sou · H6B354 · 2018-06-20 00:00:00 — föreslår utredningen en viss utvidgad rätt att ta ut tillsynsavgifter som dock beräknas få endast små effekter. Utredningen bedömer att den ändrade styrningen av det brandförebyggande området kommer vara kostnadsneutral för kommunerna eller medföra minskade kostna- der, även om tillsynen blir effektivare. Även övriga förslag bedöms bli kostnadsneutrala för kommunerna. Det kommer däremot uppstå engångskostnader om förslagen genomförs. Förslagen behöver i flera avseenden kompletteras med närmare föreskrifter från MSB. De närmare engångskostnaderna kan inte beräknas innan myndighetsföreskrifterna beslutats och en när- mare konsekvensanalys ska också göras i samband med att föreskrif- terna utarbetas. Engångskostnaderna är framför allt hänförliga till utarbetande av olika styrdokument för verksamheterna, kunskaps- spridning och kompetensutveckling. Det är kostnader som bör kunna rymmas inom kommunernas befintliga verksamhet. Eftersom kravet på övergripande ledning kan leda till ökade kost- nader bör även den kommunala finansieringsprincipen nämnas. Denna anger bland annat att staten ska finansiera nya åligganden för kom- munerna liksom ambitionshöjningar i befintliga åligganden. Kom- munerna har ansvar för att utföra alla kommunala räddnings- insatser inom sitt geografiska område. Det är ett ansvar som kräver 9Enligt MSB:s årsuppföljning av LSO för fanns det under det året 61 506 objekt. en övergripande ledning för att det ska utföras tillfredställande. Det är också något som många kommuner insett utan en reglering. Sam- tidigt är den nya regleringen ett tydligt krav som inte tidigare funnits på kommunerna. Enligt utredningens bedömning innebär det nu diskuterade förslaget därför en statlig ambitionshöjning. En sådan ska normalt kompenseras från grunden, det vill säga att kompensation ska utgå även för de kommuner som frivilligt byggt upp denna förmåga. I många fall är det dock tveksamt om den uppbyggnaden alls lett till ökade kostnader utan förmågan kan vara en effekt av att kommuner gått samman i kommunalförbund. Utredningen menar att en utgångs- punkt ändå kan vara att behöver bli föremål för kompensation enligt principen. Förslag: Myndigheten för samhällsskydd och beredskap får utökade uppgifter som bör finansieras. Utredningen föreslår att myndig- heten får ett ökat förvaltningsanslag om . Det finansieras genom minskning av länsstyrelsernas förvaltningsanslag med och andra delar av statsbudgeten med resterande del. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap bör få disponera anslaget 2:3 Ersättning för räddningstjänst m.m. för att finansiera kostnader för aktivering av förstärkningsresurser. MSB får genom utredningens förslag flera nya uppgifter och försla- gen innebär också en ambitionshöjning för myndighetens stöd till kommunerna. Det bör finansieras. I fråga om MSB främjande och stödjande arbete kan särskilt föl- jande anges. MSB förväntas ta fram ett flertal föreskrifter. Myndig- heten förväntas öka sitt stöd i anslutning till handlingsprogrammen och kommunernas ledningssystem. Myndigheten ska stödja kom- munernas arbete med jämställdhet och mångfald samt försörjningen av deltidsbrandmän. Ett utvecklingsarbete inom ledningsutbildning behöver ske. Ett genomförande av förslagen kommer också medföra behov av särskilda informationsinsatser mot kommunerna. Det anförda är en typ av uppgifter som MSB utför inom ramen för sitt nuvarande förvaltningsanslag och som till stor del bör kunna utföras inom den ramen. Det är emellertid utredningens mening att en resursförstärkning behöver ske för att möta våra för- slag. En helt ny uppgift för MSB som ansluter till dess arbete med bland annat ledningsfrågor i är att överta kommunala räddningsinsatser. Betydande synergieffekter torde gå att nå i planeringen av de uppgifterna. En annan ny uppgift för MSB är tillsynen över kommunerna, som tidigare ankommit på länsstyrelserna. Länsstyrelserna har som vi redo- visat i kapitel 10 