sou · H6B386 · 2018-12-20 00:00:00 — Mot den bakgrunden skulle det även när det gäller startbesked för s.k. attefallsåtgärder vara missvisande att i PBL ange att ett sådant startbesked får verkställas ”även om det inte har fått laga kraft”. Frågan om verkställbarhet av startbesked för anmälningspliktiga åtgärder har koppling till ett förslag från har haft regeringens uppdrag att bl.a. genomföra en bred analys av frågan om domstolsprövning av s.k. attefallsåtgärder (se avsnitt 2.4). I , utvändiga ändringar och anmälan (2018:17) finns förslag om att Vårt förslag om reglering av verkställbarhet –i startbesked för sådana åtgärder som undantagits från kraven på bygglov enligt 9 kap. 4 a–4 c §§ PBL ska pröva att kraven om hänsyn till allmänna och enskilda intressen i 2 kap. PBL är uppfyllda –nuvarande begränsning av rätten att överklaga startbesked i 13 kap. 15 § PBL ska inte gälla startbesked för sådana åtgärder till den del de avser prövning av krav enligt 2 kap. PBL –ska kungöra startbesked för sådana åtgärder och skicka ett meddelande om kungörelsen till dem som anges i 9 kap. 41 a och 41 b §§ PBL. Utöver det anser att det i motivuttalanden till ändringarna i PBL ska anges att startbesked för attefallsåtgärder får negativ rättskraft endast i den del de avser prövning av krav om hänsyn till allmänna och enskilda intressen i 2 kap. PBL. Vårt uppdrag omfattar även denna fråga uppdrag var att genomföra en bred analys av frågan om domstolsprövning av s.k. attefallsåtgärder, medan vårt uppdrag är att se över frågan om verkställbarhet av bl.a. startbesked. Uppdragen handlar alltså om att lösa helt olika frågor. Emellertid skulle förslag, om det ledde till lagstiftning, innebära att startbesked för attefallsåtgärder skulle dels gå att överklaga, dels få laga kraft efter att överklagandetiden löpt ut, om beslutet inte överklagas. Det skulle i sin tur innebära att gällande rätt ändrades på så sätt att startbesked för sådana åtgärder inte längre fick verkställas , utan först efter laga kraft enligt huvudregeln i 35 § första stycket FL. Det ingår inte i vårt uppdrag att föreslå något som ligger inom ramen för . Vi bedömer emellertid att vårt förslag inte är beroende av att förslag genomförs. Mot den bakgrunden anser vi att det är lämpligt att föreslå ett förtydligande när det gäller verkställbarhet av startbesked för anmälningspliktiga åtgärder, inklusive startbesked för attefallsåtgärder. Vårt förslag om reglering av verkställbarhet Bestämmelsen finns i 10 kap. 3 a § andra stycket PBL. 7.2.3Frågor om verkställbarhet kopplade till förslagen i rapport Bedömning: Om förslag leder till att startbesked för s.k. attefallsåtgärder får laga kraft, så bör en bestämmelse införas med innebörden att det sker på egen risk om en sådan åtgärd påbörjas innan startbeskedet har fått laga kraft. Upplysning om ”på egen risk” för det fall startbesked för s.k. attefallsåtgärder skulle få laga kraft Eftersom startbesked för s.k. attefallsåtgärder i princip aldrig får laga kraft, så vore det inte lämpligt att föreslå en bestämmelse om att ska upplysa om att det sker på egen risk om sådana åtgärder påbörjas innan startbeskedet har fått laga kraft. Som framgår av föregående avsnitt har föreslagit att startbesked för attefallsåtgärder ska få laga kraft efter att överklagandetiden passerat, om beslutet inte överklagas. Skulle förslag genomföras bör en upplysning om att byggandet sker ”på egen risk” tas in i bestämmelsen om vilka uppgifter som ska finnas med i ett startbesked (10 kap. 24 § PBL). Detta förbehåll bör i sådant fall lämpligen utformas på ett liknande sätt som den bestämmelse vi förslagit ska finnas i 9 kap. 40 § PBL (se avsnitt 7.1.5), enligt följande. 