sou · H6B323 · 2018-03-28 00:00:00 — Den jämnaste könsfördelningen finns inom ordområdet, med en svag övervikt för kvinnor. Även om det totalt sett finns ungefär lika många kvinnor som män som är yrkesverksamma konstnärer så är en del av förutsätt- ningarna att verka som konstnär olika för kvinnor och män, vilket kan speglas i viljan eller förmågan att bilda familj. Enligt en rapport från är av de kvinnliga konstnärerna barnlösa.5 Motsvarande siffra i den kvinnliga befolk- ningen i övrigt är . En förklaring till detta förhållande kan vara att konstnärligt arbete ger otrygga inkomst- och arbetsmarknadsförhållanden, obekväma arbetstider och krav på omfattande tidsinvesteringar. Konstnärligt yrkesverksamma män är däremot i mindre utsträckning barnlösa än män i befolkningen i övrigt. I konstnärsgruppen har av männen inga barn och i den manliga befolkningen i övrigt är siffran . Rapporten visar också att bland de konstnärligt verksamma är en större andel av männen gifta, registrerad partner eller sambo än vad kvinnorna är. Det är också vanligare bland konstnärligt verksamma män att vara gift, partner eller sambo, än vad det är för män i befolkningen i övrigt. Att vara gift, ha en partner eller sambo kan skapa ekonomiska förutsättningar för att vara konstnär och här är alltså förutsättningarna olika för kvinnor och män. Jag fick tips om att gå med i olika skådespelar- och kulturmaillistor, kulturella grupper på sociala medier med mera, skapa eget nätverk, jobba och kämpa dubbelt så hårt, ta egna initiativ som steg till att bygga ett ”svenskt” CV. Tipsen jag fick gav mig en så kallad reality- 4Konstnärsnämnden (2009). Konstnärers inkomster – en statistisk undersökning av SCB inom alla konstområden –2005. 5Konstnärsnämnden/, (2010). Konstnärernas inkomster ur ett jämställdhets- perspektiv - Ekonomi, arbete och familjeliv. check, då jag insåg att för en icke svensk-modersmålstalande skåde- spelare var villkoren hårdare. Språkkravet skapar distans som gör att erfarenheten som nyanländ blir svår.6 Kudzai Chimbaira, skådespelare och regissör Begreppet mångfald rymmer den mer övergripande frågan om mångfalden av konstnärliga uttryck, tillgänglighet och utbud, men också vikten av att alla ska kunna ta del av och bidra till kulturens utveckling oavsett ålder, funktionsnedsättning, bostadsort, kön, etnicitet eller sexuell läggning. saknas statistiskt underlag om representationen av sexuell läggning och funktionsnedsättning inom konstnärsgruppen. Följande avsnitt behandlar den etniska mångfalden med stöd av inkomstundersökning. När frågan om etnisk mångfald kommit upp vid utredningens dialoger är ett vanligt förhållningssätt att frågan är viktig, att vissa åtgärder genomförs för att få en större mångfald, men att det fort- farande återstår mycket att förbättra. Vid dialogerna bekräftas svå- righeterna för konstnärer med utländsk bakgrund att vara yrkes- verksamma på samma villkor som andra konstnärer, då de inte har tillgång till samma resurser och nätverk. I tabell 7.4 redovisas hur stor andel av konstnärsgruppen respektive befolkningen i sin helhet som har utländsk bakgrund.7 Inkomstundersökningen 2014, tabell 12 och 13. 6Krönika: Hur är det att vara konstnär i ett nytt land? 7Enligt , , definieras personer med utländsk bakgrund som utrikes födda eller inrikes födda med två utrikes födda föräldrar. Av tabellen framgår att av den svenska befolkningen är utrikes födda eller har två utrikes födda föräldrar, medan mot- svarande andel i konstnärsgruppen är . Enligt Inkomstundersökningen 2014 är andelen konstnärer med utländsk bakgrund störst i åldersgruppen 30–. Av dem hade utländsk bakgrund. Andelen konstnärer med ut- ländsk bakgrund var minst i åldersgruppen 20–, vilket kan tolkas som att det finns en lång etableringstid för konstnärer i . Jämför man bland konstformerna är andelen med utländsk bak- grund störst bland dansare, , medan t.ex. inom musik- och teaterområdet har vardera utländsk bakgrund. När konstnärerna delas in efter födelseland ser fördelningen i stort sett ut som 2004. Vägen till ett konstnärligt yrke utgår i många fall från ett stort in- tresse för ett konstnärligt område redan i den obligatoriska skolan som sedan kan utvecklas i gymnasieskolan, i de eftergymnasiala och förberedande skolorna och i de konstnärliga högskolorna. I detta avsnitt redovisas de steg som kan tas mot ett yrke som konstnär och de olika slags utbildningsvägar som finns. 