sou · H6B38 · 2018-02-20 00:00:00 — Även om vissa kommuner handlar upp utbildningar på sätt som snarare liknar valfrihetssystem än upphandling enligt , är det inga kommuner som prövat att utan föregående upphandling ingå långsiktiga samarbetsavtal med ett begränsat antal leverantörer. För att få kommuner att pröva detta och på så sätt skapa möjlighet till ny domstolspraxis, krävs troligtvis att regeringen agerar för att det i lagstiftning anges att utbildningstjänster inom skolväsendet inte omfattas av . Delegationen anser därför att regeringen bör överväga att till föreslå att i lag tydliggöra i vilken mån utbildningstjänster omfattas av upphandlingsskyldighet. Ett annat alternativ skulle vara att regeringen ger möjlighet till ett frikommunsförsök avseende upphandling av utbildning som baserar sig på denna tolkning av . 8Nyanländas etablering i arbetslivet Detta kapitel behandlar de samverkande parternas insatser i den fördjupande samverkan om nyanlända, utbildningens och arbetsgivarnas roll i nyanländas etablering på arbetsmarknaden samt utmaningar kopplade till unga nyanländas möjligheter att fullfölja gymnasieskolan och kortutbildade nyanlända kvinnors etablering på arbetsmarknaden. Kapitlet avslutas med delegationens bedömningar avseende åtgärder för en fungerande fördjupad samverkan byggd på överenskommelser med lokala jobbspår. Arbetsförmedlingen har det övergripande ansvaret för nyanländas etablering i arbets- och samhällslivet. trädde en lagändring i kraft som ger myndigheten större möjligheter att arbeta för nyanländas etablering på arbetsmarknaden på samma sätt som man arbetar med övriga arbetssökande, se närmare avsnitt 3.6. Det är dock viktigt att beakta att det gamla regelverket kommer att fortsätta gälla för de nyanlända som redan hade en etableringsplan när lagändringen trädde i kraft. Myndigheten, kommunerna och målgruppen kommer därför att ha två parallella regelverk att förhålla sig till . Det ställer stora krav på korrekt handläggning och tydlig information från de lokala samverkansparterna till de nyanlända. Det gäller inte minst för dem med tillfälliga uppehållstillstånd som kan övergå från etableringsuppdraget till etableringsprogrammet när deras etableringsplan löper ut. Inom denna grupp är det särskilt viktigt att uppmärksam- Nyanländas etablering i arbetslivet ma dem som är , eftersom de är för unga för att kunna övergå till etableringsprogrammet. Under de år som Arbetsförmedlingen har ansvarat för etableringsuppdraget har flera externa granskningar pekat på brister i den interna uppföljningen gällande effektutvärdering och kunskapsspridning.1 Ett systematiskt lärande och erfarenhetsutbyte kring effekter av olika insatser och vad som främjar de arbetssökandes etablering på arbetsmarknaden har saknats. I syfte att få till stånd ett mer strukturerat och kunskapsbaserat arbetssätt inom etableringsuppdraget introducerade Arbetsförmedlingen SAE (systematiserat arbetssätt inom etableringsuppdraget). Tanken med SAE är att det ska finnas en röd tråd i individens aktiviteter och att riktningen mot arbete eller studier ska vara tydlig i etableringsuppdraget. Ambitionen är att säkra en minsta gemensam nivå på service och insatser samt säkerställa att individens behov styr valet av insatser. Av Arbetsförmedlingens senaste återrapport gällande etableringsuppdraget2 framgår vilka aktiviteter deltagarna får ta del av. Det är få som studerar på komvux och få som erbjuds yrkessvenska, även om antalet som deltar i studier har ökat något under 2016 och 2017.3 Det är fortfarande i första hand deltagare med gymnasial eller eftergymnasial utbildning som påbörjar studier inom etableringen. Det är även få nyanlända som har fått tillgång till validering och yrkeskompetensbedömningar. Andelen nyanlända med låg utbildning har ökat . fortsätter utvecklingen på den svenska arbetsmarknaden mot att lågkvalificerade arbeten försvinner och ersätts av arbeten med högre krav på utbildning och språkkunskaper. De högre kraven gör det mycket svårt för utrikes födda med kort utbildning att få anställning. De kan också få konsekvenser för högutbildade nyanlända, om dessa 1Riksrevisionen Nyanländas etablering – är statens insatser effektiva? 