sou · H6B378 · 2018-10-31 00:00:00 — De allra flesta av kårerna uttrycker dock frustration över att de av eko- nomiska och personella begränsningar inte kan översätta så mycket som de vill. Ett antal kårer har antagit språkpolicyer som i olika grad reglerar vilket språk som ska användas vid olika kommunikativa tillfällen och vilka plattformar som ska finnas tillgängliga på engelska. I en av dessa policyer anges också vikten av att kunna använda svenska. De flesta uppger dock att de för interna möten har svenska som utgångs- punkt, men att de är flexibla och hittar lösningar för att engelsk- språkiga närvarande ska kunna delta vid behov. Endast fem kårer uppger att de har alla sina möten på engelska, två av dessa är dok- torandkårer. Några uppger att de har särskilda grupper som uttryck- ligen har engelska som arbetsspråk. Det kan röra sig om interna- utskott, arbetsmarknadsutskott, utbildningsbevakning av masterprogram eller gällande något speciellt verksamhetsområde. Många vittnar dock om att det inte alltid spelar någon roll om de översätter kårens egna dokument till engelska eller är beredda att hålla sina möten på engelska när lärosätenas styrdokument och mötes- handlingar ändå inte finns att tillgå på engelska. Vad gäller de aktiviteter och verksamheter som kårerna har så uppges de flesta hållas på svenska, antingen för att de främst riktar sig till alla studenter och att majoriteten då är svensktalande eller för att de saknar resurser att anordna dem på engelska. Ett betydande antal av kårerna arrangerar dock riktade aktiviteter till inresande studenter på engelska och ett antal anordnar dubbelspråkiga aktivi- teter eller tillfrågar deltagare om språk innan aktiviteten sker för att Internationella studenters rättsliga ställning och möjlighet till inflytande kunna ställa om den till engelska. Ett fåtal anordnar nästan uteslu- tande aktiviteter på engelska. 20 kårer uppger att de har valt en eller flera inresande studenter till studentrepresentantsuppdrag; 17 kårer anger att de inte har valt någon inresande student. På frågan om hur de bedömer att möjlig- heterna för inresande studenter är att ta sig an ett studentrepresen- tantsuppdrag svarar 20 kårer att de bedömer möjligheten som låg eller mycket låg och 11 att de bedömer den som hög eller mycket hög. Lärosätena är bundna till att använda svenska som myndighetsspråk och kårerna har förståelse för detta. Dock har engelska som arbets- språk fått en allt starkare ställning vid flera lärosäten och i vissa miljöer är engelska det dominerande språket. För att en studentkår ska kunna hitta möjligheter för engelskspråkiga studenter att delta i arbetet med lärosätet krävs att dessa miljöer synliggörs. saknar många kårer kunskap om i vilka forum lärosätet har möjlighet och vilja att inkludera en engelskspråkig studentrepresentant i arbetet. Det fram- går också av svaren på enkäten att de flesta kårer inte vet i vilken grad lärosätena kan tänka sig att underlätta deltagande på engelska genom exempelvis översättning av diskussioner eller dokument. Ett grundläggande problem är att få av lärosätenas styrande doku- ment och beslut finns att tillgå på engelska. Det begränsar kraftigt de engelsktalande studenternas tillgång till information. Här önskar kårerna att lärosätena tar ett större ansvar för att översätta mer information till engelska. Doktorandernas miljöer är i än högre grad engelsktalande och av de doktorandsammanslutningar som besvarat enkäten beskriver samt- liga att de främst arbetar på engelska internt. Dock uppger de att det uppstår problem när de behöver välja svensktalande representanter och skriva underlag på svenska. En av de svarande doktorandsam- manslutningarna uppger också att detta utgör ett reellt hinder för att överhuvudtaget kunna välja studentrepresentanter då de svensk- talande doktoranderna är så få. Internationella studenters rättsliga ställning och möjlighet till inflytande Förutom de språkliga hindren att engagera sig i studentkårerna upp- ger de flesta kårer att den korta tid som många inresande studenter spenderar i utgör ett stort hinder för engagemang. Vanligen växer engagemang fram med tiden och de flesta studenter söker inte de formella uppdragen under sina första studieår. Ofta tar det tid att hitta fram till kårens centrala organ och det tar tid att förstå vad kåren gör och vilka uppdrag som går att söka. Dessutom tillsätts många uppdrag inom kårerna på årsmandat med fasta valperioder, oavsett om det rör sig om mottagningssamordnare, fullmäktigeleda- mot eller arbetsmarknadsansvarig. Av enkätsvaren kan utredningen inte utläsa att det skulle ha arbetats fram speciella strukturer för att snabbt få in inresande studenter i de formella strukturerna. Dock svarar ungefär hälften av kårerna att de har speciella forum där inresande