7.3.1Grundskolan och den kommunala är viktig för att alla barn och ungdomar ska kunna ta del av och lära känna olika konstnärliga uttryck och få en för- ståelse för konst i bred bemärkelse. Antalet timmar i de estetiska ämnena i , bild, musik och slöjd, har länge varit och grundskoleelever har tillgång till dessa ämnena i samma utsträckning som grundskoleelever för sedan.8 Enligt en analys från visar flickor och elever som har föräldrar med minst eftergymnasial utbildning ett större intresse och engagemang för ämnena bild och musik än pojkar 8 Jämför skollagen (1985:1100) med skollagen (2010:800) där antal timmar är oförändrade. och elever som har föräldrar med lägre utbildningsnivå. De två förstnämnda grupperna är också mer aktiva i bild- och musikrelaterade aktiviteter än andra elever.9 Musikverkstad med elever i årskurs två på Foto: /Flickr10. Den kommunala är ett mycket viktigt komplement till den vanliga skolan och drygt 200 000 barn deltar i dess ämneskurser.11 Kurserna är öppna från att barnet börjar i till och med i gymnasieskolan.12 Vissa kurser är öppna även för barn i förskolan. Verksamheten är i huvudsak finansierad och styrd utifrån kommunala ambitioner och förutsättningar. I princip samtliga kommuner har deltagaravgifter av varierande storlek. Endast ett fåtal kommuner tar inte ut någon avgift. I de kommuner där man prövat att sänka avgiften eller ta bort den helt har ansökningar från områden med låga inkomster ökat avsevärt.13 Det finns dock fortfarande 9Skolverket (2015). Bild, musik och slöjd i . 10https://flic.kr/p/RZF4JV 11Det kan jämföras med att 1 024 000 barn går i och cirka 344 000 ungdomar går i gymnasieskolan. 12I vissa kommuner är öppen för deltagare upp till . 13Nyhetsnotis på webbplats . kommuner som saknar en kulturskola. En aktuell statlig utredning visar att verksamheten i huvudsak når barn med högutbildade för- äldrar, att kvaliteten är skiftande, att det kan finnas omfattande köer och att bristen på lärare hotar verksamheten på lång sikt.14 Det har vidtagits en rad åtgärder för att stödja en jämlik utveck- ling av som gör den mer tillgänglig och jämlik. Ett infört statligt bidrag om fördelas av Kulturrådet.15 har med anledning av budget- propositionen beslutat att tillföra för att inrätta ett nationellt kulturskolecentrum. Centret ska ha i uppdrag att samordna och stödja den kommunala . I uppdraget ska också ingå att fördela statliga bidrag, ansvara för statistik, följa och sprida forskning samt identifiera utbildnings- och utvecklingsbehov.16 Regeringen har i budgetpropositionen 2018 tagit initiativ till en permanent satsning på ett s.k. kulturskolekliv för att förbättra förutsättningarna att rekrytera lärare till den kommunala kultur- skolan. För satsningen tillförs , och fr.o.m. 2019.17 Som en del i det arbetet har regeringen beslutat om ett gemensamt uppdrag till Universi- tets- och högskolerådet och att tillsammans kartlägga behovet av högskoleutbildning med relevans för den kommunala kulturskolan.18 Vidare kommer ett antal lärosäten väljas ut för satsningen på utbildning för lärare och pedagoger till men också för vidareutbildning av lärare och pedagoger som redan arbetar i . Förutom finns även andra aktörer som arbetar med barn och unga i skolan. Ett exempel är Stiftelsen som verkar i , och i samt i . verksamhet avser att stötta lärare med program som ska locka eleverna, oavsett kunskaps- nivå, att erövra det skrivna ordet. Programmen vänder sig främst till En inkluderande kulturskola på egen grund, (SOU 2016:69). 