sou · H6B371 · 2018-09-05 00:00:00 — I direktivet1 till utredningen hän- visas till tidigare utredningar där både sfi-utredningen2 och GRUV- utredningen3 i sina betänkanden påtalade att det förekom att elever inom sfi och inom grundläggande komvux studerade längre än nöd- vändigt för att få ett högre betyg. En betygsskala med ett begränsat antal steg bör därför övervägas. Förutom att vara ett kvitto på elevens uppnådda kunskap och ge möjlighet till jämförelser lokalt och nationellt fyller betyg för kom- vux på grundläggande nivå, sfi och särvux på grundläggande nivå inte någon uttalad funktion. Betyg är inget förkunskapskrav eller någon urvalsgrund för antagning till vidare utbildning inom vuxenutbild- ningen och till studier på gymnasial nivå inom komvux och särvux är inte behörigheten kopplad till betyg. En väl anpassad vuxenutbildning. Svenska för invandrare – valfrihet, flexibilitet och individanpassning. vuxenutbildning på grundläggande nivå – en översyn för ökad individ- anpassning och effektivitet. En förenklad betygskala för komvux på grundläggande nivå ... 6.1.1Nuvarande betygsskala för komvux på grundläggande nivå, sfi och särvux på grundläggande nivå En betygsskala anger hur olika betyg betecknas, hur de beskrivs samt hur de värderas till skillnad från begreppet betygssystem som inne- fattar hela regelverket som gäller betyg och där betygsskalan är en del. Den nu gällande betygsskalan för komvux på grundläggande nivå och för sfi med fem steg för godkänt, A–E, och ett steg för under- känt, F, har tillämpats sedan 2012.4 Betygsskalan för särvux på grund- läggande nivå har tillämpats men omfattar endast de fem stegen för godkänt, A–E, och har i likhet med grundsärskolan och gymnasiesärskolan inte betygssteg för underkänt. För de kurser inom särvux på grundläggande nivå som motsvarar grundsärskolans trä- ningsskola ska betyg inte sättas.5 Inom komvux och särvux finns till skillnad från motsvarande skolformer för barn och ungdomar möj- ligheten att dela in de nationella kurserna på grundläggande och gymnasial nivå i delkurser. Det finns också fastställda nationella del- kurser inom grundläggande komvux i engelska, matematik, svenska och svenska som andraspråk. Vid betygssättning av delkurser ska betygsskalan i sin helhet tillämpas med sex steg för komvux och fem steg för särvux. 6.1.2Kort historik om övergången till dagens betygsskala Skälen till att införa en betygsskala med fler steg var enligt dåvarande regering ett sätt att tydligare visa elevens kunskapsutveckling och ansågs även som ett sätt att öka elevens motivation eftersom avstån- det till ett högre betyg minskar med fler betygssteg.6 Någon separat analys av de specifika förutsättningar gällande behörighet och urval för de skolformer som avses här gjordes dock inte. Till skillnad från är betygen från grundläggande komvux inte grund för behörighet eller urval till vidare studier inom vuxenutbildningen. 420 kap. 35–36 §§ skollagen (2010:800). 521 kap. 18–20 §§ skollagen. 2007/08:66. En ny betygsskala. En förenklad betygskala för komvux på grundläggande nivå ... En av utgångspunkterna var att en enhetlig betygsskala skulle gälla för alla skolformer från grundskola till vuxenutbildning inklu- sive komvux, särvux och sfi.7 Betyget E ges för kunskaper som upp- fyller lägsta godtagbara kunskapskrav.8 Betyget E bör ges för kunskaper som uppfyller lägsta godtagbara kun- skapskrav. Denna kravnivå motsvarar för och specialskolan de krav som uttrycks i mål som eleverna minst ska ha uppnått i slutet av det nionde skolåret enligt kursplanerna för respektive tionde skolåret enligt kursplanerna för specialskolan. För övriga skol- former där betyg sätts anges motsvarande kravnivå genom betygs- kriterier för betyget Godkänt. Den föreslagna skalan är sålunda direkt överförbar på betygssteg som i nuvarande system betecknar godkända resultat.9 Inom grundläggande komvux användes tidigare betygsstegen Icke godkänt, Godkänt och Väl Godkänt och i en departementsskrivelse förde den