sou · H6B329 · 2018-04-10 00:00:00 — Delegationen rekommenderar också att respektive lärosäte skapar en central ingång för ansökningar om tillgodoräknande och en mer centraliserad hantering av beslut om tillgodoräknande. Erfarenheter från andra länder visar på betydelsen av att den sökande har tillgång till stöd och vägledning för att kunna beskriva och styrka sina kun- skaper och färdigheter på ett bedömningsbart sätt. Med en central ingång förbättras förutsättningarna att ge sådant stöd i kartläggnings- En mer centraliserad hantering av beslut om tillgodoräknande inom lärosätet är viktigt för att uppnå en ökad likvärdighet och rättssäkerhet. Valideringsdelegationens förslag och bedömningar Ett moderniserat regelverk för flexibelt och generöst erkännande Bestämmelserna om tillgodoräknande i högskoleförordningen (1993:100) har varit i princip oförändrade . De åter- speglar därmed inte Lissabonkonventionens och Bolognaprocessens ställningstaganden till det livslånga lärandet. De speglar heller inte synen på akademiskt erkännande som en verksamhet som ska ut- märkas av ett generöst förhållningssätt och flexibilitet. Dessutom är bestämmelserna inte förenliga med Europeiska unionens råds rekommendationer om validering av icke-formellt och informellt lärande. Valideringsdelegationen föreslår att bestämmelserna i 6 kap. 6 och 7 §§ ska slås ihop till en paragraf, 7 §, för att förtydliga att samma princip om generöst och flexibelt erkännande ska gälla för samtliga tillgodoräknanden oberoende av vilka meriter studenten åberopar. Principen ska också gälla all svensk och utländsk högskoleutbild- ning oberoende av i vilken högskola eller i vilket land utbildningen har genomgåtts. Tillgodoräknande ska medges om det inte finns en väsentlig skillnad mellan de kunskaper och färdigheter som åberopas och målen för utbildningen. Delegationen föreslår också att möjligheterna till tillgodoräknande utvidgas till att omfatta kunskaper och färdigheter som utvecklats på annat sätt än genom utbildning eller i yrkesverksamhet. Det kan till exempel handla om kompetens som utvecklats i volontärarbete, i föreningsverksamhet och genom självstudier i olika former. För- slaget innebär att reell kompetens vad gäller tillgodoräknande uttrycks på ett likartat sätt som i bestämmelserna som avser reell kompetens för behörighet. På så sätt blir regelverket mer enhetligt och där- igenom enklare att förstå och tillämpa. Vidare föreslår delegationen en anpassning till och EU:s referensramar för kvalifikationer för livslångt lärande (SeQF/EQF). I dagens bestämmelser görs ingen tydlig åtskillnad mellan å ena sidan läranderesultat som bedömts och lett till en erkänd kvalifikation och å andra sidan kunskaper och färdigheter som inte tidigare prövats i en formell bedömning (reell kompetens). De föreslagna ändringarna föreslås träda i kraft . Förbättrad redovisning av tillgodoräknanden Rätten till tillgodoräknande är av stor betydelse för individens möjlig- het till progression i studierna, för mobilitet och för att främja det livslånga lärandet. saknas tillförlitlig statistik om till- godoräknanden. Detta gör det svårt att följa upp omfattningen av validering och erkännande av tidigare lärande. Valideringsdelegationen föreslår att fler uppgifter om studenter ska föras in både i högskolornas studieregister och i universitets- och högskoleregister. Dels ska redovis- ningen av grunden för tillgodoräknanden följa uppdelningen i hög- skoleförordningen. Dels ska lärosätena redovisa tillgodoräknanden till även för studenter på grundnivå och avancerad nivå. Ändringarna föreslås träda i kraft . För att uppgifter om tillgodoräknande ska kunna registreras krävs en vidareutveckling av studiedokumentationssystemet Ladok. Delegationen föreslår att stöd ska ges för detta utvecklingsarbete. Långsiktigt uppdrag till Universitets- och högskolerådet och fortsatt stöd till utveckling av metoder och bedömningskriterier Arbetet med validering och erkännande av tidigare lärande är ett