15Förordningen (2015:998) om statsbidrag till kommuner som bedriver musik- och kultur- skoleverksamhet. 16Budgetpropositionen 2018 (prop. 2017/18:1, utg. omr. 16), s. 34. 18Utbildningsdepartementet (U2018/00410/UH). elever i årskurs 2–5, är förankrade i läroplanen och syftar till att verka som ett ämnesövergripande stöd för lärare. Alla nationella program i gymnasieskolan innehöll kärnämnet este- tisk verksamhet före gymnasiereformen 2011. är este- tiska ämnen inte längre obligatoriska på gymnasieskolans alla na- program. En viktig möjlighet till ett möte med konst och skapande föll därmed bort för en betydande andel av gymnasieelever. Enligt aktörer som utredningen träffat är det be- kymmersamt att de estetiska ämnena generellt fått en svagare ställning i grund- och gymnasieskolan, eftersom de är viktiga förmedlare av kunskap i konstnärliga ämnen och i förlängningen ger förutsättningar för en bredare rekrytering till de konstnärliga högskolorna och det konstnärliga yrket. I regeringsförklaringen aviserar regeringen att ett estetiskt ämne återigen ska ingå i alla nationella program i gym- nasieskolan. I en promemoria från före- slås att denna förändring ska gälla . Promemorian har remissbehandlats och ärendet bereds i Regeringskansliet.19 Den slutgiltiga behandlingen av frågan är klar först efter avlämnandet av detta betänkande. Den tillgång som gymnasielever har till de konst- närliga ämnena är framför allt de ämnen som finns i det estetiska programmet. var 343 900 elever inskrivna i gymnasie- skolan. Hur många av dessa som väljer att gå det estetiska pro- grammet, vilken utbildningsnivå deras föräldrar har samt hur många av eleverna som har utländsk bakgrund framgår av tabell 7.5.20 Ökade möjligheter till grundläggande behörighet på yrkesprogram och ett estetiskt ämne i alla nationella program (U2017/03537/GV). Frågan redovisas även i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1, utg. omr. 20Statistiskt underlag från . Tabellen visar att det är i genomsnitt av eleverna som har en utländsk bakgrund och har föräldrar med hög utbildning. Andelen elever med utländsk bakgrund har dock ökat . har andelen med högutbildade föräldrar också ökat. Fördelningen mellan kvinnor och män ligger stabilt på 65/. Värt att notera är att det har skett en fördubbling av antalet elever . Beroende på hur man definierar estetiska ämnen finns det också estetiska ämnen på flera yrkesprogram, särskilt på hantverkspro- grammet. Yrkesdansarutbildningen är dessutom ett tydligt estetiskt program. Som avvikelser finns också särskilda varianter inom det estetiska området vilka godkänns av . Dessutom finns estetiska spetsutbildningar och det förekommer också att elever på andra program läser estetiska ämnen. Sådana finns bl.a. inom pro- gramfördjupningen på några program. Programfördjupningen är en lista på kurser som tar fram för varje program. Kurserna på listan ska ligga inom ramen för programmens examensmål och syftar till att bredda och fördjupa programmens karaktär. Estetiska ämnen finns bl.a. på listan för humanistiska programmet och teknikprogrammet. Huvudmannen väljer kurser från listan. Elever på nationella program ska också erbjudas minst ett estetiskt ämne inom individuellt val. 7.3.3De eftergymnasiala och förberedande skolorna Konkurrensen för att komma in på de konstnärliga högskolorna är stor och utan studier på en förberedande skola är det svårt att bli antagen. Det finns olika vägar för den blivande konstnären vid val av förberedande skola. Det finns ett 50-tal anordnare av eftergymnasiala eller högskoleförberedande konst- och kulturutbildningar. De som är längre (20 veckor−3 år) berättigar till studiemedel och är avgifts- belagda. De utbildningar som är kortare (1 dag−30 veckor) är ofta koncentrerade på att ge fördjupning inom ett specifikt område, berättigar inte till studiemedel och är avgiftsbelagda. Avgifterna till kurserna varierar från för en kortare kurs för en längre kurs. gick knappt 3 000 elever vid en konst- och kulturutbildning.21 Den blivande konstnären