angett att användes 7 årsarbetskrafter för tillsyn. En ren överföring av resurserna till MSB skulle i och för sig få vissa effekter med en centraliserad tillsyn. Ett av problemen med tillsynen var dock som vi angav i kapitel 10 att länsstyrelserna avsatte för lite resurser till denna. Vissa skalfördelar kan vinnas genom kon- centrationen av tillsynen till MSB, men de är framför allt hänförliga till kvalitén av tillsynen, inte att personalresurserna kan minska. Detta inte minst mot bakgrund av ett ökat behov av resor i förhållande till länsstyrelsernas tillsyn. MSB bör alltså ha fler årsarbetskrafter för att utföra den direkta granskningen av kommunerna. Länsstyrelsernas uppgift att stödja kommunerna med råd och in- formation lämnas också över till MSB. Länsstyrelserna angav att 5 årsarbetskrafter användes för att lämna råd och infor- mation till kommunerna samt samordning med andra statliga myn- digheter. Hos MSB är det en uppgift som framför allt kommer bli en del av MSB stödjande funktion men även i samband med granskning av kommunerna bör MSB kunna lämna råd och information när det inte finns anledning att ingripa med tillsynsverktyget. faller uppgiften att utföra tillsynsvägledning av läns- styrelserna bort även om utvecklingsarbete som motsvarar tillsyns- vägledning fortfarande behöver bedrivas hos MSB. Det är utredningens mening att en resursförstärkning behövs för att MSB ska kunna utföra sina stödjande uppgifter. Vi bedömer att det behövs en förstärkning på 7 årsarbetskrafter för att möta detta. Utredningen bedömer att MSB behöver ett tillskott motsvarande 15 årsarbetskrafter för den granskande uppgiften. Utredningen menar därför att MSB bör få ett ökat anslag om (22 årsarbetskrafter × /anställd inklu- sive omkostnader och overhead men exklusive resor samt 400 000 kro- nor för resekostnader). Det bör delvis finansieras genom att 8,4 mil- joner kronor (12 årsarbetskrafter × /anställd) överförs från länsstyrelsernas förvaltningsanslag 5:1 i utgiftsområde 1 till MSB för- valtningsanslag 2:6 i utgiftsområde 6. Resterande del bör tillföras från annan del av statsbudgeten. En förstärkning av MSB i detta avseende skulle effektivt stärka samhällets samlade beredskap för att hantera allvarliga kriser. Det kan tala för att resterande medel kan tillföras från anslaget 2:4 Krisberedskap i utgiftsområde 6. Flera av de nämnda frågorna innebär inledningsvis stora engångs- kostnader. Vi bedömer emellertid att dessa kan mötas inom ramen för MSB:s prioritering av sitt förvaltningsanslag med de permanenta resursförstärkningar utredningen föreslår. I fråga om förstärkningsresurserna föreslår utredningen att MSB ska ta ett större ansvar för dessa. De förslag utredningen lämnar som har kostnadspåverkan rör att MSB bör finansiera förstärknings- resurserna och kunna använda dessa proaktivt. Det leder till ökade kostnader för MSB när dessa aktiveras för att användas vid insats och när de förflyttas proaktivt. Kostnaden för att använda förstärknings- resurserna har delvis tidigare hamnat på kommunerna men hamnar nu hos MSB. I den delen får MSB ökade kostnader eftersom staten inte får ta betalt av kommunen för bistånd vid räddningsinsatser. Den slutliga effekten för staten omfattar dock inte hela kostnaden eftersom staten enligt 7 kap. 3 § LSO även tidigare lämnat ersättning för kommunala kostnader vid omfattande räddningsinsatser. Det finansieras genom anslaget 2:3 Ersättning för räddningstjänst m.m. i utgiftsområde 6. Även proaktiva förflyttningar är avsedda att ske för att förstärka bland annat . Kostnaderna för att aktivera förstärkningsresurser är sådana oförutsägbara kost- nader som beror på antalet och omfattningen av olyckor . Utredningen föreslår därför att MSB bör få använda anslaget 2:3 för att betala kostnader för aktiverande av förstärkningsresurserna. Ut- fallet för anslaget 2:3 varierar kraftigt och kan behöva förstärkas. Det kan i så fall ske genom att fördelas från anslaget 2:4 Krisberedskap anslagspost 1 som avser ett sällan använt anslag för viss internationell säkerhetsfrämjande och humanitär verksamhet. Detta leder också till att vissa kostnader flyttas från MSB:s förvaltnings- anslag till anslaget 2:3, vilket kan finansiera en del av ovanstående kostnad för resursförstärkningar. 