sou · H6B350 · 2018-06-19 00:00:00 — Exempelvis skulle en tv-operatör på , via den finska upphovs- rättsorganisationen , kunna skaffa rättigheter till att spela in SVT:s program och göra dem tillgängliga i efterhand för on demand-utnyttjande. De rättsliga förutsättningarna behöver analyseras närmare av de inblandade aktörerna. fram- står det dock som en tänkbar lösning för att tillgodose önskemålen om bättre tillgång till SVT:s utbud på . 5Vad ska public service göra och tillsammans med vem? I detta kapitel tar kommittén upp frågor om vilket innehåll public service-bolagen ska leverera på olika distributionsplattformar och hur bolagen ska samspela med olika aktörer inom ramen för sitt innehållsuppdrag. Detta inkluderar hur SR och SVT ska förhålla sig till lokala nyhetsaktörer (avsnitt 5.2), hur utbudet på nationella minoritetsspråk och teckenspråk kan stärkas (5.3), om det finns behov av ett uppdrag om programverksamhet med nyheter om och svenska förhållanden riktad till en utländsk publik (5.4), hur SVT:s ansvar för svensk film ska formuleras (5.5) och om public service ska ha i uppdrag att stärka en livskraftig produktionsmarknad (5.6). Avslutningsvis behandlas frågan om tidningen 8 Sidors organisatoriska hemvist (5.7). Kapitlet inleds med en beskrivning av public service-bolagens nu- varande innehållsuppdrag och om det mot bakgrund av de nya mönster i mediekonsumtionen som beskrivs i kapitel 2 finns anled- ning att föreslå några ändringar i uppdraget (5.1). Som utgångspunkt för denna del av uppdraget anger regeringen i direktiven att det nuvarande innehållsuppdraget i sina huvuddrag är relevant utformat och därför huvudsakligen bör kvarstå oförändrat. I ljuset av de för- ändrade konsumtionsmönstren har kommittén diskuterat hur det övergripande innehållsuppdraget bör formuleras under nästa till- ståndsperiod, liksom speglingsuppdraget, folkbildningsuppdraget och uppdraget att tillhandahålla innehåll för barn och unga. Vad ska public service göra och tillsammans med vem? 5.1.1Public service-bolagens nuvarande innehållsuppdrag Vilket innehåll public service-bolagen ska sända finns reglerat i respektive bolags sändningstillstånd (för 6–13 §§, –12 §§ och UR 7–13 §§). Enligt den inledande innehållsbestämmelsen är den centrala upp- giften för bolagen att erbjuda ett mångsidigt programutbud, vilket för och omfattar allt från det breda anslaget till mer särpräg- lade programtyper. För samtliga bolag anges vidare att de ska till- handahålla ett varierat utbud på det svenska språket. Bolagen har ett särskilt ansvar för det svenska språket och dess ställning i samhället, och språkvårdsfrågor ska beaktas i verksamheten. Programverksam- heten ska som helhet bedrivas utifrån ett jämställdhets- och mång- faldsperspektiv och utmärkas av hög kvalitet, nyskapande form och innehåll. I bestämmelsen anges också att programmen ska utformas så att de genom tillgänglighet och mångsidighet tillgodoser skiftande förutsättningar och intressen hos befolkningen i hela landet. Pro- gramutbudet ska vidare spegla förhållanden i hela landet och den variation som finns i befolkningen som helhet, samt som helhet präglas av folkbildningsambitioner. Bolagen ska beakta program- verksamhetens betydelse för den fria åsiktsbildningen och utrymme ska ges åt en mångfald av åsikter och meningsyttringar. UR ska koncentrera sin programverksamhet till utbildningsom- rådet med villkor om att vidga och utveckla sitt utbud och ska där- utöver tillhandahålla ett utbud av folkbildningsprogram. Sändnings- tillstånden för samtliga programföretag innehåller därutöver villkor om att verka för mångfald i programverksamheten genom en varia- tion i produktionsformer och om ett varierat utbud för barn och unga. Samtliga tre bolag ska beakta behoven hos personer med funktionsnedsättning och tillgängliggöra innehåll på de nationella minoritetsspråken (se avsnitt 5.3). SR:s och SVT:s tillstånd inne- håller därutöver villkor om nyhetsverksamhet och samhällsbevak- ning liksom om ett mångsidigt kulturutbud. För SR finns ett särskilt villkor om program för sändningar till utlandet (se avsnitt 5.4). Som beskrivs i tidigare kapitel innehåller sändningstillstånden utöver innehållsvillkoren flera andra typer av villkor. Dessa gäller bl.a. hur sändningsrätten ska utövas, vilket inkluderar villkor om Vad ska public service göra och tillsammans med vem? opartiskhet och saklighet, genmäle och beriktigande och respekt för den enskildes privatliv. 