sou · H6B320 · 2018-03-19 00:00:00 — Eftersom det uttrycket ofta före- kommer i exempelvis nyhetsrapportering och myndighetsrapporter används det också i de deskriptiva delarna av betänkandet. I den mån det behöver förtydligas att det är fråga om ett subjekt anges till exempel plattformsföretag eller företag som tillhandahåller tjänster som möjliggör gräsrotsfinansiering, alternativt tillhandahåller förmed- lingstjänster. I utredningens överväganden och i förslaget till ny lag används däremot kapitalförmedlare som benämning på denna aktör. I betänkandet används i huvudsak kapitalsökande eller kapital- anskaffare för de företag eller privatpersoner som är i behov av finan- siering. Utredningen har enligt sitt uppdrag fokuserat på sådan gräs- rotsfinansiering där det finns möjlighet till ekonomisk avkastning. I sådana sammanhang brukar finansiär eller investerare användas för den bidragande parten, varför dessa benämningar används också i betänkandet. Beträffande gräsrotsfinansiering som sker genom lån används även termerna kredittagare respektive kreditgivare. Syftet med gräsrotsfinansiering, nämligen resursöverföring mellan parter, uttrycks i betänkandet genom att det anges att kapital eller finansiering anskaffas respektive tillhandahålls. Yrkesmässig gräs- rotsfinansieringsverksamhet sker i princip uteslutande på särskilt in- rättade webbaserade plattformar, vilket i betänkandet uttrycks genom att dessa är digitala eller elektroniska. 3.1.1Tidiga former av gräsrotsfinansiering Gräsrotsfinansiering, eller crowdfunding, innebär enligt National- encyklopedin ”en metod för projektfinansiering genom att, oftast via internet, samla in mindre belopp från ett större antal personer. Insamlingen av kapital kan ske på olika villkor, vanligast är att ett delägarskap ges i utbyte, men även donationer, lån och olika typer av belöningar förekommer.” Krigsobligationer, , samt den insamling som anordnade i sin tidning World för att finansiera färdigställandet av fundamentet till , brukar anföras som tidiga exempel på gräsrotsfinansiering.1 Samt- liga bidrag till oavsett storlek blev belönade med ett omnämnande i tidningen, vilket bidrog till att kampanjen blev framgångsrik. De tidiga aktiviteterna och nätverken för gräsrotsfinansiering var lokala till sin natur. Internet har möjliggjort en betydligt större räckvidd för gräsrotsfinansieringar, men än förekommer många lokala initiativ, som inte nödvändigtvis är digitala, när invånare på en viss ort finansierar den lokala skidliften eller när idrottsklubben ordnar gräsrotsfinansiering (i bokstavlig mening) av nya konstgräs- planer. Lokala gräsrotsinitiativ behöver inte vara ideella. Lokalkapi- tal är ett initiativ för att underlätta för lokala kommersiella projekt att få finansiering. Lokalkapital erbjuder delägarskap via gräsrots- 1 Pitts, J.B., Pulitzer Crowdfunded the Statue of ? . /2010/10/20/earth/geography/pulitzer-crowdfunded-the-statue-of-liberty/ finansiering2, som ett lokalt komplement till riskkapital och sådd- finansiering3 och annat främjande från det offentliga.4 De tidigaste gräsrotsfinansieringarna via internet skedde på kul- turområdet. samlade fans av den engelska rockgrup- pen Marillion in via internet för att gruppen skulle kunna genomföra sin turné i . Amerikanska , den första renodlade sajten för gräsrotsfinansiering, lanserades och blev ett genombrott för kulturell gräsrots- finansiering i större skala. De största webbplatserna för gräsrots- finansiering , Indiegogo och Kickstarter, etablerades respektive 2009. etablerade brittiska Zopa sin platt- form för lånebaserad gräsrotsfinansiering.5 3.1.2Den digitala utvecklingens betydelse för gräsrotsfinansieringen Framväxten av gräsrotsfinansiering har skett i takt med den digitala utvecklingen, men drivkrafterna har inte enbart varit teknikbaserade. En förklaringsmodell till fenomenet är att se gräsrotsfinansiering, eller crowdfunding, som en av flera manifestationer av det större be- greppet crowdsourcing. Termen