11.4.3Staten och de offentliga systemen i övrigt Bedömning: Länsstyrelsernas kostnader beräknas minska med till följd av att de inte längre ska utföra tillsyn av och lämna stöd till kommunerna. Förslaget till förändring i arbetslöshetsförsäkringen bedöms leda till en obetydlig ökning av utbetalningar av arbetslöshets- ersättning. Förslaget leder till endast en marginell ökning av admi- nistrativa kostnader för arbetslöshetskassorna och Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen samt marginella engångskostnader för dem. För länsstyrelserna innebär förslaget om förändrad statlig tillsyn av kommunerna att en av deras uppgifter tas bort. Det medför kostnads- besparingar. Som angetts i föregående kapitel är de resurser som läggs på granskningen av kommunerna i det här avseendet ungefär 12 års- arbetskrafter. Det torde innebära kostnadsbesparingar om (12 årsarbetskrafter × /anställd in- klusive overhead och omkostnader) fördelat över alla länsstyrelser och förvaltningsanslaget föreslås föras över till MSB:s förvaltnings- anslag i motsvarande mån. Utredningen har lämnat ett förslag till undantag för deltidsbrand- män i arbetslöshetsförsäkringen. Vi menar att vårt förslag huvud- sakligen får effekten att fler personer som erhåller arbetslöshetsersätt- ning kommer att arbeta som deltidsbrandmän i stället för att avstå från arbetet. För de deltidsbrandmän som väljer att avstå från arbetslöshetsersättning för att arbeta som deltidsbrandman kan förslaget medföra ökad utbetalning av arbetslöshetsersättning. Vi bedömer med hänsyn till den förhållandevis låga ersättningen som deltidsbrandmän får att det är fråga om ett fåtal fall och ökningen av utbetalningar i arbetslöshetsförsäkringen blir alltså obetydlig. Förslaget kommer innebära vissa administrativa kostnader för arbetslöshetskassorna för att fatta beslut om och göra kontroller av undantaget. Detsamma gäller för Inspektionen för arbetslöshets- försäkringen (IAF) som får en till regel att förhålla sig till vid ut- förandet av sina uppgifter. Den regel vi föreslår är emellertid enklare att tillämpa än bisysslereglerna för brandmän. Vidare innebär undan- taget mindre engångskostnader för främst IAF för att utvärdera be- hovet av föreskrifter och stöd samt genomföra de åtgärder som be- hövs. Undantaget innebär också mindre engångskostnader för arbets- löshetskassorna för kunskapsspridning om bestämmelserna. Enligt utredningens bedömning är alla dessa kostnader sammantaget av mar- ginell betydelse. Bedömning: Förbättringarna av kommunernas och Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps verksamheter inom området för skydd mot olyckor kan ge positiva sidoeffekter för deras andra verksamheter. Det gäller särskilt beredskapsfunktioner samt annan verksamhet inom områdena skydd mot olyckor, krisberedskap och höjd beredskap. Länsstyrelserna mister kompetens till följd av våra förslag. Det begränsar länsstyrelserna i utförande av sina övriga uppgifter inom områdena för skydd mot olyckor, krisberedskap och höjd bered- skap. Av det vi anfört i avsnitt 11.3 och 11.4 framgår att vi menar att kom- munens och MSB:s verksamheter enligt LSO kommer att förstärkas med förslagen. Förslagen kan även ge positiva sekundäreffekter för annan verksamhet och verksamhet som MSB bedriver. Vad gäller verksamhet har vi redan till exempel nämnt att kravet på en kontinuerlig övergripande ledning kan ge möjlighet för kostnadseffektiva lösningar i fråga om andra beredskapsfunktioner. Det kan vara fråga om kommunala trygghetslarm och driftslarm. Ett annat område där förbättrade verksamheter inom området för skydd mot olyckor kan få sidoeffekter är på området för krisbered- skap, både vad gäller kommunernas arbete