studenter kan delta eller där deras åsikter behandlas och i flera kommentarer lyfts kårföreningar som riktar sig till inresande studenter eller har en internationell prägel fram. En del kårer nämner att de studiesociala verksamheterna ofta fungerar som knutpunkter för att påbörja engagemang som studentombud och liknande funktioner är de som bäst fångar upp de problemområden som de inresande studenterna stöter på. Andra kårer lyfter dock att de studiesociala verksamheterna snarare upplevs som ett hinder då många inresande studenter väljer att enga- gera sig i dessa snarare än i de utbildningsbevakande delarna av studentlivet. Förståelse för vad studentinflytande är Många studentkårer lyfter att det finns en utmaning i att nå ut till inresande studenter med information som riktar sig mer specifikt till just dem. Det kan röra sig om både information om rättigheter och inbjudningar till aktiviteter eller möjligheter till engagemang. En orsak kan vara att olika delar av ett lärosäte bjuder in sina studenter till olika typer av evenemang men också att få studentkårer har möjlighet att i sina medlemsregister se vilka studenter som är inresande eller till vilka utbildningar de hör. Internationella studenters rättsliga ställning och möjlighet till inflytande Det framgår av svaren att det är vanligt att lärosätena bjuder in kårerna att presentera sig och sin verksamhet under välkomstaktivi- teter för inresande studenter men också att lärosätena själva infor- merar väldigt lite om studentinflytande som sådant och vad det inne- bär. Variationerna förefaller vara stora. För många inresande studenter, och även inhemska, är det inte självklart vad studentinflytande är och vad studentkårerna gör. Flera svar i enkäten pekar på att det generellt är svårt att nå ut med infor- mation om kårens verksamhet till studenter men att det accentueras gällande inresande studenter. Kårerna önskar att läro- sätena skulle informera mer aktivt om själva grundtanken med student- inflytande och de rättigheter och skyldigheter som studenter har. upplever många att det i bästa fall finns en kort information på hemsidan och en länk till studentkåren. Ökad internationalisering och globalisering förändrar villkoren för studentinflytande inte bara i utan även bland våra grann- länder. Utredningen har varit i kontakt med nationella studentsam- manslutningar i ett antal andra länder för perspektiv och lärdomar på studentinflytandet för inresande studenter. Utredningen hade hoppats finna studier kring frågan men det förefaller saknas. Flera av de nationella studentorganisationer som utredningen har haft kontakt med har påtalat det positiva i att tar frågan på allvar då de delar många av de svårigheter utredningen noterat och inte har hittat tillfreds- ställande lösningar för att stärka deltagandet av inresande studenter. Det är mycket varierande hur inresande studenter inkluderas vid danska lärosäten. är exempelvis genom- gående internationellt inriktat och det återspeglas i kåren. Andra kårer har haft en kraftig uppgång av kåraktiva inresande studenter men Danske studerandes fellesråd (DSF), som utredningen har varit i kon- takt med, kan inte ge en bakgrund till varför. Mycket av problematiken som kårerna möter kretsar, precis som i , kring danska som myndighetsspråk. Internationella studenters rättsliga ställning och möjlighet till inflytande också de resonemang som förs här. DSF har fattat beslut om att översätta alla sina styrdokument till engelska och har prövat att till- handahålla tolkning över videotelefoni för deltagare på årsmötet. De eftersträvar också att alla handlingar till årsmötet ska finnas på engelska, om än på en nivå som bygger på att aktiva studenter fri- villigt översätter. De arrangerar introduktionsdagar till förtroende- valda på engelska och det går att ta del av deras utbildningar på engelska om det efterfrågas. Resurserna sätter stora begränsningar för möjligheterna och de har svårt att skapa lösningar som är hållbara . I stället handlar det mycket om vilka personer som är aktiva respektive år. DSF uttrycker frustration över att lärosätena inte ser frågor som berör internationalisering som prioriterade, exempelvis hur internationaliseringen påverkar inhemska eller inresande studenter. DSF pekar på vikten av att engagemanget måste komma från inre- sande studenter, men menar också att ansvaret ligger på de inhemska studenterna att driva frågorna och vara lyhörda. två nationella organisationer (studerandekårers förbund, SAMOK och studentkårers förbund, ) ger delvis överensstämmande bilder över situationen i . De finska lärosätena är bundna att arbeta på antingen svenska eller finska och har inte heller enligt studentorganisationerna gjort anpassningar för att inresande studenter ska kunna vara delaktiga. De båda nationella