5.1.2Ändringar i innehållsvillkoren inför nuvarande tillståndsperiod Inför tillståndsperioden –2019 förändrades innehållsvillkoren i vissa avseenden. UR fick ett utvidgat utbildningsuppdrag i och med att det beslutades att bolagets programverksamhet även ska rikta sig till folkhögskolor och studieförbund. Vidare fördjupades samarbetet mellan bolagen vad gäller sändningstider för att möjliggöra för UR:s utbud att nå en vidare publik. Speglingsuppdraget utvidgades från att endast omfatta geografisk spegling till att programutbudet även ska spegla förhållanden i hela landet och den variation som finns i befolk- ningen, samt att programverksamheten ska bedrivas utifrån ett jäm- ställdhets- och mångfaldsperspektiv. Vidare infördes ett uttryckligt uppdrag att tillhandahålla utbud på minoritetsspråk och tecken- språk. Slutligen infördes även en bestämmelse om att SR och SVT skulle fortsätta att fördjupa, utveckla och vidga sitt kulturutbud (prop. 2012/13:164 s. 33 ff.). 5.1.3Utmaningar som följer av medieutvecklingen Som beskrivs i kapitel 2 förändras medieanvändarnas beteende och förutsättningarna för aktörerna på mediemarknaden mycket snabbt. Följande kan särskilt lyftas fram här. •Mediearenan domineras av nya aktörer som inte själva är inne- hållsproducenter, som Facebook, Google och Youtube. •Medievanorna förändras mot att publiken i allt större utsträck- ning tar del av innehåll digitalt och on demand. •Mediekonvergensen innebär att allt fler medieaktörer gör samma saker på samma plattformar – konkurrensen mellan innehålls- leverantörerna ökar. •Nya forum gör det möjligt att sprida nyheter och information, även falsk sådan, till stora grupper av människor. Vad ska public service göra och tillsammans med vem? •Ökad valbarhet ger ökade möjligheter att välja bort innehåll – individualiserad medieanvändning kan skapa filterbubblor. Det är framför allt det förändrade sätt på vilket publiken tar del av innehåll och den ökade internationella konkurrensen som innebär stora utmaningar för public service-bolagen att uppfylla sina inne- hållsuppdrag. I sina underlag till kommittén lyfter bolagen ett antal utmaningar . Enligt SR är de största utmaningarna globaliseringen, digita- liseringen och polariseringen. Globaliseringen ställer enligt SR nya krav på innehållet och därmed på kunskaperna hos de redaktioner som ska rapportera om både globala och lokala händelser. Polari- seringen innebär att speglingsuppdraget förändras och kräver att organisationen utvecklas för att bättre kunna möta människor i deras vardag, medan digitaliseringen innebär nya krav på att erbjuda ett relevant innehåll på plattformar där publiken befinner sig. De för- ändringar som dessa faktorer har inneburit gör enligt SR innehålls- uppdraget mer komplext än tidigare (dnr Komm2017/00395-74). SVT gör i stora delar samma bedömning och konstaterar att den förändrade spelplanen med ökad global konkurrens har lett till att publiken ställer högre krav på innehållet. Den stora utmaningen menar SVT är att skapa en helhet som uppfyller kraven på bl.a. hög kvalitet, folkbildningsambitioner, mångfald och Sverigespegling, som man når ut med sitt innehåll till publiken i en värld av förändrade mediebeteenden (dnr Komm2017/00395-75). UR å sin sida menar att den största utmaningen är att få de till- delade medlen att räcka till allt som bolaget vill göra utifrån sänd- ningstillståndet och hålla en hög kvalitet i produktionen. Ökade volymkrav utan tillräckliga resurser påverkar kvaliteten och hållbarheten på produktionerna, och speglingsuppdraget blir lidande (dnr Komm2017/00395-73). 