sou · H6B381 · 2018-12-04 00:00:00 — Arbetsförmedlingen har en betydelsefull roll när det gäller att nå ut med information om yrkesintroduktionsavtalen till arbetsgivare och arbetstagare. Men Arbetsförmedlingens hantering av stödet funge- rar inte tillfredsställande. Hanteringen av stödet för YA-anställ- ningar är komplex då anställningsformen bygger på kollektivavtal vars innehåll kan skilja sig åt. YA-delegationen anser att kunskapen om anställningsformen bland de lokala arbetsförmedlarna behöver förbättras. Rutinen som medför att individen som får en YA-anställning måste skriva in sig som arbetssökande hos Arbetsförmedlingen ger en felaktig signal om att YA är en arbetsmarknadsåtgärd. Det har hänt att YA-anställningar har blandats ihop med arbetsmarknadsåt- gärder. Arbetsgivare med behov av kompetensförsörjning har där- med inte fått kännedom om och förstått YA-modellen i den ut- sträckning som hade varit önskvärd. Arbetsförmedlingens huvudkontor har svårt att nå ut med ny- heter, så som nya eller förändrade avtal till de lokala arbetsförmed- larna, vilket kan innebära att arbetsgivare får felaktig information och nekas stöd. I Statskontorets rapport rekommenderas Arbetsförmedlingen att centralisera handläggningen av ansökningar. YA-delegationen in- stämde i Statskontorets bedömning i sin årsredovisning 2016. Det gjorde även Översynen av stödet för yrkesintroduktionsanställningar i sitt PM till regeringen . Då det inte har skett någon förändring i Arbetsförmedlingens hantering av stödet kvarstår YA-delegationens rekommendation att Arbetsförmedlingen bör cent- ralisera handläggningen av ansökningar om stöd för yrkesintroduk- tionsanställningar. En central handläggning skulle även kunna fungera som en brygga över till arbetsmarknadens parter och utbildnings- /yrkesråd gällande utbyte av information som YA-delegationens sekretariat stått för . YA-delegationen anser att Arbetsförmedlingen bör få ett tyd- ligare informationsuppdrag gentemot arbetsgivare och arbetstagare. YA-anställningar bör ingå som ett naturligt alternativ när det gäller kompetensförsörjningsinsatser och föreslås som komplement till andra inledande åtgärder som syftar till anställningsbarhet. YA-delegationen rekommenderar även att regeringen försöker hitta en lösning kring sekretessproblematiken så att de centrala partsorgani- sationerna och andra relevanta aktörer kan få den information som be- hövs för att kunna komma i kontakt med arbetsgivare som har YA- anställt för att därmed kunna följa upp lärandet, kvalitetssäkra det- samma, samla in goda exempel samt sprida information. YA-delegationen rekommenderar att regeringen fortsätter att stödja branschernas arbete med att utveckla förutsättningarna för arbets- platslärande genom statsbidrag för YA. Möjligheten till att utveckla kompetensprofiler och valideringsmodeller kan särskilt gynna ut- vecklingen av lärande på arbetsplatser som ett komplement till for- mellt lärande, då validering tydliggör vad en individ behöver lära sig för att bli anställningsbar. De ekonomiska stöden behöver vara lång- siktiga. YA-delegationen rekommenderar att regeringen återinför främjan- demedel för YA för branscher som har avtal om yrkesintroduktions- anställningar och för branscher som avser att teckna kollektivavtal om yrkesintroduktionsanställningar. YA som verktyg för omställning YA-delegationen föreslår att regeringen ser över möjligheten att öppna upp YA-anställningar till att även kunna omfatta personer i behov av omställning. Arbetsförmedlingen Återrapportering yrkesintroduktionsan- ställningar Dnr: Af-2013/508922 (, , 2015- 02-20). Arbetsförmedlingens Återrapport Dnr: Af-2016/005692, Sär- skilda främjandeinsatser avseende yrkesintroduktionsavtal (slut- redovisning ). Arbetsförmedlingens Återrapportering , Särskilda främjande- insatser avseende yrkesintroduktionsavtal Dnr: Af-2014/, Avser perioden –. Arbetsförmedlingens återrapportering Dnr: Af-2013/073052 (). Arbetsförmedlingens årsrapport , tabell 22, korrigerad