tillsatta arbetsgruppen fram att om man införde den nya betygsskalan utan de nationella betygskraven för A skulle det inne- bära att man inom grundläggande komvux inte skulle kunna sätta de högsta betygen.10 Det ansågs ge signaler om att elever inom denna skolform inte hade kapacitet att utföra prestationer motsvarande A i den föreslagna betygsskalan och att det ur ett moraliskt och etiskt perspektiv skulle vara olyckligt om inte denna målgrupp gavs möjlig- het att låta manifestera sina topprestationer.11 I övrigt användes även argumentet att en likvärdig betygsskala skulle underlätta samtidiga studier inom de olika skolformerna. Skol- verket hade påpekat att en enhetlig betygsskala skulle understryka den möjlighet som en elev inom vuxenutbildningen har att kombinera studier på olika nivåer och inom olika skolformer. En enhetlig betygs- skala skulle även göra det möjligt att jämföra betygsresultat mellan de olika nivåerna inom vuxenutbildningen på ett tydligare sätt.12 För sfi gällde att betygen Godkänt och Väl godkänt användes och om en elev inte nådde målen utfärdades ett intyg. Argumenten för att införa betygsskalan med sex steg i denna skolform handlade för- utom om att sfi är utbildning inom det offentliga skolväsendet även En ny betygsskala. 2007/08:66 s. 14. 2008 :13. 2008 :13 s. 78. En förenklad betygskala för komvux på grundläggande nivå ... om att en betygsskala med flera steg borde innebära ett förstärkt progressionstänkande och vara motiverande för eleven13. Inom särvux användes betygen Godkänt och Väl godkänt. Carlbeck- kommittén14 föreslog i sitt betänkande att betygsskalan för särvux skulle utökas till att bli tregradig och även omfatta betygssteget Mycket väl godkänt. Det framkommer inte något specifikt vuxen- utbildningsperspektiv utan skälen för förslaget var framför allt uti- från att kommittén som utredde hela särskolan föreslog en tregradig skala för grundsär- och gymnasiesärskolan. Skälen och argumenten för att införa i detta fall stegen A–E var att särvux är en del i det offentliga skolväsendet för vuxna där kun- skapsinhämtning och kunskapsutveckling är det centrala. Arbets- gruppen menade att det skulle vara samma enhetliga tankesätt inom denna skolform som inom komvux med samma betygsskala inom grundläggande och gymnasial utbildning. Dessutom ansågs det lämp- ligt att betygsskalans omfattning skulle vara enhetlig inom de olika sär- skolformerna (grundsärskolan, gymnasiesärskolan och särvux).15 tog i sitt yttrande över departementspromemorian upp att man inte ansåg att sfi skulle omfattas av den nya betygsskalan och att argumentet om att det skulle vara en enhetlig betygsskala inom hela det offentliga skolväsendet inte var tillräckligt för att föreslå att de olika skolformerna i vuxenutbildningen skulle ha samma betygs- skala. bedömde inte att sfi hade nytta av en så omfattande betygsskala och menade att syftet med utbildningen inom sfi inte var jämförbart med övriga utbildningssystemet på så sätt att det är en språkutbildning. Det påpekades också att förslaget från arbetsgrup- pen i hänseende till enhetlighet inte var konsekvent eftersom särvux tillika med grundsärskola och gymnasiesärskola inte förslogs omfattas av ett betygssteg för ett icke godkänt resultat.16 I propositionen om en ny betygsskala beaktades inte synpunkter om att sfi skulle undantas från bestämmelserna om en ny betygsskala utan argumen- tet att sfi var en del i det offentliga skolväsendet övervägde17. För den jag är – om utbildning och utvecklingsstörning. Yttrande över departementspromemorian En ny betygsskala (Ds 2008:13). Dnr U 2008/1012/S. 2007/08:66. En förenklad betygskala för komvux på grundläggande nivå ... 