är en sammanslagning av engelskans ”crowd” och ”outsourcing.” Crowdsourcing innebär att ett stort antal individer samarbetar via en digital plattform för att nå ett specifikt mål, att lösa en uppgift, genomföra ett projekt eller att finansiera en aktivitet. brukar nämnas som ett exempel på crowd- sourcing. Crowdfunding definieras ofta som crowdsourcing av kapital. Förutom crowdfunding så är crowd innovation, crowd design, crowd creation och även crowd voting förekommande crowdsourcing- aktiviteter. Samarbete och medbestämmande är två starka drivkrafter bakom crowdsourcing. Dessa drivkrafter har stärkts av teknisk ut- veckling och ekonomiska händelser. 2Se om Åre Lokalkapital. 3Finansiering av företag i mycket tidig utvecklingsfas. Såddfinansiering är ofta avsedd att finansiera utvecklingen av den produkt eller tjänst som företaget ämnar marknadsföra. 5Citi , Digital Disruption: How Fintech is Forcing Banks to a Tipping Point, . Web 2.0 brukar anföras som en viktig katalysator för crowd- sourcing.6 Den första generationens webbplatser, web 1.0, skapade transpararens för internetanvändarna genom att mer information gjorde det möjligt att fatta bättre beslut. Ett sådant exempel var upp- komsten av internetresebyråer. Med tillgång till flygbolagens globala distributionssystem publicerade internetresebyråerna flygpriser, vilket skapade en internationell prispress och därmed billigare och enklare flygbokningar för konsumenten. Web 1.0 och den medföljande transparensen blev starten på en process där internetanvändarna och konsumenterna fick en allt större påverkan på internets innehåll och handel. Processen accelererade när den andra generationens webb- platser, web 2.0, tog över. Utmärkande för web 2.0 är att webbplats- ernas innehåll är genererat av användarna själva. Web 2.0 markerade starten för sociala medie-plattformar där allt innehåll skapas av användarna. Resenärer behövde inte längre nöja sig med att boka sina resor på nätet. Användarna kunde dessutom ge och få tips om resmål och hotell från vänner i sitt sociala nätverk på Facebook eller från okända med ett gemensamt reseintresse på forum som Tripadvisor. Web 2.0 stärkte användarnas och konsumenternas makt över infor- mationen på internet. De nya sociala digitala plattformarna blev nav för utvecklingen av den så kallade delningsekonomin, men också för den fortsatta utvecklingen av crowdsourcing. Reseindustrin är bara ett av många exempel på hur utvecklingen av web 2.0 förändrade hela branschers affärsmodeller i grunden. Banker, fondkommissionärer och andra finansiella tjänster har flyttat över större delar av sina transaktionsintensiva tjänster på nätet och låter kunderna genomföra dessa själva. Även mer komplexa affärer som köp och försäljning av värdepapper sker via internet och fler- talet kunder ser det som en självklar och bekväm lösning. De flesta mindre aktörer på finansmarknaderna erbjuder enbart nätbaserade tjänster och slipper därmed kostnader för representationskontor. Svenska Nordnet och är två sådana exempel. En viktig skillnad mellan dessa aktörer och gräsrotsfinansieringsplattform- arna är att de förra riktar sig till en relativt fast och etablerad kund- grupp medan de senares kundkrets ofta varierar med de finansierade projekten. 6 Se exempelvis Bouncken, Komorek, , Crowdfunding: The of Research, , . 3.1.3Finanskrisen blev katalysator för gräsrotsfinansiering etablerade engelska Zopa en marknadsplats för låne- baserad gräsrotsfinansiering och året därefter öppnade Funding Circle i samt och i . etablerades Pangdia, den första webbplatsen för lånebaserad gräsrotsfinansiering i . Den internationella finans- krisen år 2007-2008, med bland annat fall, blev ytterligare en katalysator för crowdsourcing i allmänhet och crowd- funding i synnerhet. Gräsrotsfinansiering framstod av flera skäl som ett nytt attraktivare alternativ till finansiering via bankerna och andra traditionella finansiella aktörer. För det första så medförde finanskrisen