tabell källa Arbetsförmedlingens datalager. Delegationen för unga och nyanlända till arbete (Dua) Större genomslag för arbetsmarknadspolitiska insatser mot ungdoms- arbetslöshet på lokal nivå Kommittédirektiv: 2014:157, Tilläggs- direktiv 2015:68, 2017:20 och 2018:39. En samordnad utveckling av validering (dir. 2015:120), Tilläggs- direktiv (dir. 2018:101). Europeiska socialfonden i – Svenska PROGRAM FÖR INVESTERING I TILLVÄXT OCH SYSSELSÄTT- NING 2014–2020. Förordning om statsbidrag för utveckling av lärande på arbetsplatser och regionala stödfunktioner för yrkesutbildning SFS 2014:375. Förordning om referensram för kvalifikationer för livslångt lärande SFS 2015:545. Förordning om statsbidrag för utveckling av lärande på arbetsplatser SFS 2014:375. Förordning om stöd för yrkesintroduktionsanställningar SFS 2013:1157. t.o.m. SFS 2016:428. Förordning (2014:947) om ändring i förordningen (2013:1157) om stöd för yrkesintroduktionsanställningar. Förordning (2016:366) om ändring i förordningen (2013:1157) om stöd för yrkesintroduktionsanställningar IFAU promemoria Yrkesintroduktionsavtalen, lönerna och syssel- sättningen, (). , Yrkesintroduktionsanställningar – Slutrapport om effekter på sysselsättning och lönebildning (). av yrkesintroduktionsan- ställningar (2016:3). Kvalitetssäkring av lärandet i yrkesintroduktion av och , 2013, Fi2013/01374: D. LO, Vägen till full sysselsättning och rättvisare löner (2015). Offentlighets- och sekretesslag (2009:400) 24 kap, 8 §. Promemorian Översynen av förordningen om stöd för yrkesintro- duktionsanställningar (A 2016: D). /informationsmaterial/2015/10/insatser-med- anledning-av-flyktingkrisen Regleringsbrev för avseende Arbetsförmedlingen A2014/1273/A, Ändringsbeslut , Kap 3 Uppdrag, punkt 8, Yrkesintroduktionsanställningar. Samordnare för unga som varken arbetar eller studerar (Dir. 2015:70, tilläggsdirektiv (Dir. 2016:82) och (Dir. 2017:81). Statskontoret, Utvärdering av stöd för yrkesintroduktionsanställ- ningar. –Delrapport 1 (2015:22). –Delrapport 2 (2016:12). –Slutrapport (Dnr 2014/3–4). , Branschvalidering – för effektivare kompetens- försörjning (2018). , Yrkesintroduktionsanställningar – fler jobb om fler företag kan delta (2015). Uppdrag till utvärdering (IFAU) avseende utvärdering av stöd för yrkesintro- duktionsanställningar, A2014/561/A. Uppdrag till avseende utvärdering av stöd för yrkesintroduktionsanställningar, A2014/559/A. Uppdrag till avseende utvärdering av stöd för yrkesintroduktionsanställningar, A2014/560/A Uppdrag till Statskontoret avseende utvärdering av stöd för yrkes- introduktionsanställningar, A2014/558/A. Uppdragsbeskrivning för Översyn av förordningen om stöd för yr- kesintroduktionsanställningar (A 2016: D). Vissa lagförslag med anledning av trepartssamtalen Ds 2013:20. Vårt gemensamma ansvar – för unga som varken arbetar eller stude- rar, SOU 2018:11. Vägledning för framtidens arbetsmarknad, SOU 2017:82. Årlig arbetsredogörelse för Nationell delegation för lärande på arbetsplatserna inom ramen för yrkesintroduktionsanställningar (U2014:07) , , , och år2018. Överenskomna insatser med anledning av flyktingkrisen, Utvidg- ning av möjligheter till YA-jobb, /regeringens- politik/overenskommelsen-insatser-med-anledning-av- flyktingkrisen/utvidgning-av-mojligheter-till-ya-jobb. Översynen av förordningen om stöd för yrkesintroduktionsan- ställningar (A 2016: D). Nationell delegation för lärande på arbetsplatserna inom ramen för yrkesintroduktionsanställningar En kommitté i form av en nationell delegation för lärande på arbets- platserna inom ramen för yrkesintroduktionsanställningar ska främja arbetsmarknadens parters arbete med att bygga upp långsiktigt håll- bara strukturer för ett strukturerat lärande på arbetsplatserna och utveckla förutsättningarna för sådant lärande. Delegationen ska redo- visa hur arbetet fortskrider och därefter lämna sådana redovisningar . Uppdraget ska slutredovisas . Det behövs stödstrukturer för lärandet inom ramen för yrkesintroduktionsanställningar