kan också välja att gå en förberedande utbildning på en folkhögskola. finns 154 folkhögskolor, varav en majoritet har anknytning till någon av landets folkrörelser. Ut- över de nationella folkrörelsedrivna folkhögskolorna finns även självstyrande samt lokalt eller regionalt föreningsdrivna folkhög- skolor. En bred kursverksamhet bedrivs av folkhögskolorna på olika nivåer, med både korta och långa kurser. De långa kurserna finns att tillgå som både allmän och särskild kurs. Inom allmän kurs erbjuds folkhögskolans deltagare komplettering av grundskole- och gymnasieutbildning, medan särskild kurs erbjuds inom specialom- råden, bland annat inom konstnärliga ämnen såsom litteratur, konst och musik. De allra flesta deltagare vid en folkhögskola deltar i kulturverksamhet som en del av sina studier oavsett kurs. Folkhögskolorna bedriver även vissa yrkesutbildningar, exempelvis till journalist, dramapedagog och kantor. Folkhögskolorna är öppna för alla vuxna, och har en nedre åldersgräns för sina allmänna kurser. Undervisningen på folkhögskolorna är kostnads- fri, och statligt studiestöd kan sökas för att ta del av undervisning- en.22 gick cirka 5 500 elever en estetisk utbildning vid en folkhögskola. 21Av dessa gick 1 300 på högskoleförberedande utbildningar, 400 på yrkesinriktade utbild- ningar och 1 300 på utbildningar inom kulturarvsområdet enligt Myndigheten för yrkes- högskolan. Vid utredningens dialoger har det framhållits att det kan ge en fördel för dem som kan finansiera kostnaderna för sin förbere- dande utbildning framför dem som inte har råd. Även studie- medlens betydelse har uppmärksammats i utredningens dialoger. på en förberedande skola måste eleven oftast ta stu- dielån för att finansiera studieavgifter och uppehälle. Eftersom det bara går att få studiemedel i motsvarande på eftergymnasial nivå kan det vara svårt att vara berättigad till studiemedel för att fullfölja högskoleutbildning på masternivå då studenten redan har studier med studiemedel bakom sig. Som beskrivs i avsnitt 4.4.2 har sammantaget 15 universitet och högskolor tillstånd att ge utbildning som leder till en konstnärlig examen. Samtliga har ett mycket begränsat antal utbildningsplatser och i regel många sökande. Antagningen sker genom lokal an- tagning med konstnärligt antagningsprov. Utbudet av konstnärliga utbildningar eller program på olika ni- våer och studentantalet på dessa har ökat under de senaste decenni- erna. Program med inriktning mot konstnärlig examen (i fortsätt- ningen konstnärliga program) hade 1994 drygt 1 800 helårsstu- denter. hade detta antal ökat till cirka 3 100 helårsstu- denter eller . Hälften av dessa helårsstudenter fanns 2013 vid de fyra konstnärliga högskolorna i Stockholm.23 genomfördes en större reform av den svenska utbildnings- och examensstrukturen i form av ändringar i bl.a. hög- skolelagen och högskoleförordningen med anledning av förslagen i propositionen Ny värld – ny högskola.24 Förändringarna innebär bl.a. en indelning av den högre utbildningen i tre nivåer – grund- nivå, avancerad nivå och forskarnivå – och en revidering av exa- mensbeskrivningarna där generella examina fick mer utförliga be- skrivningar . En ytterligare del i reformen var införandet av särskilda konstnärliga examina på grundnivå och avancerad nivå: konstnärlig högskoleexamen om 120 högskolepoäng, konstnärlig 2004/05:162, bet. 2005/06:UbU3, rskr. 2005/06:160, bet. 2005/06:UbU15, rskr. 2005/06:214. kandidatexamen om 180 högskolepoäng, konstnärlig magisterexa- men om 60 högskolepoäng och konstnärlig masterexamen om 120 högskolepoäng. Examina på forskarnivå delas in i licentiatexamen och doktors- examen. Konstnärlig licentiatexamen och konstnärlig doktorsexamen infördes 2010.25 För att få utfärda examina på forskarnivå krävs för såväl universitet som högskolor ett tillstånd från Universitets- kanslersämbetet. har fyra universitet och högskolor tillstånd att utfärda konstnärlig doktorsexamen: , Högsko- lan i (inom området textil och mode), samt