och för MSB. Utredningens fokus har legat på räddningstjänstens uppgifter i fredstid. har också viktiga uppgifter under höjd beredskap och en mer samordnad och effektiv räddnings- tjänst kan förväntas fullgöra även dessa uppgifter på ett bättre sätt. I ett avseende innebär emellertid våra förslag försämringar. Det gäller länsstyrelsernas verksamhet inom området för skydd mot olyckor, krisberedskap och civilt försvar. När resurser och kompe- tens försvinner från länsstyrelserna kommer det att begränsa dem i utförandet av sina uppgifter inom dessa områden. Utredningen bedö- mer emellertid, som närmare angetts i kapitel 10, att fördelarna över- väger. Bedömning: Utredningens förslag innebär inskränkningar av det kommunala självstyret. Inskränkningarna har begränsats i så stor utsträckning som möjligt och går inte utöver vad som är nödvän- digt för de ändamål som ligger till grund för förslagen. Kommunalt självstyre är en av grunderna för vårt statsskick och det finns särskilda regler om att hänsyn ska tas till detta vid normering, vilket vi redogjort för i avsnitt 4.1.1. De förslag utredningen lämnar är till stor del regler som rör kom- munernas verksamheter. Tvingande regler som rör kommunernas verk- samheter innebär ett visst mått av inskränkning av det kommunala självstyret. Följande förslag är de som enligt vår bedömning i förhållande till gällande rätt främst innebär en inskränkning av det kommunala självstyret. Fler krav på innehållet i handlingsprogram, ett nationellt mål för förebyggande verksamhet, ett krav på att kommunerna ska ha en ständigt upprätthållen övergripande ledning, framtida behörig- hetskrav för räddningschefen, utökade befogenheter för den statliga tillsynsmyndigheten som att utfärda föreläggande vid vite samt skyl- dighet att ge in olycksundersökningar. Därtill kommer bemyndigande för MSB att i vissa avseenden föreskriva om framför allt handlings- program, tillsyn, ledningssystem och olycksundersökningar. har vi i några avseenden förslagit regler för att ge kom- munerna större frihet att själva ordna verksamheten. Det är främst fråga om våra förslag att kommunernas antagande av handlingspro- gram avregleras, ett flexiblare system för hur befogenheter enligt LSO får fördelas bland kommunala tjänstemän, en möjlighet att an- lita andra för inledande åtgärder vid räddningsinsatser, upphävande av regeringens möjlighet att ändra i kommunernas handlingsprogram samt en tydligare och något inskränkt lagreglering av möjligheten för staten att överta kommunernas räddningstjänst vid omfattande räddningsinsatser. Vi har genomgående i våra förslag beaktat att de regler som styr kommunerna inte ska gå utöver vad som är nödvändigt för att uppfylla de ändamål som gör att behövs regler. Vi har i anslutning till förslagen i stor utsträckning redovisat alternativ till föreslagen reglering och också behandlat påverkan på det kommunala självstyret. Vi har på flera områden valt det alternativ som utgör en mindre inskränkning eller en utökning av kommunernas självstyre. Våra förslag har fram- för allt fått utformningen av regleringar för att ge kommunerna möjlighet att samordnas med varandra och få effektivt statligt stöd snarare än definitiva krav på till exempel verksamhetens utformning. Förslagen ger fortsatt stort utrymme för kommunerna att utforma sina verksamheter utifrån lokala förhållanden. I de fall våra förslag till regleringar har fått uttryck i krav på hur kommunerna ska bedriva sin verksamhet i något avseende har utred- ningen inte kunnat se ett mindre ingripande alternativ som kan till- godose ändamålet med regleringen. Sammantaget är det utredningens bedömning att många av de enskilda förslagen för sig liksom alla förslagen sedda som en helhet utgör en viss inskränkning av det kommunala självstyret. Den in- skränkningen går emellertid inte utöver vad som krävs med hänsyn till det närmare ändamålet för respektive regel och det övergripande ändamålet att förbättra skyddet mot olyckor. 