1.fastställa den kontrollplan som ska gälla för åtgärderna enligt byggherrens förslag och det som kommit fram i det tekniska samrådet eller annars i handläggningen av ärendet, med uppgift om vem eller vilka som är sakkunniga eller kontrollansvariga, Vårt förslag om reglering av verkställbarhet 2.bestämma villkor för att få påbörja åtgärderna, om sådana villkor behövs, 3.bestämma villkor och ungefärlig tidpunkt för utstakning, om utstakning behövs, 4. bestämma vilka handlingar 4. bestämma vilka handlingar som ska lämnas till nämnden som ska lämnas till nämnden inför beslut om slutbesked, och inför beslut om slutbesked, 5. ge upplysningar om krav enligt annan lagstiftning, i den enligt annan lagstiftning, i den mån sådana upplysningar behövs. mån sådana upplysningar behövs, 6. upplysa om att det sker på egen risk om åtgärder enligt 9 kap. 4 a–4 c §§ påbörjas innan start- beskedet har fått laga kraft. Ett slutbesked ska gälla Förslag: Ett slutbesked ska gälla . Vidare ska ett slutbesked få ges för en åtgärd som kräver lov eller anmälan, även om beslutet om lov eller startbeskedet inte har fått laga kraft. Ett slutbesked ska gälla Som vi har redogjort för i avsnitt 4.7, så får slutbesked verkställas eftersom sådana beslut i praktiken är att betrakta som s.k. gynnande beslut. För att det ska bli lättare att överblicka, förstå och tillämpa reglerna om verkställbarhet av beslut om lov och startbesked, bör emellertid även verkställbarhet av slutbesked regleras uttryckligen i PBL. …även om beslutet inte har fått laga kraft När det gäller verkställbarhet av beslut om lov i bemärkelsen att de blir gällande, har vi föreslagit en utformning av bestämmelsen som innebär att ett sådant beslutet gäller , även om det inte har fått laga kraft (jfr förslaget till 10 kap. 3 § första stycket PBL). Vårt förslag om reglering av verkställbarhet Eftersom ett slutbesked i princip aldrig går någon emot, har tidpunkten för när beslutet får laga kraft i sammanhanget ingen betydelse. Därför menar vi att det skulle leda tankarna fel att använda ett sådant uttryck när det gäller slutbesked. Ett slutbesked får ges för en åtgärd som kräver lov eller anmälan även om beslutet om lov eller startbeskedet inte har fått laga kraft Vi anser att det tydligt bör framgå att ett slutbesked får ges för en åtgärd som kräver lov eller anmälan, även om beslutet om lov eller startbeskedet inte har fått laga kraft. Förutom att uttryckligen reglera det som direkt framgår av bestämmelsen, bör den även bidra till att tydliggöra att ett slutbesked upphör att gälla, om det beslut om lov eller startbesked som slutbeskedet grundar sig på upphävs eller, när det gäller lovbeslut, inhiberas. Vi har tidigare argumenterat för att det inte är lämpligt att använda uttrycket ”även om det inte har fått laga kraft” i anslutning till den föreslagna bestämmelsen om när åtgärder som kräver en anmälan ska få påbörjas (avsnitt 7.2.2). Om det införs en bestämmelse med innebörden att slutbesked för lovpliktiga åtgärder får ges trots att lovbeslutet inte har fått laga kraft, skulle en sådan bestämmelse kunna leda till frågor om när ett slutbesked kan ges för en åtgärd som kräver anmälan. Startbesked för lovpliktiga och anmälningspliktiga åtgärder, med undantag för startbesked för s.k. attefallsåtgärder, får laga kraft när överklagandetiden enligt 44 § FL har löpt ut eller, om beslutet överklagas, när detta har prövats slutligt av en högre instans (se avsnitt 4.6.3). I fråga om startbesked för s.k. attefallsåtgärder gäller att möjligheten att överklaga sådana beslut är tidsmässigt obegränsad, varför de i praktiken aldrig får laga kraft. Detta gäller med undantag för om ett sådant startbesked överklagas och prövas slutligt av högre instans (se avsnitt 4.6.3). Sammantaget kan alltså startbesked, oavsett om det avser åtgärder som kräver lov eller anmälan, få laga kraft. Det leder till att ett slutbesked bör kunna ges, för en åtgärd som kräver lov eller anmälan, även om beslutet om lov eller ”startbeskedet inte har fått laga kraft”. Vidare riktar sig den föreslagna bestämmelsen i huvudsak till och syftar till att det ska var tydligt för nämnden att förutsättningarna för att ge slutbesked inte beror på om lovbeslutet eller Vårt förslag om reglering av verkställbarhet startbeskedet har fått