6.1.3Tidigare utredningars syn på betygsskalan inom grundläggande komvux och sfi menade att användandet av hela betygsskalan i sfi inte fyller något syfte eftersom betyg inom denna skolform inte är något krav eller urvalsinstrument för att antas till vidare utbildning. I de kontakter som sfi-utredningen hade med anordnare av sfi och företrädare för kommuner framkom att vissa elever trots det stu- derade längre än nödvändigt inom sfi för att uppnå ett högre betyg och på så sätt fördröjdes starten för eventuella vidare studier. Sfi- utredningen ansåg att genomströmningen skulle öka och lärarnas administrativa börda minska med färre betygssteg men lämnade inget förslag på betygsskala eller antal betygssteg.18 ansåg att ett godkänt betygssteg och ett under- känt betygssteg var tillräckligt och menade att trots att det fanns ett flertal relevanta argument för att behålla en betygsskala med sex steg vägde ändå argumenten för en förenklad betygsskala tyngre. För- utom att framhålla att betyg inte är ett urvalsinstrument för utbild- ning inom komvux så lyftes risken för sämre genomströmning fram som argument. tycktes dock utgå ifrån att det var de två lägsta stegen i nuvarande betygsskala som skulle användas.19 När det gäller särvux har ingen utredning tagit upp frågan om antalet betygsstegs relevans för en utbildning där betyget inte har någon urvalsfunktion vare sig från grundläggande till gymnasial nivå och inte heller för utbildning efter gymnasial särvuxnivå. I vuxenutbildningen till skillnad från motsvarande skolformer för barn och ungdomar finns möjligheten att dela in nationella kurser i delkurser. Det gäller komvux på grundläggande och gymnasial nivå och särvux på grundläggande och gymnasial nivå.20 Det är ett sätt att individanpassa utbildningen utifrån den enskilde elevens behov och förutsättningar. Delkurser betygssätts också utifrån nuvarande betygs- skala med sex betygssteg undantaget särvux med fem steg. 202 kap. 4 § förordningen (2011:1108) om vuxenutbildning. En förenklad betygskala för komvux på grundläggande nivå ... elev som har fått betyg på samtliga delkurser av en kurs ska ett sam- manfattande betyg sättas på kursen i dess helhet.21 Inom både grund- läggande komvux och särvux är det vanligt förekommande att använda sig av delkurser. Från att som varit helt fritt för rektorn att besluta om dessa så finns numera nationella delkurser på de vanligast förekommande och mest omfattande kurserna inom grundläggande komvux: engelska, matematik, svenska och svenska som andraspråk. Det är dock fortfarande rektorn som beslutar om en kurs ska erbju- das som delkurs.22 som hade uppdraget att ta fram de nationella del- kurserna lyfte i redovisningen till regeringen att en konsekvens av införandet skulle kunna bli ett ökat fokus på betygsättning inom en skolform där betyg inte fyller någon funktion som behörighets- eller urvalsgrund. Det skulle kunna innebära att en elev som startar i kurs A inom sfi, går vidare till svenska som andraspråk på grundläggande nivå och läser samtliga fyra delkurser och därefter fortsätter till den gymnasiala nivåns tre kurser inom en relativt kort tidsrymd betygs- sätts vid totalt elva tillfällen utifrån en betygsskala med sex steg.23 6.1.5Betygsstatistik för grundläggande komvux och sfi Enligt SCB:s senaste statistik som samlas in på uppdrag av Skol- verket framgår det att fler än hälften av kursdeltagarna på grund- läggande komvux som slutförde en kurs fick ett högre betyg än E. I till exempel kursen svenska som andraspråk, den kurs med flest deltagare, var det som fick betyget E, som fick betyget D, som fick betyget C, som fick betyget B, betyget A och slutligen som fick betyget F. I en jämförelse med betygsresultaten är det mycket små förändringar.24 Betygsfördelningen för samtliga kursdeltagare som slutförde en eller flera kurser inom sfi visar att det var fler än hälften 214 kap. 6 § förordningen om vuxenutbildning. 