2015 samt Statskontoret Analys av Arbetsförmedlingens interna styrning och utvecklingsarbete. 2Arbetsförmedlingen Återrapportering , Årsrapport aktiviteter i etableringsuppdraget 2016. 3Arbetsförmedlingen Kunskapsöversikt: Nyanländas etablering på den svenska arbetsmarknaden. Working paper 2017:5. Nyanländas etablering i arbetslivet inte får sin kompetens validerad på ett sätt som möjliggör för arbetsgivarna att bedöma värdet av den.4 I regleringsbrevet har Arbetsförmedlingen fått ett förtydligat uppdrag att, som ett led i sitt arbete mot ungdomsarbetslöshet och för att förbättra resultatet i etableringsuppdraget, utveckla samverkansstrukturer med kommunerna och samverka med Dua. Myndigheten ska inom ramen för detta arbete bl.a. verka för att skapa lokala jobbspår i samverkan med kommuner och arbetsgivare. I det arbetet bör nyanlända kvinnor särskilt beaktas. Arbetsförmedlingen fick också ett uppdrag att förbättra genomförandet av etableringsuppdraget. Myndigheten ska enligt uppdraget förstärka sitt arbete med att säkerställa att alla nyanlända i etableringsuppdraget erbjuds god tillgång till insatser av hög kvalitet och successivt närmar sig arbetsmarknaden. I arbetet med att utveckla tydligare och snabbare processer ska Arbetsförmedlingen aktivt och strategiskt samverka med kommuner och andra relevanta aktörer. Detta ska ske med utgångspunkt i den modell för fördjupad samverkan om nyanländas etablering i arbetslivet som Dua på uppdrag av regeringen tagit fram.5 Arbetsförmedlingen har, som en del av detta uppdrag, tagit fram en handlingsplan.6 Aktiviteterna i denna handlingsplan kommer, enligt Arbetsförmedlingen, att omfatta samtliga deltagare i etableringsuppdraget och berör bl.a. områdena tidig och förbättrad kartläggning, matcha till utbildning, samverkan med kommuner och andra aktörer och att minska omotiverade skillnader i insatser mellan kvinnor och män. I arbetet för nyanländas etablering har kommunerna ansvaret för att bl.a. erbjuda sfi samt utbildning på grundläggande och gymnasial nivå. Som konstaterats har många av de nyanlända arbetssökande stora behov av utbildningsinsatser, både på grundläggande och gymnasial nivå. För många är yrkesinriktade utbildningar som motsvarar hela eller delar av ett gymnasieprogram aktuella, se av- 4Arbetsförmedlingen Kunskapsöversikt: Nyanländas etablering på den svenska arbetsmarknaden. Working paper 2017:5. 5Regeringsuppdrag till Arbetsförmedlingen att förbättra genomförandet av etableringsuppdraget. 6Arbetsförmedlingen Förbättra genomförandet av etableringsuppdraget, Återrapport . Nyanländas etablering i arbetslivet Kommunerna har på årsbasis möjlighet att ansöka om statsbidrag för att tillsammans på regional nivå utforma lokalt anpassade yrkesutbildningar. Syftet är att fler ska få möjlighet att ta del av en yrkesutbildning och att de regionala kompetensförsörjningsbehoven därmed bättre kan tillgodoses. Kommuner ansvarar vidare för att erbjuda samhällsorientering till de nyanlända som är folkbokförda i kommunen.7 Regeringen har gett i i uppdrag att göra en översyn av det nationellt framtagna utbildningsmaterialet som används inom samhällsorienteringen. De ska också lämna förslag på ett nationellt stödmaterial som riktar sig till anställda inom offentligfinansierade verksamheter som i sitt dagliga arbete möter nyanlända.8 Kommunerna har ett generellt ansvar för bostadsförsörjningen; de ska planera och skapa förutsättningar för att alla i kommunen ska leva i goda bostäder.9 var det enligt 255 av landets 290 kommuner som bedömde att de hade underskott på bostäder. Situationen bedömdes som fortsatt ansträngd för grupper som är nya på bostadsmarknaden, så som unga och nyanlända. Kommunerna är skyldiga att ta emot och ordna bostäder för nyanlända personer som har beviljats uppehållstillstånd och som anvisas från Migrationsverket.10 Denna obalans mellan tillgång och efterfrågan på bostäder är viktig att beakta vid diskussioner om nyanländas etablering. En trygg boendesituation utgör ofta grunden för att långsiktigt kunna etablera sig i arbets- och samhällslivet. 