Inom flera avtalsområden på arbetsmarknaden har parterna tecknat yrkesintroduktionsavtal i syfte att underlätta ungas övergång från skola till arbetsliv och säkra arbetsgivarnas långsiktiga kompetens- försörjning. Dessa avtal bygger vanligtvis på principen att personer som saknar relevant erfarenhet i yrket får handledning och utbild- ning under en del av arbetstiden. Yrkesintroduktionsavtalen bedöms göra det mer attraktivt för arbetsgivare att anställa unga utan yrkes- erfarenhet. Avtalen bedöms även bidra till ungas kompetensupp- byggnad och arbetsplatsernas kompetensförsörjning. bedömer sammantaget att yrkesintroduktionsanställningar väsentligt kan bidra till att underlätta unga kvinnors och mäns etablering på arbetsmarknaden och därigenom minska ungdomsarbetslösheten. Regeringen har beslutat om ekonomiskt stöd till arbetsgivare som anställer unga (15–) inom ramen för yrkesintroduktions- avtal, se förordningen (2013:1157) om stöd för yrkesintroduktions- anställningar. Det ekonomiska stödet består av två delar: dels lämnas en lönesubvention, dels lämnas ett stöd för handledning. Parterna har i samtal med regeringen påpekat behovet av särskilda insatser för att utveckla strukturer som kan bidra till ett väl funge- rande lärande på arbetsplatsen inom ramen för yrkesintroduktions- anställningar och ge utbildningsdelen inom en sådan anställning ett relevant innehåll. Det kan handla om att arbetsgivare får hjälp av ex- terna aktörer med att t.ex. upprätta utbildningsplaner och följa upp lärandet. Vidare kan planering och uppföljning av lärande på arbets- platsen underlättas om respektive bransch har utarbetat kompetens- profiler och valideringsmodeller för olika yrkesroller. I budgetpropositionen (prop. 2013/14:1) aviserade där- för regeringen ett statsbidrag som, –2018, lämnas till organisationer som åtar sig att genomföra ut- vecklingsinsatser för att bygga upp stödstrukturer för handledning och lärande på arbetsplatser inom respektive bransch. Utöver statsbidraget anser regeringen att det finns anledning att genom bl.a. information och rådgivning bistå branscherna i deras ar- bete med att bygga upp strukturer för lärande på arbetsplatserna. En nationell delegation bör ha denna uppgift. Såväl statsbidraget som delegationen ska vara temporära, och de strukturer som byggs upp ska kunna fortleva utan stöd efter uppbyggnadsperiodens slut, det vill säga efter 2018. En kommitté i form av en nationell delegation för lärande på arbets- platserna inom ramen för yrkesintroduktionsanställningar ska främ- ja arbetsmarknadens parters arbete med att bygga upp långsiktigt hållbara strukturer för ett strukturerat lärande på arbetsplatserna och utveckla förutsättningarna för sådant lärande. Delegationens ar- bete ska bidra till att förutsättningarna för ett framgångsrikt lärande på arbetsplatserna kan förbättras. Insatserna ska riktas både till de branscher som slutit yrkesintroduktionsavtal och till branscher som planerar att göra det. •samla och sprida information om hur ett väl strukturerat och re- levant lärande på arbetsplatser kan utformas, t.ex. genom att ta fram informationsmaterial samt ordna konferenser och semi- narier, •bistå partsorganisationer som önskar stöd i sitt arbete med att ut- veckla stöd för det lärande på arbetsplatser som genomförs inom ramen för yrkesintroduktionsanställningar, •stimulera sådan regional samverkan och kunskapsöverföring mel- lan branscher som syftar till att utveckla lärandet på arbetsplatser, och •följa och analysera hur förutsättningarna för lärande inom ramen för yrkesintroduktionsanställningarna utvecklas och lämna för- slag till regeringen på åtgärder för hur lärandet kan utvecklas. När delegationen lämnar förslag till regeringen ska de ekonomiska och administrativa konsekvenserna för förslagen för stat, kommuner eller landsting redovisas. I de fall förslagen innebär ökade kostnader ska delegationen föreslå hur förslagen ska finansieras. Arbetsformer och redovisning av uppdraget