varaktigt åtagande för högskolesektorn. Universitets- och högskole- rådets (UHR) uppdrag att främja lärosätenas arbete med erkännande av tidigare lärande ska därför vara ett långsiktigt uppdrag som skrivs in i myndighetens instruktion . I uppdraget bör ingå att förvalta och vidareutveckla systemstödet . Med skapas förutsättningar för likvärdighet och transparens vid kart- läggning och bedömning av reell kompetens för såväl behörighet som tillgodoräknande. Valideringsdelegationen föreslår också att UHR:s uppdrag att stödja lärosätenas utveckling av metoder och gemensamma bedöm- ningskriterier förlängs . Fokus i det fortsatta upp- draget bör ligga på att stödja lärosätenas utveckling för erkännande och tillgodoräknande av tidigare utländsk utbildning, uppnådda kvalifikationer enligt SeQF och kunskaper och färdigheter som ut- vecklats i yrkesverksamhet eller på annat sätt. I uppdraget bör även ingå en fortsatt satsning på kompetensutveckling och informations- insatser. Särskild ersättning för tillgodoräknanden baserade på reell kompetens Avsikten med ett tillgodoräknande är att studenten inte ska behöva ägna tid åt att studera de kurser eller delar av kurser där han eller hon redan uppfyller lärandemålen (learning outcomes). Vinsterna av att tillgodoräknanden kommer till stånd, och att utbildningen inte blir längre än nödvändigt, tillfaller individer, arbetsgivare och sam- hället i stort. Beräkningar visar att redan begränsade tillgodoräk- nanden är samhällsekonomiskt lönsamma. Nuvarande resurstilldel- ningssystem medför dock att lärosätet drabbas av dubbla kostnader för ett tillgodoräknande som baseras på reell kompetens. Både stöd och vägledning till individen i kartläggningen av kompetensen och den individuella prövningen av kunskaper och färdigheter är tids- och resurskrävande för lärosätet som tillgodoräknade kurser inte utgör grund för ersättning. Enligt Valideringsdelegationen är det inte samhällsekonomiskt försvarbart att en students utbildningstid riskerar att förlängas på grund av att resurstilldelningssystemet motverkar möjligheterna till tillgodoräknande. En särskild ersättning, vid sidan av ordinarie tak- belopp, bör därför utbetalas till universitet och högskolor för till- godoräknanden som baseras på kunskaper och färdigheter som utvecklats på annat sätt än genom svensk eller utländsk högskole- utbildning. För att åstadkomma ett så enkelt ersättningssystem som möjligt bör ersättningen vara schabloniserad. Omfattningen av det tillgodoräknande som medgetts bör alltså inte påverka ersätt- ningens storlek. Ersättningen bör också vara enhetlig för all utbildning och baseras på en genomsnittlig kostnad för en bedömning av tidigare lärande för tillgodoräknande. Enligt utredningens sammanställning innebär det en ersättning på ca per tillgodoräknande. Uppföljning och kvalitetsgranskning av lärosätenas arbete Lång tid har gått sedan en samlad uppföljning senast gjordes på erkännandeområdet. Extern granskning behövs för att säkerställa att Lissabonkonventionens princip om generöst och flexibelt erkännande får genomslag i lärosätenas tillämpning, oberoende av om de meriter som åberopas avser kunskaper och färdigheter som utvecklats genom högskoleutbildning eller genom lärande i andra sammanhang. Även resultatet av den omfattande satsning som görs på utveckling av läro- sätenas metoder och processer för bedömning av reell kompetens behöver följas upp. Valideringsdelegationen föreslår att får i uppdrag att genomföra en tematisk utvärdering av lärosätenas arbete med erkännande av tidigare lärande. Möjlighet till tillgodoräknande inom uppdragsutbildning Uppdragsutbildning vid universitet och högskolor utgör ett viktigt verktyg för att möta enskilda arbetsgivares eller branschers behov av kompetensutveckling för de anställda. Uppdragsutbildning kan även ge möjlighet till kompletterande utbildning för arbetssökande som har behov av att uppgradera sin kompetens för att snabbare få ett nytt arbete. För nyanlända invandrare