laga kraft. Mot den bakgrunden anser vi att den föreslagna bestämmelsen även bör omfatta startbesked för anmälningspliktiga åtgärder. Bestämmelserna finns i 10 kap. 4 och 38 §§ PBL. 7.2.5Förhandsbesked går inte att verkställa Bedömning: Eftersom förhandsbesked inte går att verkställa och då det redan framgår av PBL och förarbetsuttalanden att ett förhandsbesked ska ha fått laga kraft för att kunna läggas till grund vid en bygglovsprövning, är det inte lämpligt att reglera verkställbarhet av förhandsbesked. Som vi har redogjort för i avsnitt 4.8 gör vi bedömningen att ett positivt förhandsbesked inte kan verkställas. För att ett förhandsbesked ska vara bindande, ska ansökan om bygglov göras från den dag då förhandsbeskedet vann laga kraft (9 kap. 18 § PBL). Bestämmelsen om förhandsbesked fanns redan i ÄPBL och ändrades vid ikraftträdandet av PBL bara på så sätt att förhandsbeskedet är bindande för beslutet om förhandsbesked, utan från den dag beslutet om förhandsbesked fick laga kraft.7 Av förarbetsuttalandet framgår att ett förhandsbesked ska ha fått laga kraft, för att kunna läggas till grund vid en bygglovsprövning.8 I sammanhanget kan tilläggas att om ett förhandsbesked överklagas, förhindrar detta givetvis inte den enskilde från att ansöka om bygglov för samma åtgärd. Emellertid kan i dessa fall alltså inte det överklagade förhandsbeskedet läggas till grund vid bygglovsprövningen (jfr 39 § FL).9 2009/10:170, Del 1, s. 470. 8Jfr rättskraften i tvistemåls- och brottmålsprocessen som också inträder i och med att beslutet får laga kraft (se 17 kap. 11 § första stycket och 30 kap. 9 § första stycket ). 9 Jfr prop. 2016/17:180, s. 330 f. Vårt förslag om reglering av verkställbarhet Eftersom ett positivt förhandsbesked varken kan verkställas eller läggas till grund för ett beslut om bygglov innan det har fått laga kraft, så vore det inte lämpligt att reglera verkställbarheten av denna typ av beslut i PBL. Förslag: Författningsförslagen ska träda i kraft . De nya bestämmelserna för att genomföra vårt förslag om verkställbarhet av bygg-, rivnings- och marklov samt start- och slutbesked bör, med hänsyn till den tid som kan beräknas gå åt för remissbehandling, fortsatt beredning inom och riksdagsbehandling, kunna träda i kraft tidigast . Bedömning: Det finns inget behov av övergångsbestämmelser. Vi ser inte att det finns något behov av övergångsbestämmelser. Det innebär att bestämmelserna vid ikraftträdandet blir tillämpliga i redan påbörjade ärenden. Av kommittéförordningen (1998:1474) framgår att om ett betänkande innehåller förslag till nya eller ändrade regler, ska förslagens kostnadsmässiga och andra konsekvenser anges i betänkandet (15 a §). Konsekvenserna ska anges på ett sätt som motsvarar de krav på innehållet i konsekvensutredningar som finns i 6 och 7 §§ förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning. De krav på innehåll som följer av 6 § i förordningen om konsekvensutredning vid regelgivning redovisas nedan i detta avsnitt. De krav som följer av 7 § i fråga om att redovisa konsekvenser för företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt, redovisas i avsnitt 9.4. En beskrivning av problemet och vad man vill uppnå Som angetts i direktiven (dir. 2018:62) saknades det tidsmässigt utrymme för att överväga andra sätt att reglera verkställbarhet av lovbeslut och behovet av att göra följdändringar i angränsande bestämmelser, t.ex. bestämmelserna om startbesked, villkorade lov och krav på beslutets innehåll, i det lagstiftningsärende som ledde fram till att 9 kap. 42 a § PBL infördes (prop. 2017/18:240). Problemet består således i att det kan finnas andra sätt att reglera verkställbarhet av beslut om lov som på ett bättre sätt tillgodoser behovet av effektivitet i byggprocessen som ett ändamålsenligt skydd för bl.a. natur- och kulturvärden uppnås. Av direktiven framgår att uppdraget bl.a. syftar till att regelsystemet ska vara överskådligt och att det tydligt ska framgå när en åtgärd får