Delegationen ska ledas av en ordförande och bestå av högst tolv andra ledamöter som representerar de partsorganisationer som har tecknat yrkesintroduktionsavtal. Delegationen ska biträdas av ett sekretariat. Delegationen ska samråda med och Arbetsför- medlingen. Delegationen ska även samråda med Statskontoret när det gäller uppföljning och utvärdering av förutsättningarna för lärande inom ramen för yrkesintroduktionsanställningarna. Delega- tionen bör också samråda med det skolforskningsinstitut som ska inrättas . Delegationen ska i sitt arbete beakta vad som görs för att utveckla det arbetsplatsförlagda lärandet inom gymnasial utbildning i gymna- sieskolan, gymnasiesärskolan samt vuxenutbildning och särskild utbildning för vuxna på gymnasial nivå, och sträva efter att ta till vara möjliga synergieffekter. Delegationen ska redovisa hur arbetet fortskrider och därefter lämna sådana redovisningar . Uppdraget ska redovisas . Tilläggsdirektiv till Delegationen för arbetsplatslärande vid yrkesintroduktionsanställningar (YA) (U 2014:07) Förlängd tid för uppdraget Regeringen beslutade kommittédirektiv om en nationell delegation för lärande på arbetsplatserna inom ramen för yrkesintroduktionsanställningar (dir. 2014:51). Enligt utredningens direktiv skulle uppdraget slutredovisas . Uppdraget ska i stället redovisas . Sammanfattningar av sammanträdesprotokoll samt reflektioner och rekommendationer från årsredovisningarna 2014–2018 Inledningsvis kan konstateras att närvarofrekvensen vid YA-delega- tionens sammanträden har varit hög, samtalsklimatet har varit posi- tivt och ledamöterna oftast eniga. hölls tre sammanträden. Föredragande externa gäster: •Sammanträde 2, , , från •Sammanträde 3: och från Arbetsförmedlingen YA-delegationens första sammanträde. Ledamöterna i var intresserade av att veta mer om hur de andra branscherna arbetade med lärande på arbetsplatserna. Därför beslöts att en del av sammanträdena skulle reserveras för ett strukturerat erfarenhetsutbyte. Det fanns en stor bredd i hur branscherna organiserade sina YA-anställningar. Några hade kommit långt med arbetet att utveckla kompetensprofiler och utbildnings- planer medan andra branscher hade det mesta av arbetet framför sig. Ledamöterna var måna om att poängtera att informations- och främjandearbetet låg på parterna själva. fick ändå tillåtelse att skapa en webbplats med information och stöd för lärande men utan information om avtalen. Vid YA-delegationens andra sammanträde informerade tre represen- tanter från om möjligheter att söka statsbidrag för ut- veckling av arbetsplatslärandet i samband med YA-anställningar. De informerade även om handledarutbildningen som höll på att utveckla. YA-delegationen hade vid det tillfället förhoppningar om att denna skulle kunna användas även för handledare vid anställningar. YA-delegationen gav sekretariatet i uppdrag att ta fram en kom- munikationsstrategi för YA-delegationen och ett upplägg för en extern webb med fokus på arbetsplatslärande. fick även i uppdrag att upprätta en arbetsgrupp för att dra upp riktlin- jerna för ett försök med regionala YA-stödjare. Ledamöterna fram- höll att YA-stödjarnas huvudsakliga uppdrag ska vara att sprida goda exempel och visa på att det kan vara enkelt att anställa på avtalen. YA-stödjarna ska underlätta, inte göra det mer komplicerat. Vid YA-delegationens tredje sammanträde deltog två representanter från Arbetsförmedlingen. Ansvarsfrågan för information om anställ- ningsformen diskuterades och det konstaterades åter igen att ingen aktör hade ett övergripande ansvar för detta. En annan fråga som diskuterades var Arbetsförmedlingens tolkning av relevant yrkes- erfarenhet. Det har hänt att de nekat arbetsgivare att YA-anställa när personen i fråga haft sommarjobb. YA-delegationen ifrågasatte denna tolkning då många ungdomar får sommarjobb efter sin apl som sedan kan övergå till YA-anställningar. Syftet med YA-anställ- ningen borde vara det viktiga. AF berättade att de kommer ta upp den oklara