224 kap. 10 § förordningen om vuxenutbildning. Redovisning av regeringsuppdrag. Elever, kursdeltagare och studieresultat i grundläggande och gymnasial vuxen- utbildning . En förenklad betygskala för komvux på grundläggande nivå ... som fick ett högre betyg än E och då främst betyget D. Det var på de lägsta kurserna i de tre studievägarna (1A, 2B, 3C) som flest kurs- deltagare fick betyget A eller B under 2015.25 Av de kursdeltagare som slutförde en eller flera kurser visar statistiken att så gott som alla fick ett godkänt resultat och fick betyget F. Det var som nådde betyget A men det skiljer mellan de olika kurserna. På kurs 1A var det fler som fick betyget A jämfört med andra kurser. Studietiden för elever i sfi varierar stort beroende på i vilken kurs eleven startar sina studier. I timmar räknat tog det i genomsnitt för den som påbörjade sina studier och hade minst avslutat en kurs med godkänt resultat . För den som påbörjade sina studier på kurs 1A krävdes i genomsnitt 603 tim- mar att jämföra med den som påbörjade sina studier på kurs 3D där den genomsnittliga tiden var 159 timmar.26 Förändringarna är små vid en jämförelse med föregående år när det gäller betygsstatistik och tid i utbildning. Statistiken visar att även om det var drygt hälften av eleverna i kursen svenska som andraspråk på grundläggande nivå som fick ett högre betyg än E visar sig den fördelningen främst på betyg D och C och få elever får betyg B eller A. Utredningen anser att det också talar för en förenklad betygsskala med färre steg för godkänt resultat. Betygsstatistik och tid i utbildning samlas inte in för särvux. 6.2.1En förenklad betygsskala kan påverka elevgenomströmningen Utredningen har inte kunnat belägga att elever på grundläggande komvux, sfi och grundläggande särvux generellt studerar längre för att uppnå ett högre betyg. I de kontakter som utredningen har haft med lärare, elever och företrädare för vuxenutbildningen är det snarare en annan bild som framkommer. Elever som studerar inom sfi vill så snabbt som möjligt vidare till nästa kurs eller så snabbt som möjligt Elever och studieresultat i utbildning i svenska för invandrare 2015. Elever och studieresultat i utbildning i svenska 2017. En förenklad betygskala för komvux på grundläggande nivå ... På grundläggande komvux finns det andra faktorer som påverkar genomströmningen såsom CSN:s förstärkta resultatpröv- ning med tätare kontroller av att studierna bedrivs enligt plan och hur verksamheterna har organiserat upplägget av utbildningen. Inom särskild utbildning på grundläggande nivå finns det inte något som talar för att just betygen skulle vara en kvarhållande faktor vad gäller individens studietakt. I de samtal som utredningen har fört med företrädare för särskild utbildning så är det snarare den begrän- sade veckotid som eleverna har möjlighet att studera som lyfts fram och att det kan vara en avgörande faktor för hur det tar för elever att läsa klart en kurs. Trots att det inte kan påvisas något direkt samband mellan nu- varande betygsskala och elevers genomströmning inom dessa nivåer har utredningen ändå valt att föreslå en förenklad betygsskala. Det finns i huvudsak två argument för detta. Dels fyller nuvarande betygs- skala ingen funktion som urvalsinstrument och dels innebär dagens omfattande betygsskala en ökad arbetsbelastning för lärarna. Det administrativa arbetet med betygsättning förs fram inte minst av lärarna inom sfi, och är sannolikt giltigt även inom grundläggande komvux. Om en förenkling leder till minskad administrativ arbets- börda för lärarna finns det skäl att anta att det i sin tur kan leda till en mer effektiv utbildning och på så sätt en ökad elevgenomströmning. 6.2.2Att få utveckla sina kunskaper så långt som möjligt Betygens viktigaste funktion är att uttrycka i vilken grad eleven uppfyller de kunskapskrav som finns i en kurs. Betygen ger också möjlighet att jämföra resultat både lokalt och nationellt. Dessutom kan betyg användas som urvalsinstrument för vidare studier. Betyg får dock inte användas som förkunskapskrav eller som urvalsinstru- ment inom vuxenutbildningen. Man kan då ställa sig frågande till vilket syfte en så omfattande betygsskala som den nu gällande fyller inom vuxenutbildningens grundläggande komvux, sfi och grundläg- gande särvux. Att uppnå ett högre betyg kan vara motiverande för den enskilde individen och i förekommande fall