8.3Utbildning – en avgörande utmaning Som redan konstaterats är behovet av utbildning stort bland de nyanlända arbetssökande. Många är kortutbildade. De har ofta behov av utbildning motsvarande grund- och gymnasienivå som erbjuds inom den kommunala vuxenutbildningen eller folkhögskolan, något som speglas i den införda utbildningsplikten.11 7Lagen (2013:156) om samhällsorientering för vissa nyanlända invandrare. 8www.regeringen.se/pressmeddelanden/2018/02/samhallsorientering-for-nyanlanda-ska- handla-mer-om-normer-och-varderingar/ 9Lagen (2000:1383) om kommunernas bostadsförsörjningsansvar. 10Se bl.a. lagen (2016:38) om mottagande av vissa nyanlända invandrare för bosättning. 1114 § förordningen (2017:820) om etableringsinsatser för vissa nyanlända. Nyanländas etablering i arbetslivet En förklaring till att nyanlända – trots behov – inte studerar kan vara att huvudmännen ställer krav på språkkunskaper, t.ex. att en person måste ha klarat sfi på en viss nivå för att få påbörja en utbildning. Även om sådana krav i vissa fall kan vara motiverade, är det viktigt att de inte ställs slentrianmässigt. En annan förklaring kan vara bristande flexibilitet kring exempelvis vilka kurser som finns att tillgå lokalt och tidsmässigt. Denna problematik har påtalats bl.a. av redan år 2013.12 har utlänningslagen tillfälligt ändrats vilket medfört att fler kan vilja arbeta i stället för att studera. Detta eftersom arbete kan ge permanent uppehållstillstånd när det tidsbegränsade uppehållstillståndet löper ut. En första förutsättning för att öka antalet nyanlända som studerar är att det finns tillgång till relevanta utbildningar. För att säkerställa detta krävs samverkan. Utbudet av kurser inom den yrkesinriktade vuxenutbildningen ska utgå från det lokala kompetensförsörjningsbehovet. På många håll i landet råder det brist på kompetent arbetskraft. varierar utbudet av relevanta kurser inom den yrkesinriktade vuxenutbildningen i olika delar av landet. har , på uppdrag av regeringen, tagit fram ett stödmaterial som ska underlätta för kommunerna att paketera sfi med andra kurser inom vuxenutbildningen, både på grundläggande och gymnasial nivå samt yrkesinriktade kurser.13 I de fall de samverkande parterna ser behov av särskilda yrkesutbildningar kan de nationella yrkespaket14 som tagit fram användas, se även avsnitt 7.3. Dessutom pågår det en omfattande utbyggnad av , vilken också kan bidra till att tillgodose behovet av yrkesutbildning i bl.a. de lokala jobbspåren. Att olika former av utbildning överlappar varandra innebär att arbetsgivares behov ibland kan tillgodoses både genom yrkesinriktad vuxenutbildning och genom arbetsmarknadsutbildning. I dessa fall är det viktigt att bedömningen av vilken utbildning som den arbetssökande erbjuds utgår både från arbetsmarknadens behov och från individens förutsättningar och behov. Som angetts i kapitel 7 12SOU 2013:20 vuxenutbildning på grundläggande nivå – en översyn för ökad individanpassning och effektivitet. 13Regeringsuppdrag till om förberedande åtgärder med anledning av förordningen om statsbidrag för regional yrkesinriktad vuxenutbildning. Regeringsuppdrag till om sammanhållna yrkesutbildningar i gymnasieskolan. Redovisning av uppdrag om sammanhållna yrkes-utbildningar samt stödinsatser under införandet av regionalt yrkesvux. Dnr 2016:694 och Dnr 2017:702. Nyanländas etablering i arbetslivet finns det dock flera utmaningar kopplade till detta. Det finns fortfarande oklarheter inom Arbetsförmedlingen om hur arbetsmarknadsutbildningen förhåller sig till den kommunala vuxenutbildningen. Yrkespaketens likheter med arbetsmarknadsutbildning kan leda till att gränsdragningsproblematiken fördjupas