stora utmaningar för mindre företag och organisationer att skaffa nytt kapital för att förverkliga sina planer. De finansiella marknaderna fungerade endast med stor svårighet. Bankerna var i många fall underkapitaliserade och tvingades i de flesta fall dra ner på sin kreditverksamhet. För det andra så skapade krisen i det finansiella systemet en betydande misstänksamhet riktad mot banksektorn och de finansiella mark- naderna. Crowdsourcingens grundläggande idéer om samarbete, med- bestämmande, konsumentdemokrati och socialt ansvar via digitala plattformar pekade på gräsrotsfinansiering som en lockande alter- nativ finansieringsmöjlighet. Att de två största webbplatserna för gräsrotsfinansiering, Indiegogo och Kickstarter, etablerades efter fall är inte någon tillfällighet. Den globala finanskrisen åren 2007–2008 visade även att pro- blem bland finansiella aktörer utanför banksektorn, så kallade skugg- banker, kan få stora konsekvenser för den finansiella stabiliteten. Med skuggbanker avses institut och aktiviteter som bedriver bank- liknande verksamhet, men som inte lyder under samma reglering och tillsyn som de traditionella bankerna. Skuggbanker, som pen- ningmarknadsfonder och värdepapperiseringsinstitut, spelade en stor roll i finanskrisen åren 2007–2008. Det finns inget som utesluter att de och andra skuggbanksliknande företeelser kan få en liknande roll i eventuella kriser i framtiden.7 Den internationella organisa- tionen ()8, som bevakar finansiella 7Financial , /2017/05/global-shadow-banking-monitoring-report-2016/ 8FSB är ett internationellt samarbetsorgan mellan finansministerier och centralbanker med målsättningen att verka för global finansiell stabilitet. FSB grundades i samband med G20- stabilitetsrisker i den globala ekonomin, anser att gräsrotsfinan- sieringen i inte är ett hot mot den finansiella stabiliteten . Marknaden för lånebaserad gräsrotsfinansiering anses ännu vara alltför liten för att påverka den finansiella stabiliteten. En annan viktig faktor är att de lånebaserade gräsrotsfinansierings- aktörerna inte tar risk på egen balansräkning. varnar FSB att just undvikandet av egen riskexponering kan bli ett problem . Gräsrotsfinansieringsaktörerna skulle kunna bedriva osund kreditgivning eftersom riskexponeringen drabbar någon annan.9 definierar fintech som ett samlingsbegrepp för en på- gående växelverkan mellan finansiell verksamhet och teknologisk innovation.10 Uppkomsten av gräsrotsfinansiering 2008 är ett träffande exempel på denna växelverkan. Gräsrots- finansiering utgör några av en mängd alternativa finansieringsformer och finansiella tjänster som tillsammans utgör fintech. definition ger inte någon tydlig bild av vilka finansiella sektorer eller företag som ingår i begreppet fintech. Det finns heller ingen allmänt vedertagen beskrivning av vilka företeelser som hör till fintech och vilka som är en del av de traditionella finansmarknaderna. Kartan över finansmarknaderna förändras över tiden. Vanliga tillämpningar för fintechföretagen är betalningar, lån och finansiering, placeringar och sparformer, försäkringar (så kallad insurtech), regelefterlevnad (regtech) och finansiella blockkedjeapplikationer som kryptovalutor. De olika formerna för gräsrotsfinansiering räknas in bland tillämp- ningarna under samlingsbegreppet lån och finansiering enligt denna beskrivning.11 mötet och ersatte då det tidigare (). Medlemmar i är samtliga G20-länder, tidigare FSF-medlemmar samt EU. 9Fenomenet beskrivs i ekonomisk litteratur med den engelska termen ”moral hazard”. 10Finansiell Stabilitet 2017:1, , fördjupning s. 42. 