konstnärliga högskola (inom området konstnärliga prak- tiker). har åtta konstnärliga licentiatexamina och 27 konstnärliga doktorsexamina utfärdats sedan denna möjlighet infördes.26 Det finns också doktorander med konstnärlig bakgrund som inte får en konstnärlig doktorsexamen utan en generell dok- torsexamen. Exempelvis får vissa av doktorander en gene- rell examen genom Kungl. Den konstnärliga fakulteten vid genom- förde 2016 en enkätundersökning bland dem som läst en konstnär- lig utbildning vid mellan 2010 och 2015.27 Liknande alumnundersökningar har gjorts av den konstnärliga fa- kulteten vid 2010 och vid Kungl. Konsthögsko- lan 2012.28 En majoritet av alumnerna i de olika undersökningarna var överlag nöjda med sin utbildning och de ansåg som regel att den haft stor betydelse för deras konstnärliga utveckling, vilket också bekräftas av de aktörer inom utbildningsväsendet som utredningen har träffat. Enligt håller de konstnär- liga högskoleutbildningarna en hög kvalitet. Utbildningarna ifråga- sätts ibland utifrån vilken nytta de bidrar med, men de aktörer som utredningen träffat menar att det är bättre att tala om vilken bety- delse professionella konstnärer har för samhället. Den uppfattning som kommit fram vid flera av utredningens dialoger är att det inte utbildas för många konstnärer i . 25Stockholms konstnärliga högskola fick examensrätt på forskarnivå 2016. 26Universitetskanslersämbetets (UKÄ) årsrapport . 27Konstnärliga fakulteten vid omfattar Akademin , högskolan för design och konsthantverk (HDK) samt högskolan för scen och musik. 28Konstnärliga fakulteten vid omfattar , och . De är alla placerade i . leområdet är överlag en dynamisk sektor där man kan se att studentantalet växer, antalet utbildningar ökar i antal och bredd, och där det finns ett utbrett nytänkande som bl.a. har lett till att den konstnärliga forskningen har haft en positiv utveckling. Vid anslagsberäkningen för universitet och högskolor används en modell med ersättningsbelopp per student inom olika utbild- ningar. De olika ersättningsnivåerna ska spegla vilka kostnaderna är för att bedriva en utbildning inom respektive område.29 Modellen omfattar totalt sexton utbildningsområden, varav sju avser dans, design, konst, media, musik, teater och opera. Dessa och yt- terligare fyra utbildningsområden avseende 2018 redovisas i tabell 7.6. Ersättningen utgår per helårsstudent och per helårsprestation. Budgetpropositionen 2018 (prop. 2017/18:1, utg.omr. 16), s. 242. De konstnärliga utbildningarna har de högsta ersättningarna, både vad avser helårsstudenter och helårsprestationer. Högsta ersätt- ningarna utgår för utbildningarna inom opera och media. Bland de olika konstformerna är ersättningen lägst för musik. 29 Modellen beskrivs i betänkandet Högskolans styrning – en utvärdering (SOU 2000:82), s. 107–114. av tabellen ersätts utbildningarna inom t.ex. det humanistiska och samhällsvetenskapliga området med betydligt lägre belopp. En bestämmelse i högskolelagen som infördes innebär att högskolorna aktivt ska främja och bredda rekryteringen till hög- skolan.30 Utöver högskolornas uppdrag har även Universitets- och högskolerådet i uppdrag att främja breddad rekrytering till högsko- lan och arbetar med främjandeuppdraget bl.a. genom att stödja lärosäten i deras arbete med breddad rekrytering. Universitet- och högskolerådet konstaterar 2016 i sin kartläggning av högskolornas rekrytering att konstnärliga högskoleutbildningar hör till de mest snedrykterande när det gäller socioekonomisk bakgrund.31 De konstnärliga högskolorna har arbetat aktivt med frågan om sned- rekryteringen . Frågan är komplex och olika aspekter påverkar utfallet av rekryteringen. Högskolorna själva anger svårig- heter att nå nya grupper av sökande. För att minska snedrekryte- ringen diskuteras också alternativa antagningsmodeller och vissa av lärosätena anordnar också förberedande projekt.32 Som ett exempel deltog –2017 i Nyhets- byrån, ett projekt där ungdomar 15–från och andra