skrivningen ”rele- vant yrkeserfarenhet” i sin återrapportering till regeringen. YA-delegationen konstaterade att webbaserade hand- ledarutbildning hade fokus på det formella lärandet och att det skulle upplevas märkligt av arbetsgivare som anställer på YA. YA-sekreta- riatet fick i uppdrag att ta fram en kortfattad, men kvalitativ, web- baserad handledarutbildning för lärande på arbetsplatser. arrangerade studiebesök för leda- möterna hos ()/Volvosteget (hade anställt 300 ungdomar på YA), hos i för en genomgång av deras webbaserade utbild- ning och hos Vård och Omsorgscollege för en genomgång av deras arbete för att stötta anställningsformen. Ett urval av reflektioner och mottagna synpunkter hämtade från YA-delegationens årsrapport När den nationella referensramen för kvalifikationer är beslutad, kommer branschernas kompetensprofiler att behöva uttryckas i resultat av lärande, om ägaren av kvalifikationen vill få den nivå- placerad. Branscherna kan söka statsbidrag för att utveckla kom- petensprofiler och valideringsmodeller för anställningsbarhet i bran- scher och yrken. I och med att regeringen fattade beslut om ett förtydligande i Förordningen (2013:1157) om stöd för yrkesintroduktionsanställ- ningar fick även arbetsgivare med hängavtal möjlighet att kunna beviljas stöd till yrkesintroduktions- anställningar. Alla organisationer vill dock inte godkänna hängavtal. Det ekonomiska stödet på per anställd och dag för handledning, upplevs vara för lågt för att täcka kostnaderna för att avsätta tid för handledning i en tjänst. Sammanfattningsvis kan nämnas att branscherna efterfrågar en regional stödstruktur, information om vad handledning innebär, handledarutbildningar samt praktiska verktyg för utbildningsplaner och dylikt. Yrkesintroduktionsanställningar är en helt ny anställ- ningsform som innefattar ett arbetsplatslärande utan stöd i natio- nella kursplaner eller av utbildade lärare. Det är viktigt att samtliga inblandade känner att lärandet på arbetsplatserna håller en hög kvalitet. Att bygga upp en bra verksamhet med kvalitetssäkrat lärande på arbetsplatserna tar tid och måste få ta tid. Förslag på åtgärder på hur arbetsplatslärandet kan utvecklas Arbetsgivare tycker att det är svårt att särskilja de olika typerna av lärande på arbetsplatserna som förkommer. En enkel matris som översiktligt förklarar de största skillnaderna mellan till exempel apl, , olika typer av lärlingar (gymnasielärlingar, vuxlärlingar, bransch- lärlingar och traditionella lärlingar) och yrkesintroduktionsanställda skulle underlätta för arbetsgivarna. Denna matris skulle kunna publiceras på en myndighets webbplats. Det bör då vara en myn- dighets webbplats som arbetsgivarna har förtroende för och ofta besöker. Det finns en stor variation i terminologi rörande yrkesintroduk- tionsanställningar. De flesta förkortar nu yrkesintroduktionsavtal med YA. I vissa fall förekommer förkortningen YI. Det blandas då lätt samman med yrkesintroduktionsprogrammet. Även när namnen skrivs ut, blir det ibland missförstånd. Dessutom skapar branscherna egna uttryck för yrkesintroduktionsanställningar såsom EGF, yrkespraktik, industrins yrkesår etc. En enhetlig terminologi skulle förenkla förståelsen. För att kunna besöka arbetsplatser som har anställt ungdomar på yrkesintroduktionsavtal och kunna bjuda in till olika typer av sam- mankomster behöver sekretariatet arbetsgivarnas kontaktuppgifter. Sekretessreglerna hos Arbetsförmedlingen gör att sekretariatet inte får tillgång till dessa uppgifter, vilket försvårar arbetet. hölls fyra sammanträden. Föredragande externa gäster: •Sammanträde 1: Gymnasie- och kunskapslyftsminister , , pol. sakk. och , kansliråd Gymnasie- och vuxenutbildningsenheten Utbildnings- departementet. •Sammanträde 2: från Arbetsförmedlingen. •Sammanträde 3: , , och för . •Sammanträde 4: från Arbetsförmedlingen. YA-delegationens första sammanträde 2015 Vid YA-delegationens första sammanträde 2015 deltog Gymnasie- och kunskapslyftsminister . YA-delegationen var enig om att det skulle behövas tid och tålamod i den fortsatta pro- cessen. Ledamöterna menade att företagen var intresserade av anställningsformen men att det också behövs intresserade ungdomar att anställa. Man poängterade att anställningsformen inte får vara för svår att förstå. Man behöver finna okomplicerade generella lös- ningar, som går att sälja in till både ungdomar och företagen. Andra åtgärder, som exempelvis nystartsjobb, konkurrerar med YA. Regionala stödstrukturer behövs för att underlätta för företagen. Stödet skulle till exempel kunna gälla identifiering av kompetenser, upprättande av utbildningsplaner, dokumentation och matchning. På ministerns fråga om det formella utbildningssystemet skulle kunna komma in svarade några ledamöter att man skulle kunna koppla delar av utbildningen i YA-anställningarna till Yrkesvux. Möjligheten att kunna kombinera och integrera utbildning i svenska för invandrare med YA-anställningar efterlystes. Vid sammanträdet presenterade från Europeiska Socialfondens program –2020 utifrån kopp- lingarna till YA-anställningar. YA-delegationens andra sammanträde 2015 Vid YA-delegationens andra sammanträde deltog från Arbetsförmedlingen. Hon berättade att två avtal hade tillkommit vilket gav en total på 39 avtal. Ledamöterna menade att Arbetsför- medlingens sekretess är ett problem som måste lösas. Då inte Arbetsförmedlingen lämnar ut information om vilka arbetsgivare som fått stöd för att anställa på yrkesintroduktionsavtalen, vet inte parterna var de YA-anställda finns inom den egna branschen. innebär att de inte kan lyfta goda exempel och inte heller kontrollera och kvalitetssäkra YA-anställningarna. berättade att Arbetsförmedlingens juridiska avdelning håller på och ser över sekretessbestämmelserna. Arbetsförmedlingen håller också på och ser över sina hand- läggningsrutiner. Hantering av ansökan om stöd för YA-anställ- ningar är fortfarande en hantering som sker sällan, speciellt i mindre orter. Det gör att vissa lokala arbetsförmedlare inte riktigt har rutin på hanteringen. Parterna önskar att handläggningen skulle kunna skötas centralt . Ett annat önskemål som framkom var att YA-delegationen är intresserade av att veta hur många som anställts på yrkesintroduk- tionsavtal utan att arbetsgivaren ansökt om eller fått stöd. Dessa YA- anställningar kommer nämligen inte med i Arbetsförmedlingens statistik. En tanke som väcktes vid sammanträdet var om Stats- kontoret skulle kunna undersöka omfattningen av detta mörkertal. lanserades YA-delegationens web- baserade handledarutbildning. Ledamöterna gav i uppdrag att komplettera handledarutbildningen med en del om hur man kan utveckla en språkutvecklande arbetsplats och vad en handledare bör tänka på när hen tar emot en nyanställd med bristande kunskaper i det svenska språket. Ledamöterna gav även i uppdrag att försöka göra handledarutbildningen så generell som möjligt. Detta för att arbetsgivare skulle ha nytta av den även för andra anställningsformer eller praktik. YA-delegationens tredje sammanträde 2015 Vid årets tredje sammanträde informerade från Arbetsförmedlingen om ett förslag som Arbetsförmedlingen har tagit fram, efter önskemål från flera parter, om hur ansökningsför- farandet kring det ekonomiska stödet för yrkesintroduktionsanställ- ningar skulle kunna förändras. I förslaget föreslås en omvänd ansök- ningsordning där arbetsgivarna först skickar in ansökan om stöd för YA-anställningar till de centrala parterna. Dessa skulle då avgöra om ansökningen uppfyllde kraven i kollektivavtalet. Därefter skulle utlåtandet gå till Arbetsförmedlingen, förslagsvis till en regional instans. En följdeffekt av förslaget skulle bli att parterna skulle få full kontroll över beviljade YA-anställningar. Problematiken som Arbets- förmedlingens sekretess medför, skulle då lösas. En av frågorna som måste lösas är när anställningen skulle anses påbörjad – när förslaget kommit in till parterna eller när det kommit in till Arbetsförmed- lingen?