11Blue Institute: Fintech: Den digitala transformeringen av finansmarknaden, . Gräsrotsfinansieringen tillhör i vissa delar delningsekonomin. I be- tänkandet Delningsekonomi på användarnas villkor (SOU 2017:26) definieras delningsekonomin som ”den del av ekonomin där privat- personer ger varandra tillgång till underutnyttjade resurser, egendom såväl som tjänster, mot eller utan betalning. Detta kan ske med hjälp av digitala plattformar eller via analoga fora. Gemensamt är dock att resurserna ska kunna delas med användare bortom den egna be- kantskapskretsen.”12 Gräsrotsfinansiering har samma grundläggande struktur som andra företeelser inom delningsekonomin, där använ- dare möts och genomför en transaktion på, eller i anslutning till, en plattform som matchar tillgång och efterfrågan och förmedlar kon- takten med användarna (se kap. 7, avsnitt 7.2). Vid gräsrotsfinan- siering är den underutnyttjade resursen pengar. I övriga delar av delningsekonomin är transporttjänster, bostadsuthyrning och hus- hållsnära tjänster vanligt förekommande. Gräsrotsfinansiering är inte en marknad, utan flera olika finansie- ringsformer. Dessa former konkurrerar inte direkt med varandra, men kan i vissa fall ses som kompletterande alternativ. Det företag som i en etableringsfas söker stöd för att utveckla sin produkt på en plattform för belöningsbaserad gräsrotsfinansiering, kan i en senare utvecklingsfas söka ytterligare tillväxtkapital via en emission av aktier på en plattform för andelsbaserad gräsrotsfinansiering. Konkurrensen är däremot betydande mellan gräsrotsfinansierings- plattformar på varje delmarknad och med aktörer som representerar mer traditionell finansiering eller andra alternativa finansierings- metoder. Gräsrotsfinansiering brukar delas in i fyra kategorier: dona- tionsbaserad, belöningsbaserad, lånebaserad och andelsbaserad gräs- rotsfinansiering. 12 SOU 2017:26, Delningsekonomi på användarnas villkor, , s. 64–65. Att samla in pengar för ett gemensamt ändamål är inget nytt feno- men. Det som skiljer donationsbaserad gräsrotsfinansiering från andra penninginsamlingar är den digitala plattformen med dess sociala karaktär; plattformen gör det ofta möjligt för den som bidrar med pengar att interagera med de ansvariga för det projekt som är målet med insamlingen. Rent donationsbaserad gräsrotsfinansiering är altruistisk, som hos amerikanska plattformen Gofundme. Insamling- arna har ofta som mål att stödja socialt entreprenörskap, som hos svenska Polstjarna (Polstjarna avslutade sin verksamhet ). Amerikanska Kiva kopplar donationer till så kallade mikro- lån för entreprenörer i utvecklingsländer. Kiva är delvis donations- baserad och delvis lånebaserad, eftersom mikrolånen ofta betalas tillbaka. Finansiärerna kan då välja att finansiera nya projekt eller dra tillbaka finansieringsmedel. Belöningsbaserad gräsrotsfinansiering är en väletablerad form av gräsrotsfinansiering. Formen för belöning varierar och det gör även styrkan i belöningsutfästelserna. Belöningsbaserad gräsrotsfinansi- ering av kulturevenemang är vanligt förekommande. Svenska Crowd- culture är ett närliggande exempel. I grunden utgörs belöningen av en möjlighet att ta del av ett evenemang som blir verklighet endast om tillräckligt mycket kapital samlas in. I vissa fall är belöningen utfäst som en biljett till det kommande evenemanget och bidraget blir närmast ett förköp. Den amerikanska gräsrotsfinansierings- plattformen Kickstarter myntade tidigt termen belöningsbaserad gräsrotsfinansiering för att distansera sig från förköpsdiskussionen, sannolikt i syfte att undvika amerikansk momslagstiftning. På Kick- starter och andra liknande internationella webbplatser för gräsrots- finansiering erbjuds en mängd belöningsmöjligheter av varierande art. Vanligast är kulturrelaterade projekt inom musik, film, böcker, serier och konst.13 Därefter följer spel och designutveckling. Dessa projekt innehåller i allmänhet erbjudanden om att få pröva den 13 Kickstarter redovisar statistik över samtliga projekt på sin webbsida: / färdiga produkten, alternativt betatesta spelprogram eller annan mjukvara vid bidrag till finansieringen. Ett lån mellan två privatpersoner är sannolikt den äldsta formen av finansiering. Det nya består av att en tredje part, en digital plattform, sammanför långivare och låntagare på marknadsmässiga villkor utan att