med akademisk utbild- ning kan uppdragsutbildning ge möjlighet till komplettering inom områden där den svenska arbetsmarknadens krav ser annorlunda ut jämfört med i hemlandet. saknas en författningsreglerad möjlighet till tillgodoräknande inom ramen för högskolans uppdragsutbildningar. Detta begränsar användbarheten och förlänger utbildningstiden för deltagarna. För vidareutbildning av lärare och för fortbildning av rektorer har validering av tidigare kunnande möjliggjorts med olika särlösningar. Behov av tillgodoräknande inom uppdragsutbildning finns emellertid för olika grupper av deltagare och i olika typer av situationer. För att åstadkomma en generell lösning föreslår Validerings- delegationen att en bestämmelse om tillgodoräknande av tidigare lärande införs i förordningen (2002:760) om uppdragsutbildning vid universitet och högskolor. En förutsättning för att tillgodoräknande inom uppdragsutbildning ska vara tillämpligt är att det har reglerats i avtalet mellan uppdragsgivaren och uppdragstagaren. Ändringarna föreslås träda i kraft . Individen behöver kunna överblicka hur omfattande en kommande utbildning blir för att kunna fatta välgrundade beslut om att bygga på sin befintliga kompetens eller för att växla yrkesbana. Detta gäller inte minst yrkesverksamma som har arbetat och ofta har en högre reell kompetens än vad som framgår av deras formella utbildningskvalifikationer. Det gäller även personer med utbildning från andra länder som behöver få en bedömning av hur stor del av deras tidigare utbildning som kan tillgodoräknas mot en svensk examen. finns ingen lag eller förordning som reglerar förhands- besked inom högskolan. Rätten till bedömning av tidigare lärande gäller antagna studenter. Universitets- och högskolerådet (UHR) har dock ett uppdrag om en försöksverksamhet som avser möjlig- heter till bedömning för nyanlända invandrare med ofullständigt dokumenterade studier eller med påbörjade men inte avslutade studier. Avsikten är att den modell som utvecklas ska kunna användas av alla som behöver få utbildning eller annan kompetens bedömd. Valideringsdelegationens bedömningar avser hur verksamheten med förhandsbesked om tillgodoräknande bör organiseras efter att för- söksverksamheten avslutats. En central ingång behövs för utlåtanden om förhandsbesked Tillgodoräknanden är förvaltningsbeslut som en högskola kan fatta först när individen har antagits till en utbildning. Förhandsbesked om kunskaper och färdigheter som kan tillgodoräknas inom en hög- skoleutbildning bör därför ges i form av ett utlåtande som utfärdas av UHR. På så sätt åstadkoms en central ingång som gör det enklare för dem som är i behov av ett förhandsbesked. En central ingång också för en likvärdig hantering av en ansökan om förhands- besked om tillgodoräknande. undviks risken för dubbel- arbete till följd av att individer ansöker om förhandsbesked från flera lärosäten. UHR:s nuvarande utlåtanden om avslutad utländsk utbildning har ett högt förtroende bland lärosätena. Valideringsdelegationen anser dock att det bör utredas hur utlåtandena kan få en tydligare juridisk status, eftersom detta skulle öka rättssäkerheten för individen. Vissa lärosäten bör få i uppdrag att genomföra bedömningarna Hos UHR finns stor kunskap om utbildningssystem och utbild- ningskvalifikationer i olika länder. När det handlar om utlåtanden i form av förhandsbesked om tillgodoräknande behöver dock bedöm- ningen av den sökandes kunskaper och färdigheter göras i för- hållande till målen för en viss utbildning eller kurs. Bedömningen behöver göras av ämnessakkunniga som är väl förtrogna med de förväntade lärandemålen inom sina respektive utbildningsområden för att UHR sedan ska kunna utfärda ett utlåtande om förhands- besked baserat på yttrandet. Både effektivitets- och kvalitetsskäl talar för att bedömnings- arbetet bör koncentreras. Vissa lärosäten bör därför ges i särskilt uppdrag att genomföra bedömning av tidigare lärande för ett utlåtande om förhandsbesked för tillgodoräknande. Dessa lärosäten bör erhålla en särskild ersättning per genomförd bedömning. Befogat med avgift för ett förhandsbesked om tillgodoräknande Bedömning av kunskaper och färdigheter som en individ har utvecklat i andra sammanhang än genom högskoleutbildning är en resurs- krävande uppgift. I utredningen beskrivs erfarenheter från bland annat och där personer som inte är antagna till högskolestudier kan få sin kompetens prövad för tillgodoräknande mot en examen. I båda länderna tas avgifter ut av den sökande. Valideringsdelegationen anser att avgifter kan vara befogade när det handlar om bedömning för ett förhandsbesked. En avgift kan förhindra överutnyttjande och att en valideringsprocess påbörjas som individen sedan avbryter när han eller hon inser att det är relativt krävande att beskriva och dokumentera sin kompetens på ett bedöm- ningsbart sätt. Full kostnadstäckning bör dock inte tillämpas. bör bemyndigas att ta ut avgifter för utlåtanden som avser förhandsbesked om tillgodoräknande. 1.1Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) Härigenom föreskrivs att 2 kap. 12 § skollagen (2010:800) ska ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Varje huvudman ska se till att rektorerna går en särskild befatt- ningsutbildning eller en utbildning som kan jämställas med denna. Utbildningen ska påbörjas möjligt efter det att rektorn har tillträtt sin anställning och vara genomförd efter till- trädesdagen. Skyldigheten för en huvudman enligt första stycket gäller inte i fråga om rektorer som – tidigare gått befattningsutbildningen eller en äldre statlig rektors- – genom annan utbildning – genom tidigare utbildning, i eller yrkeserfarenhet har förvärvat yrkesverksamhet eller på annat kunskaper som av en högskola sätt har utvecklat kunskaper och färdigheter som av en högskola ning har jämställts med sådan ning har jämställts med sådan – är verksamma som rektorer. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om utbildning enligt första stycket. Denna lag träder i kraft . 1.2Förslag till förordning om ändring i högskoleförordningen (1993:100) Härigenom föreskrivs i fråga om högskoleförordningen (1993:100)1 dels att 6 kap. 6 § ska upphöra att gälla, dels att 6 kap. 7 och 8 §§ och 12 kap. 2 § ska ha följande lydelse. En student har rätt att till- En student har rätt att till- godoräkna sig annan utbildning godoräkna sig tidigare utveck- än den som avses i 6 §, om de Detta gäller dock inte, om det studenten åberopar är av en sådan finns en väsentlig skillnad mellan beskaffenhet och har en sådan om- de kunskaper och färdigheter som fattning att de i huvudsak svarar studenten åberopar och målen för mot den utbildning för vilken de den utbildning för vilken de är är avsedda att tillgodoräknas. avsedda att tillgodoräknas. motsvarande kunskaper och färdig- heter som har förvärvats i yrkes- färdigheter som studenten har ut- 1.genom att ha gått igenom en högskoleutbildning med godkänt resultat vid en svensk högskola, 2.genom att ha gått igenom en högskoleutbildning med godkänt resultat vid en utländsk högskola, 3.på annat sätt än som avses i 1 eller 2 och som har dokumen- 1Förordningen omtryckt 1998:1003. Senaste lydelse av 6 kap. 6 § 2006:1053. 2Senaste lydelse 2006:1053. terats i en kvalifikation som anges i bilagan till förordningen (2015:545) om referensram för kvalifikationer för livslångt lärande eller som enligt beslut enligt den förordningen motsvarar en nivå i referensramen, eller 4. i yrkesverksamhet eller på annat sätt. Högskolan ska pröva om Högskolan ska pröva ansökan tidigare utbildning eller verksam- om tillgodoräknande enligt 7 §. het kan godtas för tillgodoräk- Endast den som är student kan komma i fråga för tillgodoräk- nande, om inte annat framgår av lag eller förordning. för högskolan får följande beslut av en högskola överklagas: 1.beslut om anställning vid en högskola, med undantag av beslut om anställning som doktorand eller som lektor vid en befordran enligt 4 kap. 12 c §, 2.beslut enligt 4 kap. 13 § att avslå en ansökan om befordran, 3.beslut om att en sökande inte uppfyller kraven på behörighet för att bli antagen till utbildning på grundnivå eller avancerad nivå och beslut att inte göra undantag från behörighetsvillkoren i fall som avses i 7 kap. 3 § andra meningen eller 28 § andra stycket, 4. beslut om tillgodoräknande 4. beslut om tillgodoräknande av utbildning eller yrkesverk- enligt 6 kap. 8 §, 5. avslag på en students begäran om befrielse från ett obliga- toriskt utbildningsmoment, 3Senaste lydelse 2010:1064. 4Senaste lydelse 2017:844. 6.beslut att dra in resurser för en doktorands utbildning enligt 6 kap. 30 § och beslut att en doktorand inte ska få tillbaka resurserna enligt 6 kap. 31 §, 7.avslag på en students begäran att få examensbevis eller kurs- bevis, och 8.beslut att inte bevilja den som är antagen till utbildning på grundnivå eller avancerad nivå anstånd med att påbörja studierna eller att få fortsätta sina studier efter studieuppehåll. Denna förordning träder i kraft . 1.3Förslag till förordning om ändring i förordningen (1993:221) för Härigenom föreskrivs att 5 kap. 2 och 3 §§ förordningen (1993:221) för lantbruksuniversitet5 ska ha följande lydelse. För utbildningen på grund- För utbildningen på grund- nivå eller avancerad nivå vid Lant- nivå eller avancerad nivå vid Lant- bruksuniversitetet gäller i övrigt bruksuniversitetet gäller i övrigt 6 kap. 1–3, 6–9, 10 § första och 6 kap. 1–3, 7–9, 10 § första och tredje styckena, 11, 11 b–24 §§ styckena, 11, 11 b–24 §§ samt 7 kap. 1–8, 11–28 och 30– samt 7 kap. 1–8, 11–28 och 30– (1993:100). (1993:100). För den utbildning på forskar- För den utbildning på forskar- nivå som anordnas av Lantbruks- nivå som anordnas av Lantbruks- gäller i övrigt be- gäller i övrigt be- stämmelserna i 6 kap. 1–3, 6–9, stämmelserna i 6 kap. 1–3, 7–9, 10 § första och tredje styckena, 10 § första och tredje styckena, 11, 11 b–f och 25–36 §§ samt 11, 11 b–f och 25–36 §§ samt 7 kap. 34–41 §§ högskoleförord- 7 kap. 34–41 §§ högskoleförord- ningen (1993:100). ningen (1993:100). Denna förordning träder i kraft . 5Förordningen omtryckt 1998:1020. 6Senaste lydelse 2010:1115. 7Senaste lydelse 2010:1115. 1.4Förslag till förordning om ändring i förordningen (1993:1153) om redovisning av studier m.m. vid universitet och högskolor Härigenom föreskrivs att 2 kap. 3 § och 3 kap. 7 § förordningen (1993:1153) om redovisning av studier m.m. vid universitet och högskolor8 ska ha följande lydelse. I studieregistret ska det för varje student dokumenteras upp- gifter om 3.skyldighet att betala anmälningsavgift och studieavgift, 4.betalning av anmälningsavgift och studieavgift, 6.deltagande i utbildning och prov, 9. tillgodoräknad utbildning eller annan tillgodoräknad verk- 6 kap. 8 § högskoleförordningen (1993:100), och 10. examen. ska därutöver innehålla sådana uppgifter som krävs för att högskolan ska kunna lämna uppgifter till SCB enligt 3 kap. och Universitets- och högskolerådet enligt 4 kap. får också innehålla de uppgifter om studenter som behövs för resultatredovisning. 8Förordningen omtryckt 2001:1133. 9Senaste lydelse 2012:713. Registret ska innehålla uppgifter om samtliga doktorander. Upp- gifterna får hämtas från högskolornas studieregister och ska om- fatta följande: 2.datum för antagning och termin för studiernas påbörjande, 3.ämne och högskola samt, i förekommande fall, sådan forskar- skola som regeringen bestämt, 4.terminsvis registrering och aktivitet, 5.typ av studiefinansiering, 6.tidigare utbildning som gett behörighet till utbildningen på forskarnivå, 7. tillgodoräknad utbildning eller annan tillgodoräknad verk- samhet i högskolepoäng och, i förekommande fall, om tillgodo- räknandet avser utbildning på grundnivå eller avancerad nivå, 7. tillgodoräknande enligt 6 kap. 8 § högskoleförordningen (1993:100) i högskolepoäng och, i förekommande fall, om till- godoräknandet avser utbildning på grundnivå eller avancerad nivå, 8.högskola i eller det land där doktoranden har genom- gått sådan utbildning som avses i 6 eller 7, och 9.för avlagd examen: examens namn och ämne samt datum för utfärdande av examensbevis. Denna förordning träder i kraft . 10 Senaste lydelse 2012:501. 1.5Förslag till förordning om ändring i förordningen (1993:1153) om redovisning av studier m.m. vid universitet och högskolor Härigenom föreskrivs att 2 kap. 3 §, 3 kap. 3 och 7 §§ förordningen (1993:1153) om redovisning av studier m.m. vid universitet och högskolor11 ska ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse I studieregistret ska det för varje student dokumenteras upp- gifter om 3.skyldighet att betala anmälningsavgift och studieavgift, 4.betalning av anmälningsavgift och studieavgift, 6.deltagande i utbildning och prov, 6 kap. 8 § högskoleförordningen 6 kap. 8 § högskoleförordningen (1993:100), och (1993:100) och grunden för till- enligt 6 kap. 7 § 10. examen. ska därutöver innehålla sådana uppgifter som krävs för att högskolan ska kunna lämna uppgifter till SCB enligt 3 kap. och Universitets- och högskolerådet enligt 4 kap. får också innehålla de uppgifter om studenter som behövs för resultatredovisning. 11Förordningen omtryckt 2001:1133. 12Senaste lydelse 0000:0000. Registret ska innehålla uppgifter om samtliga studenter i utbild- ning på grundnivå och avancerad nivå. Uppgifterna får hämtas från högskolornas studieregister och ska omfatta följande: 2.uppgifter om högskola, registrering på kurser per termin eller kalenderhalvår, 3.skyldighet att betala anmälningsavgift och studieavgift, 4.betalning av anmälningsavgift och studieavgift, 5.eventuellt utbildningsprogram som studenten har antagits till, 6.avklarade högskolepoäng på kurser för varje termin eller kalenderhalvår, 7.för avlagd examen: examens namn och nivå, inriktning, om- fattning i högskolepoäng, datum för utfärdande av examensbevis och det huvudsakliga området (huvudområdet) för utbildningen för en kandidat-, magister- eller masterexamen, 8.för varje kurs: a)om kursen är på grundnivå eller avancerad nivå, b)kursens ämnesgrupp enligt den definition som SCB an- vänder, utbildningsområde, för- djupning enligt högskolans 7. tillgodoräknade enligt 6 kap. 8 § högskoleförordningen (1993:100) i högskolepoäng, grunden för tillgodoräknandet enligt 6 kap. 7 § andra stycket högskoleförordningen och, i före- kommande fall, om tillgodo- räknandet avser utbildning på grundnivå eller avancerad nivå, 8.för avlagd examen: examens namn och nivå, inriktning, om- fattning i högskolepoäng, datum för utfärdande av examensbevis och det huvudsakliga området (huvudområdet) för utbildningen för en kandidat-, magister- eller masterexamen, 9.för varje kurs: a)om kursen är på grundnivå eller avancerad nivå, b)kursens ämnesgrupp enligt den definition som SCB an- vänder, utbildningsområde, för- djupning enligt högskolans 13 Senaste lydelse 2010:595. bedömning och kursens om- bedömning och kursens om- fattning i högskolepoäng, fattning i högskolepoäng, c) kurstakt, kurstid och distri- c) kurstakt, kurstid och distri- d) den kommun eller det land d) den kommun eller det land e) termin då kursen ges, samt e) termin då kursen ges, samt 9. för studenter som har av- 10. för studenter som har av- lagt en generell eller konstnärlig lagt en generell eller konstnärlig examenskraven för den aktuella examenskraven för den aktuella examen på avancerad nivå. examen på avancerad nivå. Registret ska innehålla uppgifter om samtliga doktorander. Upp- gifterna får hämtas från högskolornas studieregister och ska omfatta följande: 2.datum för antagning och termin för studiernas påbörjande, 3.ämne och högskola samt, i förekommande fall, sådan forskar- skola som regeringen bestämt, 4.terminsvis registrering och aktivitet, 5.typ av studiefinansiering, 6.tidigare utbildning som gett behörighet till utbildningen på forskarnivå, 6 kap. 8 § högskoleförordningen 6 kap. 8 § högskoleförordningen (1993:100) i högskolepoäng och, i förekommande fall, om tillgodo- räknandet avser utbildning på