vara något att visa för en blivande arbetsgivare som ett kvitto på en god prestation och en hög ambitionsnivå. Det finns dock inga indikationer på att betyg på dessa nivåer har använts som urvalsinstrument vid anställningar. En förenklad betygskala för komvux på grundläggande nivå ... Utredningen har haft att förhålla sig till skollagens skrivningar så att en betygsskala med färre steg inte försvårar eller förhindrar att elever får möjlighet att fördjupa sina kunskaper. Utredningens analys utifrån möten med bland annat lärare och företrädare för skolmyn- digheter är att en betygsskala med färre steg inte ska påverka möjlig- heten till fördjupade kunskaper. Att inte enbart ha ett steg för god- känt resultat kan dock ses som en garanti för rätten att nå så långt som möjligt i kunskapsutvecklingen. Skollagen är tydlig när det gäller rätten att utvecklas så långt som möjligt. Alla barn och elever ska ges den ledning och stimulans som de behöver i sitt lärande och sin personliga utveckling för att de utifrån sina egna förutsättningar ska kunna utvecklas så långt som möjligt enligt utbild- ningens mål. Elever som till följd av funktionsnedsättning har svårt att uppfylla de olika kunskapskrav som finns ska ges stöd som syftar till att så långt som möjligt motverka funktionsnedsättningens konsekvenser. Elever som lätt når de kunskapskrav som minst ska uppnås ska ges led- ning och stimulans för att kunna nå längre i sin kunskapsutveckling.27 6.2.3Utbildningsanordnare, företrädare för verksamheterna och organisationer är positiva till en förenklad betygsskala även om genomströmningen inte påverkas I samtal som utredningen har fört med bland annat utbildnings- anordnare, företrädare för lärarnas fackliga organisationer och SKL framkommer det att betygsskalan i sin nuvarande form inte anses ha någon större påverkan på elevernas genomströmning i utbildningen. Att elever studerar onödigt länge för att uppnå högre betyg än god- känt (det vill säga E med dagens betygsskala) menar man förhindras av andra faktorer som till exempel utbildningens upplägg och om- fattning. genomför CSN också en förstärkt resultatpröv- ning inom grundläggande komvux med tätare kontroller av att stu- dierna fortskrider enligt plan till skillnad från tidigare när en elev inom grundläggande komvux kunde studera utan att redo- visa sina studieresultat. Tätare kontroller av resultaten förhindrar sannolikt att en elev studerar onödigt . Genomströmningen påverkas naturligtvis även av faktorer som inte den insamlade statistiken tar hänsyn till som till exempel den 273 kap. 3 § Skollagen. En förenklad betygskala för komvux på grundläggande nivå ... enskilde individens livssituation, välmående och motivation. Även om uppfattningen är att genomströmningen inte skulle öka nämn- värt med en förenklad betygsskala så lyfts att färre steg skulle kunna ha andra positiva effekter som till exempel minskad administration för lärarna och ett större utrymme att fokusera på det som kallas den formativa bedömningen28. Det lyfts dock att införandet av nuvar- ande betygsskala har medfört att lärarnas gemensamma arbete med bedömning och betygssättning har intensifierats. Föreningen som står för barn, unga och vuxna med utveck- lingsstörning, och föreningen för fram att när det gäller betygsskalan för grundläggande särvux så är det viktigaste att man särskiljer så lite som möjligt från motsvarande utbildning inom komvux och betonar också individens rätt att få utvecklas så långt som möjligt. påpekar att de är positiva till en förenklad betygsskala inom grundläggande särvux och ser inte en omfattande betygsskala som något som är motiverande för eleverna. 