ytterligare. Oklarhet råder också om hur olika typer av utbildningar kan kombineras med varandra eller med andra typer av aktiviteter. Utifrån vad som framkommit i Duas kontakter med de lokala samverkansparterna så kan ytterligare en förklaring till att så få nyanlända studerar vid komvux vara att det finns bristande kunskaper om möjligheterna. För att det ska vara möjligt att utforma en sammanhängande process för individen, illustrerad i figur 3.1, behöver det vara tydligt vilket utbud av utbildning som finns lokalt och vilka möjligheter det finns att ta del av vuxenutbildning inom ramen för etableringsprogrammet eller jobb- och utvecklingsgarantin. Regeringen har infört ett studiestartsstöd för att öka möjligheten för kortutbildade att återgå till studier. Det är ett ekonomiskt stöd som ger den med kort utbildning möjlighet att komma igång med studier på grundskole- och gymnasienivå inom komvux, samt kurser på folkhögskola motsvarande grundskole- och gymnasienivå, utan att behöva låna pengar. Studiestartsstödet är tänkt att kunna användas inom ramen för kommunernas uppdrag att verka för att vuxna deltar i utbildning för att förbättra kortutbildades anställningsbarhet och underlätta matchningen till jobb.15 Det är tillgängligt först fr.o.m. det år som individen fyller , och förutsätter bl.a. sex månaders arbetslöshet innan studierna påbörjas. Att tillfälliga jobb, t.ex. , bryter kvalificeringstiden innebär dock att många som skulle behöva studiestartsstödet inte har rätt till det. I Duas arbete för att främja fördjupad samverkan om nyanlända har utgångspunkten varit det lokala kompetensförsörjningsbehovet. Det är det som ska tillgodoses genom att parterna kartlägger de nyanländas kunskaper och erfarenheter och tillsammans erbjuder de 15 /artiklar/2017/03/ett-nytt-rekryterande-studiestartsstod/ och Förordning (2017:532) om studiestartsstöd Nyanländas etablering i arbetslivet insatser som behövs för att individerna ska bli anställningsbara hos arbetsgivarna. Av de överenskommelser som inkommit till Dua verkar det också som att kompetensförsörjningsbehovet generellt är en tydlig utgångspunkt i den samverkan som utvecklas. Många kommuner och arbetsförmedlingskontor har gjort ambitiösa kartläggningar av kompetensbehoven inom både offentlig och privat verksamhet. Det är vanligare att de samverkande parterna i de lokala jobbspåren fokuserar på vad det offentliga efterfrågar, dvs. arbeten hos kommunen som arbetsgivare, även om privata företag också är väl representerade. De privata företagens deltagande är dock betydligt mer ojämnt fördelat över landet. I syfte att stimulera arbetet med att involvera företag i de lokala jobbspåren gjorde delegationen en utlysning av statsbidrag med denna inriktning, se avsnitt 2.3. Det stora antal ansökningar som kom in tyder på att former för samverkan med privata näringslivet inom ramen för jobbspår har en stor utvecklingspotential. beslutade regeringen om förordningsändringar som innebar att särskilt anställningsstöd, förstärkt särskilt anställningsstöd, instegsjobb, och extratjänster fick samma och höjda tak för den högsta bidragsgrundande bruttolönen. Förändringen var ett steg i regeringens arbete med att förenkla regelverket kring subventionerade anställningar. Som framgår i avsnitt 5.3 har regeringen beslutat att fr.o.m. införa en ny form av subventionerad anställning som ska ersätta fem befintliga. Den nya stödformen – introduktionsjobb – ersätter särskilt anställningsstöd, förstärkt särskilt anställningsstöd, de båda traineejobben och instegsjobb. Genom ett förenklat regelverk och en harmonisering av olika ersättningsnivåer bör det bli lättare för arbetsgivare att förstå och använda de olika subventionerade stödformerna. Även för Arbetsförmedlingen bör en minskad flora av former för subventionerade anställningar förenkla arbetet. Denna regelförenkling ligger i linje med vad delegationen tidigare efterlyst. Gruppen unga nyanlända omfattas redan av Duas ursprungliga uppdrag, dvs. samverkan