organisationerna lyfter att det omöjliggör representation av inre- sande studenter på nästan alla nivåer. Dock går det att se att studentkårerna publicerar allt mer infor- mation på både sitt vanliga arbetsspråk och på engelska och några har fattat beslut om att alla ska ha rätt att prata ett språk som de är bekväma med på fullmäktigemöten och att få hjälp av någon med översättning. Organisationerna framhåller dock att skillnaderna mellan kårerna är mycket stora och att det är en prioriterad fråga för vissa men inte alla. Både SAMOK och har finska som arbetsspråk och har fattat beslut om att alla styrdokument ska översättas till svenska och engelska. Men de skiljer sig åt i hur de hanterar engelsk- språkighet i övrigt. SAMOK har haft engelsktalande förtroende- valda och har valt att ha alla möten på engelska men alla Internationella studenters rättsliga ställning och möjlighet till inflytande beslut fattas på finska. har fattat beslut om att årsmöten ska tolkas och att handlingar ska översättas. Framför allt lyfter upp att det tar tid att komma på tal som förtroendevald inom och att det i praktiken gör att det blir oattraktivt för inresande studenter. Båda organisationerna driver frågan om bättre undervisning i finska för inresande studenter. De ser att sådan undervisning brister som finskan är mycket viktig för studenternas möjligheter att kunna stanna efter studierna likväl som att ha en bra studietid. Den nederländska studentorganisationen () lyfter i kontakten med utredningen fram övergripande svårigheter med stor uppdelning mellan inresande och inhemska stu- denter i studiemiljön. Internationaliseringen har gått fort och antalet utländska studenter har ökat kraftigt men studiemiljön har inte blandats. Studentinflytandet i form av representation i programråd på masters- utbildningar fungerar bra då det är helt engelsktalande miljöer. Möj- ligheterna att engagera sig på lärosätesövergripande nivå är däremot små. Problemen upplevs bland annat bottna i att de inresande studenterna inte vill förlora tid i sina studier utan bli klara fort. För tredjelandsstudenter uppstår också ett extra problem då de måste betala avgifter även när de inte studerar, alltså även om de skulle få en av de heltidsarbetande positionerna. Den nationella organisationen arbetar helt på nederländska då alla deras medlemsorganisationer arbetar på nederländska. Vissa kurser hålls dock på engelska och viktiga dokument översätts. ISO:s viktigaste fråga är att driva på för en välfungerande internationa- liserad utbildning där studenter blandas och där internationalisering ses som något mer än bara antal inresande studenter. har byggt upp ett system med en separat struktur för inresande studenters representation utöver de möjligheter som finns att engagera sig i studentkårerna. Students’ Union (ISU) är en nationell organisation med medlemsavdelningar på nästan Internationella studenters rättsliga ställning och möjlighet till inflytande De har egen statsfinansiering och egen verksamhet för att bedriva studentinflytande och social verksamhet för inresande studenter. De har dock inte kårstatus utan är föreningar vid läro- sätena och organiserar sig för att kunna vara delaktiga i respektive studentkårs arbete men också för att föra dialog kring vissa frågor med lärosätena direkt. ISU arbetar främst med social verksamhet och att synliggöra de problem som inresande studenter möter. Även Norsk studentorganisasjon (NSO) företräder internationella studenters intressen och det finns ett strukturerat samarbete mellan organisationerna. NSO och ISU samarbetar både formellt och infor- mellt för att tillsammans lyfta inresande studenters problem och driva politiska frågor. De deltar alltid i varandras årsmöten och har drivit kampanjer ihop när viktiga frågor aktualiserats. NSO arbetar mycket med att synliggöra inresande studenters problem och för- bättra deras situation men har inte haft ett aktivt arbete för att öka inkluderingen i studentkårerna. NSO menar att de barriärer som språket sätter upp utgör det största hindret för en bättre inkludering av inresande studenter både i studentinflytandet och i studentlivet som helhet. Ett stort pro- blemen som inresande studenter upplever är svårigheterna att få kontakt med och bygga relationer med norrmän. NSO menar att det troligen också betyder att inflytandet i studentkårerna är lågt i dags- läget. NSO anser därför att ökade möjligheter att lära sig norska är väsentligt för att kunna ta en större del i studentlivet. NSO menar också att det primärt är lärosätenas ansvar att se till att inresande studenter inkluderas i studentlivet och i studentinflytandet och organisationen arbetar för att lärosätena ska ta ett större ansvar både själva och genom att finansiera kårers verksamhet för inresande studenter. kan