11.7Brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet Bedömning: Utredningens förslag ger endast marginellt positiva effekter avseende brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet. En ökad enhetlighet i kan främja kom- munernas samverkan med polisen och därigenom ge positiva effek- ter på polisens förutsättningar för att utföra sina uppgifter i fråga om brottslighet. Utredningen bedömer dock att förändringarna endast ger marginella effekter på detta område. Några andra konsekvenser på detta område blir det inte genom våra förslag. 11.8Sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet Bedömning: Den offentliga servicen i form av skydd mot olyckor blir mer likvärdig över landet och förbättringarna kan bli särskilt stora i vissa områden utanför de större städerna. Förmågan att genomföra räddningsinsatser måste alltjämt byg- gas på lokal räddningstjänstpersonal. En viss koncentration av led- ningsfunktioner och brandförebyggande personal kan dock med våra förslag komma att ske till regionala befolkningscentra. En cen- tralisering av totalt 12 årsarbetskrafter från residensstäderna sker till eller andra orter där Myndigheten för samhällsskydd och beredskap bedriver verksamhet. Flera av våra förslag innebär att det ska finnas förmåga och kompe- tens i hela landet för att utforma skyddet mot olyckor. Det gäller utredningens förslag om krav på kontinuerlig övergripande ledning och behörighetskrav på räddningschefen. I den mån det finns brister på några håll i landet kommer dessa också bli tydliga genom likfor- miga handlingsprogram och en tydligare statlig tillsyn. Förslagen bör alltså leda till en jämnare offentlig service över hela landet. Generellt sett har den kommunala räddningstjänsten i våra större städer en större förmåga på området för skydd mot olyckor. Våra förslag bör därför få särskild effekt på den offentliga servicen utanför de större städerna. Vi bedömer att den offentliga servicen alltså kan förväntas bli mer likvärdig över landet och i vissa områden utanför de större städerna kan det bli särskilt stora förbättringar. Den grundläggande förmågan till räddningstjänst måste alltjämt byggas på räddningstjänstpersonal som arbetar lokalt vilket innebär att sysselsättningen över landet i huvudsak inte förändras. Den kan dock påverkas om ledningsfunktioner och brandförebyggande specialist- tjänster vid samverkan mellan kommuner i någon mån förläggs till städer. Utredningen bedömer att det i så fall sker till regionala befolk- ningscentrum och inte centraliseras. En mindre effekt blir det också av våra förslag rörande tillsynen av kommunerna. De innebär att 12 års- arbetskrafter i stället för att som vara utspridda på länsstyrel- serna i landet koncentreras till MSB, som har sitt huvudkontor i samt verksamhet på ytterligare några orter. medel motsvarande ytterligare 10 tjänster som kan förväntas huvud- sakligen hamna i . 11.9Företag och andra enskilda Bedömning: Tre av våra förslag har direkta effekter för vissa före- tag och enskilda. Det första är att ett krav för vissa fastighetsägare att lämna en skriftlig redogörelse för brandskyddet tas bort, med mindre admi- nistration och kostnader som följd för enskilda. Det andra är att möjligheterna för kommunerna att ta ut tillsynsavgift ökar något. Utredningen bedömer att den sammantagna effekten är kostnads- neutral för enskilda. Kommunerna får också möjlighet att avtala med företag och andra att utföra inledande räddningsinsatser. Våra förslag innebär, med tre undantag, endast indirekta effekter för företag och andra enskilda. I avsnitt 11.3 berör vi vissa sådana effekter. Förslaget att ta bort kravet på skriftlig redogörelse för brand- skyddet som gäller för vissa fastighetsägare och nyttjanderättshavare innebär en administrativ lättnad. Kravet omfattar 61 500 objekt i lan- det som till exempel industrier, hotell, restauranger, samlingslokaler, mycket höga byggnader, stora garage, skolor och vårdinrättningar.10 Vid införandet av kravet uppskattades tiden att fylla i redogörelsen till mellan 1 och beroende på objekt och om det var första gången som den skulle fyllas i.11 Det är kommunerna som ska fast- ställa hur ofta dessa ska skickas in och det varierar därför. Till största del är det företag eller offentliga aktörer som omfattas av den skriftliga redogörelsen. Det torde för mindre företag i förhållande till större företag utgöra en större lättnad med det mindre utrymme för administration som typiskt sett finns i mindre företag. 