påbörjas. Enligt direktiven finns det därför skäl att överväga alternativa sätt att reglera verkställbarhet av beslut om lov och se över angränsande bestämmelser från ett bredare perspektiv. En beskrivning av alternativa lösningar för det man vill uppnå och vilka effekterna blir om regleringen inte kommer till stånd Alternativa lösningar för att reglera verkställbarhet av beslut om lov har beskrivits i avsnitt 6.3–6.9. Effekten av om den föreslagna regleringen inte kommer till stånd är att genomförandet av de byggåtgärder som omfattas av cirka 100 000 beslut i många fall kan komma att försenas i onödan och att regelverket även i fortsättningen kommer att vara svårt att förstå för enskilda. Ytterligare effekter som kan uppstå om regleringen inte kommer till stånd beskrivs i avsnitt 9.2–9.7. Uppgifter om vilka som berörs av regleringen Regleringen berör främst byggherrar (bl.a. företag och enskilda) i de fall ett byggnadsarbete förutsätter ett beslut om lov eller ett startbesked, samt grannar och sakägare, som äger mark m.m. i anslutning till den plats som berörs av ett byggnadsarbete, som motsätter sig lovbeslutet eller startbeskedet. Regleringen berör i viss mån även staten och kommuner. Konsekvenserna för dessa berörda utvecklas i avsnitt 9.2–9.5. Uppgifter om de bemyndiganden som myndighetens beslutanderätt grundar sig på Kravet att denna konsekvensredovisning ska innehålla uppgifter om de bemyndiganden som myndighetens beslutanderätt grundar sig på, synes vara minde väl anpassat till situationen där ny lagstiftning föreslås i ett betänkande. Enligt vår uppfattning har möjlighet att besluta om de regler som föreslås i detta betänkande. Uppgifter om kostnadsmässiga och andra konsekvenser regleringen medför och en jämförelse av konsekvenserna för alternativen En översiktlig redovisning av de konsekvenser regleringen medför och en jämförelse av konsekvenserna för alternativen har redovisats i avsnitt 6.3–6.9. Därutöver redovisas ytterligare konsekvenser i avsnitt 9.2–9.7. En bedömning av om regleringen överensstämmer med eller går utöver de skyldigheter som följer av anslutningen till EU En bedömning av hur den föreslagna regleringen förhåller sig till finns i avsnitt 9.7. Som framgår av bedömningen menar vi att den föreslagna regleringen är förenlig med de skyldigheter som följer av anslutning till Europeiska unionen. Behov av särskilda hänsyn när det gäller tidpunkten för ikraftträdande och behov av speciella informationsinsatser Utredningens överväganden om tidpunkten för ikraftträdande finns i kapitel 8. Några särskilda hänsyn bedöms inte behöva tas när det gäller tidpunkten för ikraftträdandet. Den föreslagna regleringen avser delvis frågor av komplex juridisk karaktär. Vi bedömer därför att det är lämpligt att ger vägledning till kommuner och enskilda om innebörden av de föreslagna bestämmelserna. har i uppdrag att ge råd och stöd om tillämpningen av PBL (8kap. 19 § första stycket PBF). Något behov av ytterligare informationsinsatser, utöver den skyldighet som redan finns för , torde inte finnas. Förslaget till reglering om möjligheten att verkställa beslut om lov kan sägas innebära en återgång till och en reglering av den praxis som tidigare gällt, dvs. fram till den nuvarande bestämmelsen i 9 kap. 42 a § PBL trädde i kraft . Statens möjligheter att agera som fastighetsägare och möjligheter att bevaka försvarets intressen och andra riksintressen m.m. bör därmed inte påverkas. Överklaganden av beslut om lov prövas av länsstyrelserna, mark- och miljödomstolarna och Mark- och , och i vissa fall även av . Förslaget bedöms varken leda till fler eller färre överklaganden. I promemoria Verkställbarhet av beslut om bygglov, rivningslov och marklov (dnr N2017/06955/SPN, s. 12) anfördes att en viss ökning av antalet yrkanden om inhibition inte kunde uteslutas om det då aktuella förslaget genomfördes, till följd av en ökad medvetenhet om vad som gäller för verkställbarhet av lovbeslut. För en överprövande instans, i första hand , bedömdes detta möjligen kunna innebära en viss ökad arbetsbelastning. Vi gör ingen annan bedömning än den som gjordes i promemorian. Jämfört med de förutsättningar som redan gäller till följd av bestämmelsen i 9 kap. 42 a § PBL torde den nu föreslagna bestämmelsen enbart medföra försumbara skillnader. Som anmärkts ovan i avsnitt 9.1 bör informera kommuner och enskilda om innebörden av de föreslagna bestämmelserna. Det medför en viss arbetsinsats för del. Vi bedömer vidare att bostadsbyggandet i landet bör underlättas i begränsad utsträckning om den nuvarande tidsfristen i 9 kap. 42 a § PBL tas bort. Förslagen bedöms inte få några budgetära konsekvenser för staten som inte ryms inom befintliga ramar. För att en lovpliktig åtgärd ska få påbörjas krävs både att det finns ett verkställbart beslut om lov och att ett startbesked har getts. Är det fråga om ett villkorat lov, måste villkoret för lovet även ha uppfyllts innan den åtgärd som lovet har getts för får påbörjas. Ett startbesked får ges som lovbeslutet eller ska ges möjligt därefter, vilket betyder att det får ges även innan lovbeslutet har fått laga kraft. I propositionen med förslaget till den nuvarande regleringen (prop. 2017/18:240 s. 12) framhöll regeringen att det fanns risk för att regleringen kunde uppfattas som svårtillgänglig, eftersom någon ändring inte föreslogs i reglerna om startbesked eller reglerna om villkorade lov. Regeringen pekade på att en konsekvens av förslaget var att startbesked skulle kunna ges innan lovbeslutet är verkställbart. Regeringen framhöll även att det ska framgå av ett lovbeslut att lovet inte innebär en rätt att påbörja den sökta åtgärden förrän ett startbesked har getts (9 kap. 40 § första stycket 3 PBL). Det förhållandet kunde, enligt regeringen, ge intrycket av att åtgärden får påbörjas när ett startbesked har getts, även om beslutet om lov inte är verkställbart. Regeringen underströk dock att byggherren även i dessa fall behöver avvakta att fyraveckorsfristen löper ut innan åtgärden Detsamma gäller, enligt regeringen, om villkoret i ett villkorat lov är uppfyllt innan fristen löper ut. Under vårt utredningsarbete har vi fått bilden av att den nuvarande regleringen om verkställbarhet av lovbeslut, på vissa håll har uppfattats som svår att förstå för många enskilda (jfr bilaga 6). Regleringen har därmed lett till visst merarbete för flera byggnadsnämnder. En reglering som innebär att beslut om lov gäller bör enligt vår bedömning vara enklare för kommunerna att hantera. Förslaget kan i detta avseende leda till att mindre arbete för kommunerna. Om förslaget inte genomförs kan kommunerna även i fortsättningen påverkas av den extra administration som den nuvarande regleringen medför, exempelvis när byggherren begär att få verkställa ett lovbeslut innan fyraveckorsfristen har löpt ut till följd av att ett väsentligt allmänt eller enskilt intresse kräver det (jfr 9 kap. 42 a § andra stycket PBL). Skillnaderna är dock begränsade. Förslaget att det ska framgå av ett lov att det sker på egen risk om byggherren påbörjar den sökta åtgärden innan lovet har fått laga kraft, även om har gett ett startbesked, bör huvudsakligen underlätta för byggnadsnämnderna (förslaget till 9 kap. 40 § PBL). kan kravet förväntas leda till fler frågor om när ett beslut om lov får laga kraft, vilket kan medföra visst merarbete för byggnadsnämnderna. Förslaget att det ska framgå av PBL att ett slutbesked får ges för en åtgärd som kräver lov eller anmälan, även om beslutet om lov eller startbeskedet inte har fått laga kraft, bör underlätta tillämpningen för byggnadsnämnderna (förslaget till 10 kap. 38 §). Förslaget att det ska framgå av PBL att får förelägga om rättelse även i de fall det har vidtagits en åtgärd med stöd av ett bygglov, rivningslov eller marklov, där lovet har ändrats eller upphävts genom ett beslut eller en dom som har fått laga kraft, bör underlätta tillämpningen för byggnadsnämnderna (förslaget till 11 kap. 20 §). Tillägget förtydligar