NSO se att det resulterat i mer riktade medel till studentkårerna för att arrangera mottagningsverksamhet. Generellt sett verkar endast få kårer ha mycket av sin information tillgänglig på engelska men även här pågår en viss utveckling åt mer information på engelska. En kår har en speciell internationell lista i sitt kårval. NSO arbetar dock inte med att specifikt stärka studentinflytandet för inresande studenter utan fokuserar på att förbättra deras villkor i övrigt, just nu med fokus dels på att motverka negativa beslut gällande viseringsmöjligheter och begränsningar i tillåten arbetstid, dels på bostadsbristen. Internationella studenters rättsliga ställning och möjlighet till inflytande Den brittiska studentorganisationen () arrangerar på nationell nivå ett separat årsmöte för inter- nationella representanter och det är vanligt att kårerna har inter- nationella utskott eller avdelningar som agerar mycket självständigt inom kårerna. Detta organisationssätt återfinns även inom andra områden när kårerna bedömer att det finns ett värde av separatistisk organisering, exempelvis för kvinnor eller hbtq-personer. Inom NUS finns även förtroendevalda personer som väljs vid ovan nämnda års- möten och som har speciellt ansvar för att representera gruppens åsikter på nationell nivå. Strukturen med avskild organisering bidrar dock till spänningar mellan engagerade studentgrupper och en mer konfrontativ arbetskultur. Eftersom engelska är arbets- och studiespråket finns inte samma språkproblematik att ta hänsyn till i . Det är enklare att engagera sig och ta sig an studentrepresentantsuppdrag och det är betydligt vanligare med inresande studenter på olika uppdrag. Däremot återfinns andra problem, som att studenter vill avsluta sina kostsamma utbildningar så snabbt som möjligt och därför inte vill engagera sig eller svårigheter att nå ut med information om vad studentkårerna gör och vad arbetet innebär. Det finns även utma- ningar med att skapa en inkluderande kultur. NUS har därför tagit fram ett metodmaterial som medlemskårerna kan använda sig av för att göra sin egen kår mer inkluderande för inresande studenter. 9.4Förutsättningarna för studentinflytande behöver stärkas Rätten att kunna påverka sin utbildningssituation är mycket viktig för såväl inhemska som inresande studenter. Även för universitetens och högskolornas utveckling är det betydelsefullt att inresande studen- ters perspektiv tas tillvara, också i större frågor än enstaka kurser eller program. Integrerad internationalisering förutsätter att inresande stu- denters perspektiv tas tillvara generellt. Genom att underlätta för inresande studenter att delta i studentinflytandet bidrar universitet och högskolor dessutom till att sprida erfarenheter av demokratiskt Internationella studenters rättsliga ställning och möjlighet till inflytande Lärosätenas möjlighet att stötta kårerna i att kana- lisera studentinflytandet blir ett sätt att fördjupa förståelsen för demo- krati och utgör ett viktigt skäl för lärosätena att arbeta proaktivt med studentinflytandets former. Utredningen ser tydligt att studentkårerna har en stor vilja att arbeta för ett studentinflytande som i högre utsträckning inkluderar inresande studenter. De resursmässiga möjligheterna för detta är dock begränsade, och utredningen bedömer att den ökning av statlig finansiering till kårerna som föreslogs i om studentinflytandet behövs för att det ska finnas förut- sättningar för kårerna att arbeta mer aktivt med detta och andra utvecklingsområden (, 2017c, s. 91). avsätts i statsbidrag till studentkårernas verk- samhet, vilket kan jämföras med de som kår- obligatorieutredningen föreslog (SOU 2008:11, s. 91). Lärosätena har möjlighet att i viss utsträckning underlätta för kårerna och bör ta sitt ansvar i frågan. Det ligger i lärosätenas in- tresse att öka möjligheterna för inresande studenter att delta i för- bättringsarbete både i formella och informella organ. Det är väsent- ligt att lärosätena tillhandahåller god information till sina studenter om studentinflytandets spelregler och möjligheter. Lärosätena kan även bidra till en aktiv och välfinansierad studiesocial verksamhet som skapar möjliga kontaktytor mellan inresande och inhemska studenter. Erfarenheterna från grannländer när det gäller student- inflytande för inresande studenter visar på likartade utmaningar. I länder där majoriteten av de inresande studenterna inte kan landets språk utgör språket en barriär för engagemang. Andra hinder kan vara att studenterna vill bli klara snabbt med sina studier och att studentkårernas verksamhet bygger på att studenterna befinner sig en lägre tid vid lärosätet. I såväl som har studenterna valt att hantera frågor som rör inresande studenter separerat. Det finns fördelar med den typen av struktur då