10Enligt MSB:s årsuppföljning av LSO för det 61 605 objekt . 11Statens räddningsverk, Konsekvensutredning – Statens räddningsverks förslag till föreskrift och allmänna råd om skriftlig redogörelse av brandskydd enligt lag (2003:XXX) om skydd mot olyckor, 2003, s. 23. Utredningen föreslår att kommunerna ska ha möjlighet att ta be- talt för hela tillsynen i stället för endast tillsynsbesök vid tillsyn en- ligt 2 kap. 2 § LSO. Ungefär 20 000 tillsynsbesök som omfattas av möjligheten för kommunerna att ta ut avgift utförs årligen.12 Den tolk- ning som SKL rekommenderar av begreppet tillsynsbesök innefattar förberedelse och efterarbete till tillsynsbesöket.13 Utredningen har tagit del av några fastställda taxor och åtminstone i dessa förefaller skillnaden i taxa vara liten jämfört med den näraliggande tillsynen en- ligt LBE, där avgift för hela tillsynen får tas ut. Vi bedömer att förslaget i genomsnitt endast kommer medföra små ökningar av tillsynsavgif- terna som betalas av fastighetsägare och verksamhetsutövare. Det är i huvudsak samma kollektiv som inte behöver lämna in skriftlig redogörelse och som kan få en mindre ökning av tillsyns- avgiften. Utredningen uppskattar att den sammantagna effekten blir kostnadsneutral. Utredningen föreslår också att kommunerna ska få träffa avtal med andra om att utföra inledande räddningsinsatser. I vilken omfattning kommunerna kommer att använda sig av den möjligheten går inte att bedöma men den ger möjlighet för bland andra företag att utföra dessa tjänster åt kommuner. 11.10 Jämställdhet och integration Bedömning: Utredningens förslag ger tydligt positiva effekter på jämställdhet mellan kvinnor och män samt för de integrations- politiska målen. Vi föreslår att MSB ska lämna stöd till kommunerna för att öka jäm- ställdheten mellan kvinnor och män samt mångfalden inom deras organisationer. Det ger förutsättningar för en utveckling mot mer jämställda organisationer med mer mångfald. Vårt förslag att MSB för utbildningarna inom skydd mot olyckor även kan tillämpa urvalsgrun- den erfarenhet från annan utbildning kan också få positiva effekter för jämställdheten. 1218 630 tillsynsbesök , 18 997 stycken och 21 808 stycken enligt MSB:s årsuppföljningar av LSO för åren 2014–2016. 13SKL, Underlag för konstruktion av LSO- och LBE-taxor, 2016. Effekterna av ökad jämställdhet och mångfald inom räddnings- tjänstorganisationerna kan i sin tur medföra att de levererar ett mer likvärdigt skydd mot olyckor till alla medborgare oavsett kön samt etnisk eller kulturell bakgrund. Ett av syftena med att utveckla kommunernas arbete med sina handlingsprogram är att kommunerna ska kunna anpassa sin förmåga utifrån de faktiska lokala riskerna. Det kan stödja kommunerna att utifrån objektiva grunder ge ett mer likvärdigt skydd mot olyckor för alla. I dessa delar bedömer vi att våra förslag bidrar till jämställdhet mellan män och kvinnor samt till att uppnå lika rättigheter, skyldig- heter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund. Förslag: Författningarna ska träda i kraft . Kommunerna får tid till för att anta nya hand- lingsprogram och för att uppfylla kravet på ständigt upprätthållen övergripande ledning av räddningstjänsten. Vi har lämnat ett flertal förslag till författningsändringar. Det är lämpligt om dessa kan träda i kraft i så stor utsträckning som möjligt för att få ett samlat genomförande. Det behövs tid för behandling av ärendet i , in- klusive remittering, liksom för riksdagsbehandlingen.