Stockholmsförorter drev en fristående nyhetsredaktion. Satsningen gjordes i samarbete med , medier och kom- munikation (JMK) vid , Streetgäris och med stöd av Allmänna Arvsfonden. konst- närliga högskola anger i sin årsrapport att för en faktisk, genomgripande och långsiktigt hållbar inkludering krävs ett medvetet arbete på alla plan i verksamheten. Det handlar t.ex. om en breddad rekrytering när det gäller såväl lärare som övrig personal, en kritisk genomlysning av vilka normerande blickar som påverkar och utgör innehållet i kurser och utbildningar samt återkommande påminnelser om att en aktiv medveten inkludering finns med i olika former av uppföljningar av verksamheten. En omständighet som kan påverka mångfalden på svenska uni- versitet och högskolor är att infördes anmälnings- och studieavgifter för studenter från länder utanför EU/EES och 301 kap. 5 § högskolelagen (2001:1263). 312015 fick Universitet- och högskolerådet uppdrag från regeringen att kartlägga och analysera lärosätenas arbete med breddad rekrytering och breddat deltagande som 2016 resulterade i rapporten excellens uppnås i homogena studentgrupper? , så kallat tredje land, som inte deltar i utbytesprogram. För studieavgifterna gäller att den studieavgiftsfinansierade verksam- heten ska bära sina kostnader, alltså ha full kostnadstäckning. Läro- sätena beslutar själva om storleken på avgifterna. Kravet på full kostnadstäckning innebär att avgifterna blir förhållandevis höga i ett internationellt perspektiv, i genomsnitt per läsår. För konstnärliga utbildningar kan avgifterna vara per läsår. Anmälningsavgiften är lika för alla universitet och högskolor, . Antalet studenter från tredje land minskade kraftigt på grund av de nya villkoren . var de 7 400 och hade de minskat till cirka 1 500, vilket var en nedgång med 80 procent.33 Under #metoo-uppropet som startade (se avsnitt 6.10.2) har ett flertal vittnat om övergrepp som har skett på lärosäten. Enligt ministern för högre utbildning, , är studenter på konstnärliga högskolor särskilt utsatta. Hon menar att i hela högskolesektorn finns starka beroendeställ- ningar, bland annat mellan student och lärare och mellan doktorand och handledare. De konstnärliga högskolorna har en extra dimension av riskfaktorer på grund av att lärare ofta har enskild undervisning med eleverna, mycket verksamhet på kvällstid och ett omfattande bruk av tillfälliga gästlärare, som ofta inte ingår i skolornas arbete med värdegrund och arbetsmiljöfrågor. Hon framhåller också att risken för trakasserier inom de konstnärliga sektorerna inte för- svinner efter examen utan att maktberoendena hög grad kvarstår när studenterna kommer ut i yrkeslivet eftersom det råder väldigt hög konkurrens i dessa branscher. Det är svårt att få anställningar och ofta är man i beroendeställning även i arbetslivet.34 Regeringen har gett i uppdrag till Universitets- och högskolerådet att samlat synliggöra universitets och högskolors arbete med att mot- verka sexuella trakasserier. I regleringsbrevet till universitet och högskolor ombeds lärosätena att synliggöra sitt arbete. 34Större risk för sexuella trakasserier på konstnärliga högskolor, artikel i den Trappsteget mellan utbildning och det professionella livet som dansare är väldigt högt och att få jobb direkt är absolut inget man kan ta för gi- vet. Det är så många faktorer som spelar in: tillgången på jobb, vara rätt för det som är i ropet just , hitta sitt rörelsespråk, ens egen skicklighet och individualitet – inte minst utseende, personlighet och dansteknik, när och var man befinner sig. Att vara på rätt plats vid rätt tillfälle är fundamentalt.35 Efter utbildningen är konstnären redo att arbeta som yrkesverksam konstnär. Detta innebär att konstnären lämnar utbildningen med sin fasta struktur i form av terminer och kurser och i stället står inför en rad ställningstaganden som vart och ett kan ha stor bety- delse för konstnärens fortsatta väg. Vid de dialoger utredningen haft har delvis olika bilder lämnats.