-medborgarfokus, har titeln ”Clean Energy for all Europeans”.15 Paketet lanserades av kommissionen med visionen om att energi- marknaderna i nu med stöd av de framlagda förslagen ska kunna utvecklas så att konsumenterna ska kunna vara mer aktiva och centrala aktörer.16 Paketet omfattar energieffektivisering, förnybar energi, elmark- nadsdesign, energisäkerhet på eltillförselområdet och regler för sam- ordnad rapportering inom energi- och klimatområdet (en ny styr- ningsförordning). 14KOM 2016 (51) slutlig. 15https://ec.europa.eu/energy/en/news/commission-proposes-new-rules-consumer- centred-clean-energy-transition, KOM 2016 (759, 761, 765, 767, 860, 861, 863 och 864) Mål och ramverk för energisystemets utveckling i EU och I paketet ingår även specifika lagförslag för att förbättra bygg- naders energiprestanda, med fokus på renovering, och förslag på förstärkta insatser för ökad innovation inom energiområdet.