vara en part i kreditavtalet. Strukturen är gemensam för många aktörer och plattformar i delningsekonomin, där bland andra Airbnb och Uber sammanför enskilda aktörers utbud och efterfrågan av en viss tjänst, så att privatpersoner i stället för att vända sig till etable- rade näringsidkare, lånar, hyr eller köper varor och tjänster från andra privatpersoner. Den digitala plattformen kan vara mer eller mindre delaktig i låne- transaktionen. Det finns passiva förmedlingsplattformar som endast står för sammanförandet, så att hela lånetransaktionen därmed sker utan plattformens direkta medverkan. På andra delen av skalan finns aktiva plattformar som svenska Lendify och finska Fixura. De sköter granskning av låneansökningar, betalningsflöden och i vissa fall inkassotjänster liknande ett mer traditionellt finansbolag. Flera plattformar erbjuder förmedling av lån till både privatpersoner och företag. Amerikanska börsnoterade är en av världens största plattformar för lånebaserad gräsrotsfinansiering till både privatpersoner och företag, med i förmed- lade lån sedan starten år 200614. De plattformar som erbjuder för- medling av lånebaserad gräsrotsfinansiering till företag riktar sig oftast till både privatpersoner och företag som finansiärer. Svenska Toborrow är en renodlad förmedlare av lånebaserad gräsrotsfinan- siering till företag. En viss överlappning är annars vanlig. Svenska erbjuder både lånebaserad och andelsbaserad gräsrotsfinan- siering till företag. Plattformar för andelsbaserad gräsrotsfinansiering sammanför finan- siärer med små och medelstora företag i behov av nytt kapital. Flera olika finansieringsformer förekommer internationellt. Emission av aktier är det vanligaste, men även preferensaktier, vinstandelslån och annan efterställd skuld erbjuds. Finansieringsformen är ofta styrd av den lokala lagstiftningen. En betydande andel av marknaden utgörs av gräsrotsfinansiering specialiserad på projekt och verksamheter på fastighetsmarknaden. Tillgång till finansiering är avgörande för ett företags möjlig- heter att växa och överleva. Brist på kapital och likviditet är bland de vanligaste orsakerna till konkurs för små och medelstora företag. Svårigheterna att finna finansiering är störst när företaget är ny- etablerat och produkter, erbjudande och kundbas är under utveck- ling. Följaktligen är den andelsbaserade gräsrotsfinansieringen mest relevant i tidigare skeden av ett bolags tillväxt, som komplement till andra finansieringsformer. Lånebaserad och andelsbaserad gräsrotsfinansiering i deras olika for- mer är fortfarande begränsade i jämförelse med traditionell finan- siering från banker och finansbolag, men betydelsen växer i takt med att fler plattformar etableras. Termen alternativa finansierings- former är en något svävande beskrivning. Förutom gräsrotsfinan- siering nämns bland dessa även fakturaköp, annan förskottsfinan- siering, vinstandelslån, leasing, mikrolån, inkubatorer,15 affärsänglar och annat riskkapital, samt i vissa fall nyare digitala finansierings- former som kryptovalutor. 15 En inkubator eller företagskuvös är en organisation med syfte att främja och underlätta ny- startade företags väg mot tillväxt och lönsamhet. Inkubatorns främsta uppgift är att erbjuda kvalificerad affärsrådgivning eller affärscoachning, samt nätverk för att underlätta kontakterna med kunder, partners och investerare. I många fall kombineras affärsutvecklingsstödet med stödtjänster såsom uthyrning av lokalyta, telefon och . Termen gräsrotsfinansiering måste anses vara väletablerad, även om engelskans crowdfunding ännu är vanligare på den svenska mark- naden. Beskrivningen i det föregående av gräsrotsfinansiering som en del av det större begreppet crowdsourcing ger vid handen att det saknas svenska benämningar i flera fall. Problematiken kan åskådlig- göras av följande bild. Figur 3.1 Terminologiska alternativ Begreppet peer-to-peer syftar på en transaktion som genomförs direkt mellan två användare utan