emellertid enbart gällande rätt och innebär således inga utökade befogenheter för . Förslaget bedöms inte innebära någon inskränkning av den kommunala självstyrelsen (jfr 14 kap. 3 § regeringsformen). Som redovisats under avsnitt 9.3 har den reglering som gäller i viss utsträckning uppfattats som svår att förstå, genom att ett lämnat startbesked inte nödvändigtvis inneburit en rätt att påbörja den sökta åtgärden. Jämfört med gällande rätt bör den reglering vi nu föreslår vara mindre svårtillgänglig. Detta bör vara till fördel för de företag som agerar i egenskap av byggherre. Som framhölls i promemorian Verkställbarhet av beslut om bygglov, rivningslov och marklov (s. 12) är etablerade byggherrar med största sannolikhet redan medvetna om den praxis som tidigare gällt för verkställbarhet av lovbeslut, varför en ny uttrycklig bestämmelse om möjlighet till omedelbar verkställbarhet inte bör leda till att fler åtgärder påbörjas innan besluten har fått laga kraft. Det kan dock inte uteslutas att ett begränsat antal mindre företag är omedvetna om tidigare praxis och därför ändrar sitt agerande. Regleringen medför en viss risk för att ett företag påbörjar en byggåtgärd trots att lovbeslutet inte har fått laga kraft, där genomförda åtgärder i ett senare skede måste återställas till följd av att lovbeslutet upphävs i högre instans. Den risken finns emellertid . Risken kan i viss mån tänkas minska genom förslaget att det ska framgå av ett beslut om lov att det sker på egen risk om byggherren påbörjar den sökta åtgärden innan lovet har fått laga kraft, även om har gett ett startbesked (förslaget till 9 kap. 40 § första stycket PBL). Ett krav på att det i ett lovbeslut ska finnas en sådan upplysning bör leda till att fler företag gör en korrekt bedömning av de risker som kan föreligga, om företaget omgående påbörjar den sökta åtgärden. I de fall ett överklagande kan förväntas bör det vara relativt vanligt att ett företag åtminstone avvaktar överklagandetidens utgång innan åtgärden påbörjas, för att därigenom få möjlighet att bedöma eventuella invändningar från omgivningen. Därigenom ges företaget möjlighet att fatta ett informerat beslut om vilka risker det kan medföra att påbörja en åtgärd innan lovbeslutet har fått laga kraft. I SCB:s fastighetsregister finns 430 företag registrerade inom näringsgrenen utvecklare av byggprojekt (SNI-kod 41.1), varav endast 12 företag har tio eller fler anställda. Drygt 24 0000 företag finns registrerade inom näringsgrenen entreprenörer för bostadshus och andra byggnader (SNI-kod 41.2), varav drygt 1 400 har tio eller fler Därutöver finns 753 företag registrerade i näringsgrenen handel med egna fastigheter (SNI-kod 68.1), varav 12 företag har tio eller fler anställda. Drygt 85 000 företag finns registrerade inom näringsgrenen förvaltare av egna eller arrenderade fastigheter (SNI-kod 68.2), varav 252 har tio eller fler anställda.1 Någon uppgift om hur många av dessa företag som kan komma att beröras av den nya regleringen har utredningen inte kunnat hitta, men det kan konstateras att regleringen potentiellt kan beröra ett stort antal företag. Mot bakgrund av att det saknas statistik om vilka typer av företag som påbörjar beviljade åtgärder innan ett lovbeslut har fått laga kraft är det svårt att förutse hur olika företag och marknaden kommer att påverkas om förslaget inte genomförs. Om förslaget inte genomförs kan konkurrensen inom byggbranschen påverkas negativt eftersom väntetider särskilt missgynnar mindre och nystartade företag med begränsat kassaflöde. till det enskilda fallet innebär det begränsade konsekvenser att ett företag behöver avvakta en byggåtgärd kan genomföras, i de fall ger lov och startbesked i samma beslut. Däremot är de aggregerade konsekvenserna stora eftersom det handlar om ett stort antal lovbeslut som byggnadsnämnderna beslutar om varje år.2 Företag kan även motsätta sig ett beviljat lov i egenskap av granne. För förslagens konsekvenser i detta avseende, se avsnitt 9.5.