mot ungdomsarbetslöshet. Nya omständigheter gör det dock viktigt att uppmärksamma unga nyanlända även inom Nyanländas etablering i arbetslivet ramen för den fördjupade samverkan för att främja nyanländas etablering i arbetslivet. Antalet individer i målgruppen har ökat väsentligt sedan samverkan rörande unga påbörjades. Dessutom innebär det förändrade tillfälliga regelverket för uppehållstillstånd nya utmaningar i samverkan. Av Duas direktiv framgår också att Dua i arbetet med fördjupad samverkan kring nyanlända särskilt ska beakta unga nyanlända.16 Inom grundskola och gymnasieskola har antalet nyanlända elever ökat . Språkintroduktion – ett av introduktionsprogrammen för elever som ej är behöriga till nationella program – utgjorde under /2017 gymnasieskolans fjärde största program.17 uppföljningar av språkintroduktion visar att endast var tredje elev går vidare till ett nationellt program och att endast var femte elev lyckas slutföra ett gymnasieprogram.18 Samordnaren för unga som varken arbetar eller studerar har i sitt slutbetänkande Vårt gemensamma ansvar – för unga som varken arbetar eller studerar.19 uppmärksammat detta problem. I betänkandet gör samordnaren bedömningen att en nationell aktör bör utarbeta modeller med syfte att stärka kopplingen mellan språkintroduktion och vidare studier och etablering i arbetslivet för unga nyanlända mellan 15–. Arbetet bör ske i projektform i samarbete med ett antal utvalda kommuner. Samordnaren bedömer vidare att , för att möjliggöra utarbetandet av dessa modeller, bör utlysa nationella medel. Särskilt fokus i utlysningen föreslås ligga på utvärdering av projektverksamheten, då det , enligt samordnaren, finns stora kunskapsluckor på området. var 85 600 unga i åldern 18–inskrivna på Arbetsförmedlingen, varav 14 300 inom etableringsuppdraget.20 Av dessa saknar hälften en gymnasieutbildning. Vid slutet av 2017 var 900 unga inskrivna i etableringsuppdraget, av dem saknade en gymnasieutbildning. I denna grupp finns det flera som har tidsbegränsade uppehållstillstånd som löper ut efter 2017:20 Tilläggsdirektiv till Delegationen för unga till arbete. 17www.skolverket.se/polopoly_fs/1.261988!/Programblad_IMSPR_gy2011.pdf 18Skolverket Uppföljning av språkintroduktion. Beskrivande statistik på nationell nivå och exempel på hur nyanlända elever kan ges möjlighet att använda sitt modersmål i undervisningen. 19SOU 2018:11 Vårt gemensamma ansvar – för unga som varken arbetar eller studerar. 20Arbetsförmedlingens statistik om inskrivna unga 16–. Nyanländas etablering i arbetslivet Eftersom många av dem är och därför inte tillhör målgruppen för det nya etableringsprogrammet är de hänvisade till Arbetsförmedlingens övriga insatser och program, främst jobbgarantin för ungdomar. Om de inte har fullföljt sina gymnasiestudier och varken arbetar eller studerar omfattas de, tills de fyller , även av det kommunala aktivitetsansvaret. Till följd av de tillfälliga begränsningarna i möjligheten att få uppehållstillstånd21 kan unga nyanlända i åldern 20–med tidsbegränsade uppehållstillstånd inte åberopa arbete som grund för att beviljas permanent uppehållstillstånd, om de inte fullföljt en gymnasieutbildning. är det dock möjligt för dem att få förlängt tidsbegränsat uppehållstillstånd för att slutföra gymnasiestudier. Trots detta är det förvånansvärt få unga i etableringsuppdraget som studerar.22 I delegationens löpande kontakter med kommuner och arbetsförmedlingskontor har det kommit signaler om att det finns kunskapsbrister om det nya regelverket, såväl inom kommuner som Arbetsförmedlingen. 8.6Nyanlända kvinnor med kort utbildning Arbetslösa med som längst en förgymnasial utbildning har generellt svårt att få ett arbete och när de påbörjar en anställning så är det oftast en tidsbegränsad anställning eller timanställning. Bland deltagarna i etableringsuppdraget med högst en förgymnasial utbildning är en majoritet kvinnor, 63 procent.23 Inom gruppen kortutbildade finns individer med mycket kort eller till och med ingen formell utbildning. får kvinnor i etableringsuppdraget i lägre grad än män ta del av arbetsnära insatser och en mindre andel kvinnor än män är i arbete när etableringsplanen löpt ut. Av de i etableringsuppdraget som deltog i en arbetsmarknadsutbildning var endast 2117 § lagen (2016:752) om tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd. 22Statistik från Arbetsförmedlingen om kvarstående arbetssökande i etableringsuppdraget . Drygt 3 000 individer av drygt 14 000 individer. Majoriteten i förberedande utbildning eller insatser. 23Statistik från Arbetsförmedlingen om kvarstående arbetssökande i etableringsuppdraget. Nyanländas etablering i arbetslivet kvinnor.24 I Arbetsförmedlingens egna analyser förklaras skillnaderna i insatser för kvinnor respektive män bl.a. av brister i utbudet på insatser som svarar mot kvinnors erfarenheter och kompetenser. Till exempel erbjuds validering och arbetsmarknadsutbildning företrädesvis inom mansdominerade yrken. Arbetsmarknadsutbildningar ska ha en tydlig utgångpunkt i rekryteringsbehoven på arbetsmarknaden. Skillnaderna i insatser mellan män och kvinnor kan även orsakas av könsstereotypa föreställningar, såväl hos myndighetens personal som hos den arbetssökande, vilket leder till att kvinnor ges sämre möjligheter att etablera sig på arbetsmarknaden.25 Arbetsförmedlingen har också visat att det faktum att kvinnor tar ut den större delen av föräldraledigheten påverkar deras möjligheter att komma in på arbetsmarknaden.26 Arbetsförmedlingen arbetar på flera områden för att förbättra resultaten för nyanlända kvinnor. Myndigheten har bl.a. tagit fram en handlingsplan27 för att förbättra sitt arbete med utrikes födda kvinnor och driver flera projekt riktade till denna målgrupp. I Duas modell för fördjupad samverkan om nyanlända beaktas jämställdhetsaspekten på flera sätt. Bland annat ska kommunen och Arbetsförmedlingen beskriva hur de avser att i sin samverkan säkerställa att kvinnor och män ges lika möjligheter till etablering på arbetsmarknaden. De ska vidare beskriva hur de ska säkerställa att kvinnor med kort utbildning ges ändamålsenligt stöd för att etablera sig på arbetsmarknaden. I arbetet med lokala jobbspår ska de samverkande parterna också beakta hur olika insatser inom kommunen och Arbetsförmedlingen kan användas, särskilt kopplat till kortutbildade och i synnerhet kvinnor. Ett av de tre lokala jobbspår som ska utformas inom ramen för den lokala överenskommelsen ska avse kortutbildade. Då en större andel kvinnor är kortutbildade bör det spåret särskilt komma kvinnor till del. 24Arbetsförmedlingen Återrapportering , Årsrapport aktiviteter i etableringsuppdraget 2016. 25Arbetsförmedlingen Perspektiv på etableringsuppdraget. 26Arbetsförmedlingen Återrapportering , Handlingsplan för att fler utrikes födda kvinnor ska vara sysselsatta i arbete eller studier. 2017–2018. Återrapportering , Handlingsplan för att fler utrikes födda kvinnor ska vara sysselsatta i arbete eller studier. 2017–2018. Nyanländas etablering i arbetslivet 8.7Delegationens bedömningar avseende samverkan om nyanländas etablering på arbetsmarknaden 8.7.1Implementera Arbetsförmedlingens nya arbetssätt Delegationens bedömning: Arbetsförmedlingens pågående arbete med evidensbaserad verksamhetsutveckling när det gäller nyanlända arbetssökande välkomnas och bör implementeras i myndighetens hela verksamhet. Arbetsförmedlingen har utvecklat en metodik för att förstärka arbetet med evidensbaserad utveckling. Metodiken består av en modell där kontor klustras utifrån yttre förutsättningar. Detta gör det möjligt att göra meningsfulla resultatjämförelser mellan enheter med fokus på vad som ger resultat i den egna verksamheten. Sådana jämförelser kan ligga till grund för ökat erfarenhetsutbyte och lärande mellan enheter med liknande förutsättningar. Myndigheten avser att implementera arbetssättet under 2018.28 Det kommer därmed att kunna ligga till grund för styrning och uppföljning inom myndigheten.