mellanman. Begreppet användes tidigt för att beskriva ett icke-hierarkiskt nätverk av datorer som delar filer. Utredningen kommer att undvika begreppet vid beskrivningar av lånebaserad gräsrotsfinansiering. Flera aktörer föredrar att använda termen marknadsbaserade lån för lånebaserad gräsrotsfinansiering. Marknadsbaserade lån är en term som inte beskriver transaktionens innebörd, men som möjligen är lättare att använda i marknads- föringssammanhang. I det följande kommer flera av de övriga be- nämningarna för gräsrotsfinansiering att användas, främst för att undvika alltför många repetitioner, men huvudsakligen används ter- merna donationsbaserad, belöningsbaserad, lånebaserad och andels- baserad gräsrotsfinansiering för att beskriva de olika huvudformerna. Gräsrotsfinansieringen har mervärden som andra finansieringsalter- nativ utanför den digitala nätverksekonomin inte kan leverera. Ett nyetablerat företag får inte bara tillgång till kapital vid presenta- tionen av sin produktidé på en belöningsbaserad gräsrotsfinansie- ringsplattform. De kapitalsökande får även tillgång till ett nätverk av potentiella konsumenter som kan utgöra basen för vidare pro- duktutveckling och marknadsundersökningar. Om produkten blir framgångsrik och bolaget senare vill ta in tillväxtkapital via en emis- sion av nya aktier på en andelsbaserad gräsrotsfinansieringsplattform, så får det kapitalsökande bolaget, förutom tillgången på potentiella finansiärer, en möjlighet att skapa ett nätverk av trogna konsumen- ter och företagsambassadörer som kan bidra till den fortsatta till- växten på flera sätt än bara via tillväxtkapital. , grundaren till Crowdculture, illustrerar med följande bild hur drivkrafterna för initiativtagare till gräsrotsfinansiering varierar.16 16 , Den digitala folkrörelsen, rapport till Kommuner och Landsting, 2013. Finansiärerna vid gräsrotsfinansiering har också ofta flera skäl till sin investering än de rent kommersiella, vilket knyter an till de grundläggande värderingar om samarbete och konsumentdemokrati som hör till gräsrotsfinansieringens ursprung. nämner flera sådana psykologiska drivkrafter och visar hur dessa kan variera beroende på syftet med gräsrotsfinansieringen. Tro på hög avkastning att göra något aktivt Crowdculture är ett exempel på hur det offentliga kan använda gräsrotsfinansiering som en mötesplats för att engagera medborgare och demokratisera fördelningen av medel till regionala kulturprojekt. Europeiska kommissionen () pekade tidigt på gräs- rotsfinansieringens möjligheter och betydelse för de kulturella och kreativa näringarna.17 På motsvarande vis kan gräsrotsfinansiering användas som en plattform för fördelning av offentliga medel inom flera andra områden, som infrastruktursatsningar och projekt av social eller näringslivsutvecklande natur, när det är önskvärt att sådan fördelning ska ske i direkt samspel med de som ska nyttja medlen i fråga. Den engelska branschorganisationen för gräsrotsfinansierings- plattformar, , driver vad som be- nämns privatekonomiska demokratiseringsfrågor under parollen 17 Meddelandet av , Att främja de kulturella och kreativa sektorerna för att främja tillväxt och sysselsättning i EU, (COM(2012)0537). För en sammanfattning av kommissionens syn på gräsrotsfinansiering inom de kulturella och kreativa näringarna, se crowdfunding4culture.eu/european-parliaments-view-crowdsourcing-and-crowdfunding- cultural-and-creative-sectors ”Wealth is not a skillset”.18 menar att alla ska ha rätt och möjlighet att investera efter behov. Begränsningar i syfte att skydda konsumenten från att ta för mycket risk är ”inskränk- ningar i konsumentdemokratin… nedlåtande och diskriminerande”. Den engelska marknaden för gräsrotsfinansiering och andra alter- finansieringsformer, som är den mest välutvecklade i , behandlas utförligare i kapitel 4. Investerarrisk och andra risker speci- fika för gräsrotsfinansiering behandlas mer ingående i kapitel 10. 3.5Ekonomisk forskning om gräsrotsfinansiering