det innebär att de inresande studenternas frågor kommer i centrum för respektive organisations verksamhet. anser dock att en gemensam organi- sering återspeglar utredningens generella syn på integrerad interna- tionalisering och internationella studenter som en del av den ordinarie verksamheten vid universitet och högskolor. Internationella studenters rättsliga ställning och möjlighet till inflytande det att utländska studenter själva vill organisera sig, framför allt för sociala syften men också för att dela erfarenheter och stödja varandra på olika sätt. Även om dessa föreningar inte kan ersätta studentkårers funktion finns det skäl för lärosätena och studentkårerna att upprätta en löpande dialog med dessa kring studiesociala och andra frågor. Utredningen har i delbetänkandet föreslagit att regeringen reglerar rätten att använda andra språk än svenska i de statliga universitetens och högskolornas verksamhet. Utredningen anser att det finns anled- ning att överväga ett vidare undantag för verksamheten vid lärosäten och forskningsfinansiärer som kan omfatta delar av det administrativa arbetet. Även om den offentliga verksamheten ska bedrivas på svenska hindrar inte det statliga universitet och högskolor från att översätta dokument till ett annat språk för att på så sätt inkludera personer som inte kan svenska. Översättning är emellertid kostsamt och det innebär en ekono- misk prioritering för universiteten och högskolorna. Myndigheterna har dessutom en skyldighet att översätta handlingar om det behövs för att den enskilde ska kunna ta till vara sin rätt när myndigheten har kontakt med någon som inte behärskar svenska enligt 13 § förvaltningslagen (2017:900). Översättningen av handlingar i det enskilda fallet påverkar dock inte internationella studenters möjligheter att generellt delta i beredande och beslutande processer vid lärosätet. Det återknyter i stället till utredningens rekom- mendation i delbetänkandet att universitet och högskolor bör utveckla riktlinjer för språkval som anger hur svenska respektive engelska ska användas inom lärosätet. Internationella studenters rättsliga ställning och möjlighet till inflytande 9.4.3Goda exempel och inspiration till studentkårerna Studentkårernas uppdrag att representera alla studenter är detsamma, trots att deras förutsättningar att utföra sitt uppdrag är mycket olika beroende på en rad olika faktorer. Det gäller även möjligheterna och utmaningarna i att organisera studentinflytandet för inresande studen- ter. Enkäten visar att det pågår mycket arbete för att stärka inresande studenters inflytande och utredningen vill därför, med respekt för kårernas skiftande förutsättningar, lyfta fram goda exempel som källa till inspiration och fördjupad diskussion på hemmaplan, både i kårerna och i samarbete med lärosätena. •En språkpolicy vid studentkåren tydliggör var och när svenska eller andra språk förväntas användas och när dokument ska finnas på vilka språk. •Genom att reservera och koppla ett antal opersonliga mandat i fullmäktige eller motsvarande till en internationell arbetsgrupp eller ett utskott kan inresande studenter lättare delta även där det vanligtvis krävs lång framförhållning. •Med hjälp av riktade åtgärder kan inresande studenters åsikter fångas upp – fikatillfällen är ett exempel, särskilda enkäter ett annat och studentombud eller internationella medarbetare ett tredje. •Kåren och lärosätet kan genom gemensamma arbetsgrupper hitta former för att fånga upp frågor som särskilt rör inresande studen- ters situation och öka deras inflytande. •Utresande studenter kan, med stöd av lärosätet, knyta band med inresande studenter i olika mentorskap i kårens regi. •Genom överenskommelser med lärosätet kan kåren få hjälp med översättning av viktiga dokument. •Avtal med lärosätet tydliggör vilka tjänster som kåren kan utföra mot ersättning för att underlätta situationen för inresande studen- ter. Det kan exempelvis gälla mottagningsverksamhet eller finan- sieringen av en särskild person på kåren med ansvar för inresande studenter. •Föreningar (både kårföreningar och andra föreningar) som redan organiserar inresande studenter kan bistå studentkårer med att Internationella studenters rättsliga ställning och möjlighet till inflytande fånga studenternas intresse och underlätta rekrytering till upp- drag och insamlande av åsikter. •Samarbeten mellan studiesociala verksamheter och utbildnings- bevakande verksamheter kan underlätta för kåren att fånga upp problem och åsikter. •Klagomålsfunktioner kan, även om de inte riktar sig bara till in- resande studenter, fungera bra för att fånga in deras åsikter. 9.4.4Utredningens rekommendationer till lärosätena Utredningens rekommendationer: För att stärka studentinfly- tandet för inresande studenter kan universitet och högskolor: