sou · H6B380 · 2018-11-27 00:00:00 — Handisam och Nationell Samverkan för Psykisk Hälsa (2012b). En studie om psykisk ohälsa på jobbet. , , , och , J. (2003). i operationskön – en dyr historia, , vol. 100, nr 16, s. 1428–1434. , L., , P., , och , E. (2009). Uppföljning och utvärdering av Sjukvårdsmiljarden, Rapport 2009:01, utvärdering. Heckman, J. J. och , J. (1996). ‘Experimental and nonexperimental evaluation’, i , G., O’, J. och Schömann, K. ), International Handbook of Labour Market Policy and Evaluation, , s. 37–88. (2014). Vad är en Qaly och hur används det i hälso- ekonomiska utvärderingar?, , . , J., , H., , J. och Earlem, A. (2009). Contagion Nation: A Comparison of Paid in 22 Countries, . , L., Torgén, M., , , , R., , M, , M. och Vingård, E. (2010). Återgång i arbete efter sjukskrivning för rörelseorganens sjukdomar och lättare psykisk ohälsa – en systematisk kunskapssammanställning om effekten av interventioner, rehabilitering och exponeringar på arbetet, Arbete och Hälsa, nr 2010;44(3). , J., Lidwall, U., , U. och , I. (2013). Korta sjukskrivningar för olika diagnoser och betydelsen för genomsnittlig sjukskrivningslängd. En registerstudie över offentliga vårdgivare i Nordvästra , Working Papers in 2013:1, . , H., , C., Malfert, M. och , J. (2012). Short- term sick leave and future risk of sickness absence and unemployment – the impact of health status, BMC Public Health, 12:861, publicerad online . (2010). Rehabiliteringskedjans effekter på sjukskriv- ningstiderna, Rapport 2010:1, utvärdering. , P. och , P. (2016). –en om drivkrafterna i sjukförsäkringssystemet, rapport till Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi 2016:2. , P. och , P. (2010). De senaste reform- erna inom sjukförsäkringen: En diskussion om deras förväntade effekter, rapport till 2010/5. , P., , P. och Laun, L. (2015). Rehabilitation of mental illness and chronic pain – the impact on sick leave and health, Working Paper 2015:22, utvärdering. (1975). Den farliga sjukvården, Aldus. Inera (2018). Utvärdering av Samverkansytan. Analys av upplevd nytta av en digital yta för samverkan vid sjukskrivning och rehabilitering. Inrikta (2018). roll inom sjukskrivning – en kvalitativ undersökning av behov i målgruppen för myndighetens styrning och stöd. Inspektionen för socialförsäkringen, ISF (2011a). Uppföljning av sjukskrivningsmiljarden , Rapport 2011:13. Inspektionen för socialförsäkringen, ISF (2011b). Arbetslivsinriktad rehabilitering, underlagsrapport till den parlamentariska socialförsäkringsutredningen (S 2010:04). Inspektionen för socialförsäkringen, ISF (2011c). hantering av underlag för beslut om sjukpenning, Rapport 2011:8. Inspektionen för socialförsäkringen, ISF (2013a). När sjukpenning nekas, Rapport 2013:1. Inspektionen för socialförsäkringen, ISF (2013b). Försäkrings- kassans handläggning av sjukpenning ur ett jämställdhetsperspektiv, Rapport 2013:16. Inspektionen för socialförsäkringen, ISF (2013c). Att handlägga sjukförsäkringen, Rapport 2013:9. Inspektionen för socialförsäkringen, ISF (2014a). Vårdvalets effekter på sjukskrivningar, Rapport 2014:17. Inspektionen för socialförsäkringen, ISF (2014b). Effekterna av handläggarnas attityder på sjukskrivningstiderna, Rapport 2014:1. Inspektionen för socialförsäkringen, ISF (2014c). Läkarintygens betydelse för sjukfrånvaron. En registerstudie av till Försäkrings- kassan inkomna läkarintyg, Rapport 2014:5. Inspektionen för socialförsäkringen, ISF (2014d). Sjukskrivna personers upplevelse av bemötande, Rapport 2014:9. Inspektionen för socialförsäkringen, ISF (2015a). Ett system- perspektiv på sjukfrånvaron, ISF kommenterar 2015:1. Inspektionen för socialförsäkringen, ISF (2015b). Försäkrings- medicinska rådgivares roll i enskilda ärenden, Rapport 2015:17. Inspektionen för socialförsäkringen, ISF (2015c). Aktivitets- förmågeutredningen (AFU), Rapport 2015:8. Inspektionen för socialförsäkringen, ISF (2015d). Onödig efterfrågan inom . Slutrapport, Rapport 2015:7. Inspektionen för socialförsäkringen, ISF (2016a). Att använda lagens bedömningsutrymme, ISF kommenterar 2016:1. Inspektionen för socialförsäkringen, ISF (2016b). hantering av införandet, Rapport 2016:14. Inspektionen för socialförsäkringen, ISF (2016c). En studie av myndighetens styrande dokument 2005–2016, Arbetsrapport 2016:2. Inspektionen för socialförsäkringen, ISF (2016d). Läkares sjuk- skrivning av kvinnor och män, Rapport 2016:13. Inspektionen för socialförsäkringen, ISF (2017a). Mötet mellan medborgaren och staten. En kommentar om handläggningen vid , Rapport 2017:13. Inspektionen för socialförsäkringen, ISF (2017b). Bedömningar vid i rehabiliteringskedjan. En kommentar om hur kan förbättra sjukskrivningsprocessen, Rapport 2017:9. Inspektionen för socialförsäkringen, ISF (2017c). Effektiviteten i ärendehantering. En granskning av resurs- effektiviteten vid lokala försäkringscenter åren 2010–2013 med DEA-metoden, Rapport 2017:10. Inspektionen för socialförsäkringen, ISF (2017d). i stället för sjukskrivning. En granskning av utredning av merkostnader för arbetsresor i sjukpenningärenden, Rapport 2017:17. Inspektionen för socialförsäkringen, ISF (2017e). Försäkrings- kassans produktivitet och effektivitet. En redovisning av utveck- lingen, Rapport 2017:6. Inspektionen för socialförsäkringen, ISF (2017f). Att främja ett professionellt handläggarskap. Ur centrala funktioners perspektiv, Rapport 2017:4. Inspektionen för socialförsäkringen, ISF (2018a). Social problematik och sjukskrivning. En analys av sambandet mellan allvarliga livshändelser och sjukskrivning –2015, Rapport 2018:9. Inspektionen för socialförsäkringen, ISF (2018b). Ökning av antalet personer som får beslut om indragen sjukpenning. En redovisning av vad som kännetecknar gruppen försäkrade som får sin sjukpenning indragen, Rapport 2018:12. Inspektionen för socialförsäkringen, ISF (2018c). Förändrad styr- ning av och i . En analys av hur regeringens mål om ett sjukpenningtal påverkar handläggningen av sjukpenning, Rapport 2018:16. (2004). return-to- work interventions: A systematic review of the quantitative and qualitative literature. , J., , P., , , , B. och , A. (2017). Hälsoekonomisk utvärdering av rehabiliteringsgarantin i – en retroaktiv registerstudie, Rapport 2017:3, . , I., , G., , L., Ljungquist, T. och , Å. (2006). Effekter av rehabilitering . Utvärdering av två rehabiliteringsprogram i . 103, nr 23, s. 1829–1839. Jermsten, H. (2015). Kommentar till 8 kap. 8 § regeringsformen, , , hämtad . Jermsten, H. (2016). Kommentar till 8 kap. 2 § regeringsformen, , , hämtad . , P. och , M. (2008). Finns det något samband mellan sjukintygens kvalitet och sjukfrånvaro?, Rapport 2008:27, utvärdering. (2011). En nationell utvärdering av rehabili- teringsgarantins effekter på sjukfrånvaro och hälsa. Slutrapport del 1. och och miljömedicin (2015). Insatser via företagshälsovården för att minska eller före- bygga psykisk ohälsa. En kartläggning av forskningen, Rapport 1:2015. S., , S. J. och , C. (1997). Guide to assessing psychosocial yellow flags in acute low back pain: Risk factors for long-term disability and work loss, Accident Rehabili- tation och . Koning, P. och Lindeboom, M. (2015). The rise and Fall of Enrollment in the , , vol. 29, nr 2, s. 151–172. Kåhlin, I., Jutterdal, S., , T., Stensmyren, H., Ålebring, J., , V. och Ribeiro, S. (2018). Upprop: Prioritera perso- nalens hälsa, Dagens Samhälle, . , , Region berg, , , , och (2016). Forskningsstudien – psykisk ohälsa. Kun- skapsläge och resultat. , C. och , P. (2004). Dödlighet bland sjukskrivna och förtidspensionerade, i Hogstedt, C., Bjurvald, M., , S., Palmer, E. och , T. ), Den höga sjukfrånvaron – sanning och konsekvens, , s. 279–302. J. och Halldén, K. (1998). Can We Screen for Problematic ? A Screening Questionnaire for Predicting Outcome in Acute and Subacute , , vol. 14, nr 3, s. 209–215. LO, PTK och (2017). Hur använder företag arbetsmiljö- och hälsotjänster för att förebygga och åtgärda arbets- relaterad ohälsa? En rapport om företags användning av företags- hälsovård och andra expertresurser inom områdena arbetsmiljö och rehabilitering. MacEachen, E., Kosny, A., Ferrier, S. och Chambers, L. (2010). The “toxic dose” of system problems: why some injured workers don't return to work as expected, , vol. 20, nr 3, s. 349–366. Mannelqvist, R. (2010). Läkarintyg om bedömning av arbetsförmåga klarar inte alltid rättslig bedömning, , vol. 107, nr 49, s. 3125–3127. McCarney, R., , J., Iliffe, S., van Haselen, R., , M. och , P. (2007). The Hawthorne Effect: a randomized, controlled trial. Methodology, 7:30, publicerad online . , L., , A., , A., , A., , , , C. och Odenljung, H. (2017). Statens detaljstyrning leder till mindre välfärd, , . Nemeroff, C. B., , D., Rutter, M., , H. L., , R. A., Wessely, S., , D. J., Pariante, C. M., Seemüller, F., Berk, M., Malhi, G. S., Preisig, M., , M.och Lysaker, P. (2013). DSM-5: a collection of psychiatrist’s views on the changes, controversies, and future directions, BMC Medicine, 11:202, publicerad online . A., Wadeskog, A., , L. och Sanandaji, N. (2014). Utanförskapets pris, . Organization for Economic Co-operation and Development, (2013). Mental Health and Work: , . , V. (2012). Specialdestinerade statsbidrag till kommuner ur rättslig synvinkel, Förvaltningsrättslig tidskrift, s. 71–99. , E. och Hensing, G. (2009). Återgång till arbete. En kun- skapssammanställning om metoder och strategier för att underlätta återgång till arbete, . Post Sennehed, C., , , , S., Forsbrand, M., , I., , A. och , B. (2016). Uppföljning av patienter som erhållit multimodal smärtrehabilitering inom primärvården i inom ramen för den nationella rehabiliteringsgarantin 2010–2012, . Projektgruppen för SRS (2016). Stöd för rätt sjuk- skrivning. Redaktionen (2002). Landstingen kan inte visa var miljoner i bidrag försvunnit, , . (2014). Att meddela föreskrifter i lag och förordning. (2017). Regeringen stärker rehabiliteringsarbetet för att fler ska tillbaka till arbete – ny yrkeskategori ska till inom vården, pressmeddelande, . , (2015). Åtgärdsprogram för ökad hälsa och minskad sjukfrånvaro, bilaga till protokoll vid regeringssammanträde nr I:1. , (2018). –Regeringens initiativ för en trygg sjukförsäkring med människan i centrum, promemoria, . och (1997). En slutrapport, Finansiell samordning 1997:1. och (2001). SOCSAM – försök med politisk och finansiell samordning. En slutrapport, Finansiell samordning 2001:1. (2004) Uppdrag angående utbildningsinsatser inom området försäkringsmedicin, Svar på regeringsuppdrag, Dnr 1580/03. (2010). Arbetspraktik, RIR 2010:5. (2014). Överenskommelser mellan regeringen och SKL inom hälso- och sjukvården – frivilligt att delta men svårt att tacka nej, RIR 2014:20. (2015). Rehabiliteringsgarantin fungerar inte – tänk om eller lägg ner, RIR 2015:19. (2016a). Statens styrning genom riktade statsbidrag inom hälso- och sjukvården, granskningsrapport, RIR 2016:29. (2016b). Är sjukskrivning bra för hälsan?, RIR 2016:31. (2018a). Bedömningen av arbetsförmåga vid psykisk ohälsa – en process med stora utmaningar, RIR 2018:11. (2018b). Försäkringsmedicinskt beslutsstöd – ett stöd för vid psykisk ohälsa, RIR 2018:22. Ringard, Å., Sagan, A., Sperre Saunes, I. och , A. (2013). : Health system Review, in Transition, vol. 15, nr 8, s. 1–162. Röjvall, M., Kosidou, K., Wicks, S., , T. och Trankell, D. (2017). Dags att förbättra uppföljningen av psykisk ohälsa i primärvården. Beskrivning av nuvarande vård i via registerdata, och analys av tänkbara uppföljnings- indikatorer. (2017). Psykisk ohälsa bland akademiker. Svår att bota men lättare att förhindra. Sanandaji, N. (2017). Samhällsförlusten av sjukskrivningar – och värdet av att fler går från sjukskrivning tillbaka till jobb, . (2017). Samarbete mellan kund och företagshälsovård. Mekanismer av betydelse för förebyggande arbetsmiljöarbete, Doktorsavhandling, . Sibbmark, K. och Chirico, G. (2008). Kartläggning av åtgärder inom Sjukvårdsmiljarden, Rapport 2008:29, nads- och utbildningspolitisk utvärdering. (1996). Primärvårdsuppföljningen, 1996:2. (2002). Vad får vi för pengarna i vård och omsorg? (2003a). Sjukskrivningstider efter hjärtinfarkt eller bröstcancer – finns det någon skillnad?, vid . (2003b). Stressrelaterad psykisk ohälsa. (2004). Sjukskrivningsprocessen i primärvården. Återföring av tillsynsbesök . (2005a). Sjukskrivningsprocessen hos privatläkare inom specialiteterna allmänmedicin, ortopedi och psykiatri. Åter- föring av tillsynsbesök . (2005b). Sjukskrivningsprocessen i företagshälso- vården. Återföring av tillsynsbesök . (2010). uppföljning och bedömning av landstingens insatser inom ramen för rehabiliteringsgarantin. (2011). Utveckling och kvalitetsutveckling av för- säkringsmedicinskt beslutsstöd. (2012a). Vårdgaranti och kömiljard. Uppföljning 2009–2011. (2012b). Övergripande principer för sjukskrivning, tillgängliga via . (2013). Nationell utvärdering – vård och insatser vid depression, ångest och schizofreni. (2014). Vårdgaranti och kömiljard. (2016a). Nationella planeringsstödet 2016. Tillgång och efterfrågan på vissa personalgrupper inom hälso- och sjukvård samt tandvård. (2016b). Uppdatering av sjukskrivningsrekommen- dationer för psykiska sjukdomar i det försäkringsmedicinska beslutsstödet. (2017a). Nationella riktlinjer för vård vid depression och ångestsyndrom. Stöd för styrning och ledning. (2017b). Svensk version av International Statistical Classification of Diseases and Related Health Problems, Tenth Revision (ICD-10). (2017c). Utvecklingen av psykisk ohälsa bland barn och unga vuxna. (2018), Försäkringsmedicinskt beslutsstöd, roi.socialstyrelsen.se/fmb. och (2015). Landstingens arbete med sjukskrivningsfrågan. Kartläggning och analys. och (2017). Sjukskrivning- smönster och praxis. Skillnader i vårdens arbete, rapportering av uppdrag för ökad kunskap om sjukskrivningspraxis del 2 och 3, , dnr 23320/2016-1, Försäkrings- kassans dnr . Spasova, S., Bouget, D. och Vanhercke, B. (2016). Sick-pay and sickness benefit schemes in Union. Background report for ’s on sickness benefits. , 17 October 2016, Europeiska unionen. , SBU (2003). skrivning – orsaker, konsekvenser och praxis. En systematisk litteraturöversikt. , SBU (2010). Rehabilitering vid långvarig smärta. En systematisk litteratur- översikt, nr 198. , SBU (2012). Imple- menteringsstöd för psykiatrisk evidens i primärvården. En systema- tisk litteraturgenomsikt. social utvärdering, SBU (2015). Arbetsmiljöns betydelse för hjärt-kärlsjukdom. En systematisk litteraturöversikt. social utvärdering, SBU (2016). Arbetsmiljöns betydelse för artrosbesvär. En systematisk översikt och utvärdering av medicinska, sociala och etiska aspekter, SBU utvärderar, Rapport 253/2016. social utvärdering, SBU (2018). Arbetsmiljöns betydelse för fibromyalgi, svar från SBU:s Upplysningstjänst, . , SCB (2018a). Konjunkturstatistik över sjuklöner (KSju), tillgänglig via . , SCB (2018b). Konjunkturstatistik över sjuklöner (KSju), . , SCB (2018c). På tal om kvinnor och män. Statskontoret (2000a). Sjukskrivning i väntan på vård. Rapport från Statskontoret, Kommun- och välfärdsenheten, bilaga 9 till SOU 2000:121, s. 459–502. Statskontoret (2000b). Sjukvårdens konsekvens för sjukförsäkringen. Rapport från statskontoret, Kommun- och välfärdsenheten, bilaga 4 till SOU 2000:72, s. 201–246. Statskontoret (2014). Överenskommelser som styrmedel. (2016). Ökad arbetsförmåga med modell med rehabiliteringskoordinator. (2017a). Dags att förbättra uppföljningen av psykisk ohälsa i primärvården. Beskrivning av nuvarande vård i via registerdata och analys av tänkbara uppföljningsindikatorer. (2017b). Lägre sjukskrivning med rehab- koordinator. Utvärdering av rehabkoordinator för patienter med långvarig smärta och/eller lätt medelsvår psykisk ohälsa i . (2017c). Vårdval – vad vet vi om dess effekter? (2018). Vägledning för ledning och styrning av försäkringsmedicinsk kompetensutveckling. , U., , C., , I., , U., Mellegård, M., , J. och Diderchensen, F. (1999). Utvärdering av Dagmarsatsningen i åren 1991–1998, . Strazman, K. (2018). The physician and the sickness certification, doktorsavhandling, . (1999). Normgivningsmakten enligt regeringsform, tredje uppl., Juristförlaget i . (red.) (2012). Att göra effektutvärderingar. (2012). Socialförsäkring i förändring. Sjuklöne- perioden – bakgrund, införande och erfarenheter. (2015). Socialförsäkring i förändring. Företagens erfarenheter av sjukförsäkringen och sjukfrånvarons utveckling. Företagshälsor (2017). Jobbhälsobarometern, 2017:1. Kommuner och Landsting, SKL (2010). Jämställda Sjuk- skrivningar. för kvalitetssäkrad sjukskrivningsprocess. Kommuner och Landsting, SKL (2015a). Hälso- och sjukvårdens funktion för koordinering i sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocessen. Kommuner och Landsting, SKL (2015b). Rehabili- teringsgarantin 2014. Erfarenheter och resultat. Kommuner och Landsting, SKL (2015c). E-tjänsten Stöd och behandling. Kommuner och Landsting, SKL (2016). för koordinering av sjukskrivning och rehabilitering för hälso- och sjukvården. Kommuner och Landsting, SKL (2017a). Ekonomi- rapporten, . Om kommunernas och landstingens ekonomi. Kommuner och Landsting, SKL (2017b). Insatser för psykisk ohälsa och smärta. Jämförelse av resultat: rehabiliteringsgarantin 2015 och överenskommelsen 2016. Kommuner och Landsting, SKL (2017c). Sjukfrånvaro i kommuner och landsting. Vad är problemet? Kommuner och Landsting, SKL (2017d). Stöd för rätt sjuk- skrivning. Kommuner och Landsting, SKL (2017e). Uppföljning av stöd och behandlingsplattformen. Baserad på intervjuer genomförda –. Kommuner och Landsting, SKL (2018a). Hemställan om författningsändring avseende hantering av vissa intyg i hälso- och sjukvård m.m., , dnr 18/02334. Kommuner och Landsting, SKL (2018b). Ledning och styrning av landstings/regioners försäkringsmedicinska uppdrag, internt diskussionsunderlag. Kommuner och Landsting, SKL (2018c). Nationellt programområde för rehabilitering, habilitering och försäk- ringsmedicin. Uppdrag och ledamöter, dnr 17/02688. Kommuner och Landsting, SKL (2018d). Ekonomi- och verksamhetsstatistik för kommuner och landsting, /ekonomi- juridikstatistik/statistik/ekonomiochverksamhetsstatistik.270.html. Kommuner och Landsting, SKL (2018e). Underlag till Sjukvårdsdelegationen. Finansiell samordning mellan hälso- och sjukvård och sjukförsäkring, , ärendenr 17/04053. (2003). Sjukvården och de sjukskrivna – kan pengarna användas bättre? (2015). Stabil läkarbemanning är avgörande för kontinuitet och vårdkvalité i primärvården. Analys av sambandet mellan stabiliteten i vårdcentralernas läkarbemanning och den patientupplevda kvaliteten. (2016a). Läkares arbete med sjukskrivnings- ärenden – en policy från . (2016b). Idén om förenklade sjukintyg får inte haverera för att information och utbildning brister, , tillgänglig via . , och , K. (2004). Gatekeepers in the sickness insurance: a systematic review of the literature on practices of social insurance officials, Health and Social Care in the Community, vol. 13, nr 3, s. 211–223. , , , , , C. och , K. (2009). Läkares arbete med sjukskrivningar i . Resultat från två enkäter. Rapport 2009, och . , , , J. och , I. (1997). Dagmarmedlen – har de använts rätt?, , vol. 94, nr 13, s. 1163–1164. TCO (2018). TCO:s Sjukförsäkringspolitiska program. Morgondagens sjukförsäkring – standardtrygghet och omställning, antaget av . Twenge, J. (2017). Why Todays Super-Connected Kids Are Growing Up Less Rebellious, , Less Happy – and Completely Unprepared for Adulthood, Atria Books. Unionen (2015). Företagshälsovården – hur den fungerar och hur den kan bli bättre. Uppdrag Psykisk hälsa, SKL (2017a). Helhet, hållbarhet och resultat. En guide för sociala investeringar. Uppdrag Psykisk hälsa, SKL (2017b). Socialt utfallskontrakt för att minska sjukfrånvaro. Vårdanalys (2013). Statens styrning av vården och omsorgen med prestationsbaserad ersättning, Rapport 2013:8. Vårdanalys (2017). En primär angelägenhet. Kunskapsunderlag för en stärkt primärvård med patienten i centrum, Rapport 2017:3. Vårdanalys (2018). Ett kunskapsunderlag för en stärkt försörjning av läkarkompetens i första linjens vård, Rapport 2018:5. (2013). Nationell utvärdering av koordineringsfunktionen inom sjukskrivnings- och rehabiliteringsområdet. (2016). Upprop för ett friskare 2014–2016. , G. och , K. (2006). Is work good for your health and well-being? (2008). The Global Burden of Disease: , P., , A. C., , B., , G., , och , G. (2013). Most common diseases diagnosed in primary care in , , in 2011, Family Practice, vol. 30, nr 5, s. 506–513. , M., , , , Å., , M., , A. och , P. (2010). Stress som orsak till psykisk ohälsa, , vol. 107, nr 19–20, s. 1307–1310. Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, SÖ 1952:35. Europeiska konventionen om självstyrelse, SÖ 1989:34. Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, EUT C 202, , s. 389–405 (Celex 12016P/TXT). Fördraget om Europeiska unionen, EUT C 202, , s. 13–45 (Celex 12016M/TXT). Fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, EUT C 202, , s. 47–199 (Celex 12016E/TXT). beslut , kommun mot , nr 52559/99. European Court of Human Rights (2017). Practical Guide on Admissibility Criteria, fjärde uppl., uppdaterad . Finansiell samordning mellan hälso- och sjukvård och sjukförsäkring En särskild utredare ska se över förutsättningarna för finansiell sam- ordning mellan sjukförsäkringen och hälso- och sjukvården. I upp- draget ingår att lämna förslag till hur en sådan finansiell samordning skulle kunna utformas. Den finansiella samordningen bör kunna om- fatta hela landet. Utredaren ska utreda och lämna förslag på –hur omfattande den finansiella samordningen bör vara, –hur den finansiella samordningen bör regleras mellan sjukvårds- huvudmännen och staten, –hur det ekonomiska resultatet bör beräknas och kostnadsansvaret regleras mellan sjukvårdshuvudmännen och staten, –hur en rättslig reglering bör utformas. Det är angeläget att företrädare för sjukvårdshuvudmännen och för dem som arbetar inom hälso- och sjukvården ges goda möjligheter att lämna synpunkter och få information om utredarens arbete. Uppdraget ska redovisas . Den svenska sjukfrånvaron har varierat kraftigt . har sjukfrånvaron ökat med . Det av fastställda målet om en låg och stabil sjukfrånvaro är därmed inte uppfyllt. För att bryta uppgången i sjukfrånvaron och utjämna skillnaderna i sjukfrånvaro mellan kvinnor och män beslutade regeringen om ett brett åtgärdsprogram för ökad hälsa och minskad sjukfrånvaro. Insatser har vidtagits inom sju prioriterade områden för att öka hälsan i samhället, bryta den negativa utveck- lingen och stabilisera sjukfrånvaron. Ibudgetpropositionen (prop. 2016/17:1, utgiftsom- råde 10) konstaterar regeringen att ökningen av sjukfrånvaron har bromsats upp, men bedömer att åtgärdsprogrammet behöver utvecklas vidare för att nå en stabil och låg sjukfrånvaro. Regeringen anger att hälso- och sjukvårdens roll i sjukskrivningsprocessen kommer att vara ett prioriterat utvecklingsområde i det fortsatta arbetet med att nå en stabil och låg sjukfrånvaro. En av de aviserade insatserna är att regeringen anser att möjligheterna till finansiell samordning mellan sjukförsäkringen och hälso- och sjukvården bör övervägas i syfte att ytterligare stärka sjukskrivningsprocessen och förbättra stödet till sjukskrivna. Olika huvudmän för hälso- och sjukvård och sjukförsäkring Hälso- och sjukvården har en central roll i sjukskrivningsprocessen. Läkarens medicinska bedömning är ett viktigt underlag för För- säkringskassans bedömning av arbetsförmåga och rätt till ersättning från sjukförsäkringen. Hälso- och sjukvården är den aktör som tidigt får kännedom om patientens situation, ibland redan före det att en sjukskrivning blir aktuell. En tidig bedömning av behovet av sjuk- skrivning som en del av god individbaserad och personcentrerad vård och behandling kan bidra till att förebygga sjukskrivning.