6.2.4Skolmyndigheterna ser både positiva och negativa konsekvenser med en förenklad betygsskala experter på betyg och bedömning har i samtal med utred- ningen lyft vikten av att eleverna blir utmanade att nå så långt som möjligt i sin kunskapsutveckling. Att allt för ensidigt fokusera på en så snabb genomströmning som möjligt kan ha en negativ inverkan. För att till exempel klara vidare studier måste man få utveckla djup och bredd i kunskaperna. För att få en så korrekt bild som möjligt av genomströmningen i utbildningen skulle eleverna behöva följas på nästa nivå. Det skulle kunna vara ett rättvisande sätt att mäta effekten av hur väl till exempel grundläggande komvux förbereder för den gymnasiala nivån.29 för också fram att om man utvecklar en ny begränsad betygsskala behöver också fundera över hur regleringen av den betygsskalan samverkar med utformningen av de nya kunskapskraven. 28Bedömning är en process som syftar till att ge läraren kunskap om elevens lärande. Processen innehåller två former av bedömning: formativ och summativ bedömning. Formativ bedöm- ning kan beskrivas som bedömning för lärandet medan summativ bedömning handlar om bedömning av lärandet. 29Att kunna göra den typen av effektstudie har inte varit möjligt utifrån den statistik som samlas in enligt . En förenklad betygskala för komvux på grundläggande nivå ... Att enbart se över betygsskalan ökar inte nödvändigtvis genom- strömningen eftersom betygsskalan och dess reglering samverkar med kunskapskravens utformning. Utredningen har också i samtal med diskuterat om betyg motsvarande grundläggande kunskaper och fördjupade kun- skaper skulle kunna användas i stället för nuvarande betygsskala. används dessa beteckningar för bedömning i träningsskolan och motsvarande nivå inom särvux och innebär inte betyg. Det finns dock en risk att det kan skapa förvirring att införa en betygsskala där stegen benämns med samma beteckning som inte utgör betyg. Därför har utredningen valt att inte gå vidare med dessa begrepp som grund för en förenklad betygsskala. lyfter också att det kan finnas konsekvenser av att det inom vuxenutbildningen används olika betygsskalor och att elever inom sfi och grundläggande komvux och grundläggande särvux behö- ver vänja sig vid en betygsskala och vara förberedda inför eventuella studier på nästa nivåer. Företrädare för Specialpedagogiska skolmyndigheten, SPSM, ser att det finns skäl för en förenklad betygsskala och anser att den nu- varande betygsskalan innebär en alltför betungande administration för lärarna när betygen inte fyller någon funktion som urvalsgrund för fortsatta studier inom vuxenutbildningen. SPSM påpekar att en mindre omfattande betygsskala kan gynna elever inom särvux och betonar också vikten av att elever som studerar inom denna skolform ska få sina prestationer från utbildningen beskrivna på ett likartat sätt som andra vuxna elever på motsvarande nivåer. Elever inom särvux bör inte särskiljas från den övriga vuxenutbildningen. 6.2.5Majoriteten av lärarna är positiva till en förenklad betygsskala inom framför allt sfi I konferensserie Mötesplats sfi 2017 har utredningen medverkat och mött 600 lärare verksamma inom sfi. I workshops har lärarna diskuterat hur de ser på den nuvarande betygsskalan i för- hållande till bland annat elevernas genomströmning, elevernas moti- vation och sin egen arbetsbelastning.30 En klar majoritet av lärarna ser nuvarande betygsskala som onödigt omfattande och arbetsmässigt 30Dessutom diskuterades behovet av särvux bland sfi-elever och behovet av kompetensutveckling för lärare inom vuxenutbildningen. Dessa diskussioner redovisas i kapitel 9 och 10. En förenklad betygskala för komvux på grundläggande nivå ... tidskrävande på en utbildning där betyg inte är urvalsgrundande för vidare studier. Arbetet med den summativa bedömningen ses som belastande när det gäller den egna arbetssituationen som lärare. Det finns också enstaka exempel på att lärare själva anger att de håller kvar elever i utbildningen för att de ska uppnå högre betyg och på så sätt ha bättre förutsättningar att klara studier på en högre nivå. Det lyfts av ett fåtal lärare en farhåga att statusen på utbildningen skulle kunna försämras med en förenklad betygsskala framför allt om den enbart skulle innehålla ett steg för godkänt i förhållande till komvux på gymnasial nivå.