5.1.4Det breda innehållsuppdraget bör bestå Bedömning: Public service-bolagens breda innehållsuppdrag bör bestå under kommande tillståndsperiod. Vad ska public service göra och tillsammans med vem? Inför den nuvarande tillståndsperioden uttalade regeringen att bolagens innehållsuppdrag som helhet även fortsatt skulle vara brett och därmed leda till en mångfald i utbudet. Det betonades att bolagen även fortsättningsvis skulle ta ett särskilt ansvar för de om- råden som de kommersiella bolagen inte täcker. En viktig princip är, enligt regeringen, att bolagen ska kunna motivera alla program som sänds utifrån uppdraget i allmänhetens tjänst. Vidare uttalades att det är av stor betydelse att public service erbjuder produktioner av hög kvalitet som ger ett tydligt mervärde i det samlade medieutbudet (prop. 2012/13:164 s. 25). Utgångspunkten för kommitténs uppdrag är som nämnts att det nuvarande innehållsuppdraget är ändamålsenligt och i allt väsentligt bör bestå. Regeringen anför vidare i kommitténs direktiv att medie- utvecklingen inte ger anledning att ompröva samhällets behov av programföretag med uppdrag att ge alla tillgång till ett allsidigt och oberoende programutbud av hög kvalitet. Vissa kommersiella medieaktörer framhåller att public service inte borde få tillhandahålla kommersiellt gångbart innehåll eftersom det konkurrerar med de privata mediernas affärsidé. Flera av de kom- mersiella radioaktörerna har invänt mot att framför allt P3 har en allt mer kommersiell framtoning i valet av den musik som spelas (dnr Komm2018/00061-87 och 2018). Även Svenska Oberoende Musikproducenter har framfört synpunkter till kommittén på SR:s musikutbud, framför allt att det är svårt för lokala artister på obero- ende bolag att göra sig hörda (dnr Komm2018/00061-83). Kommitténs uppfattning är att public service inte ska styras av att maximera antalet tittare eller lyssnare utan i stället se till hela publikens behov och intressen för att på så vis kunna vara relevant för alla. Det innebär inte att alla kommer att tycka om allt som public service erbjuder. Men genom en bredd i utbudet kan public service tilltala hela publiken. Public service måste ha utrymme att tillhanda- hålla innehåll med både bredd och spets – att erbjuda allt från pro- gram om specialiserade intressen eller fördjupande samhällsanalyser till bredare underhållningsprogram eller populär musik. Vad som är kommersiellt gångbart förändras och bör därför inte användas som ett kriterium för att avgränsa public service-bolagens uppdrag. Kommittén anser att innehållsuppdraget därför även fort- sättningsvis bör vara brett och inriktat på att tillhandahålla ett mångsidigt programutbud. Vad ska public service göra och tillsammans med vem? Public service-uppdraget innebär att utbudet ska hålla en hög kvalitet. Det framgår av bolagens sändningstillstånd. I public service-uppdraget ligger också ett särskilt ansvar för sådant innehåll som ger ett tydligt mervärde i förhållande till de kommersiella aktör- ernas utbud. Kommittén vill här lyfta fram uppdraget att tillhanda- hålla ett mångsidigt kulturutbud och uppdraget att spegla förhål- landen i hela landet och den variation som finns i befolkningen som områden där public service-bolagen har en unik roll och unika möj- ligheter att bidra med kvalitativt och relevant innehåll. Public services unicitet och utgångspunkt finns formulerat i innehållsuppdraget. Alla program ska kunna motiveras utifrån upp- draget. Det innebär inte att public service-bolagen måste avhålla sig från att sända innehåll som också är kommersiellt gångbart, men även detta ska bottna i public service-uppdraget. Bedömning: Speglingsuppdraget är centralt för public service- verksamhetens roll som sammanhållande kraft i samhället. Public service-bolagens speglingsuppdrag omfattar som nämns ovan spegling av förhållanden i hela landet och den variation som finns i befolkningen. Programverksamheten ska bedrivas utifrån ett jäm- ställdhets- och mångfaldsperspektiv. Utöver de kraven ska bolagens nyhetsförmedling ha olika perspektiv så att händelser speglas utifrån olika geografiska, sociala och andra utgångspunkter. Kommitténs bedömning är att speglingsuppdraget så som det kommer till uttryck i sändningstillstånden är ändamålsenligt ut- format, men vill här särskilt betona detta uppdrags centrala betydelse för public service-verksamhetens legitimitet och funktion som sam- manhållande kraft i samhället. Kommittén beskriver såväl i delbetänk- andet som i detta betänkande en utveckling mot alltmer frag- mentiserade medievanor och filterbubblor som riskerar att påverka den sociala sammanhållningen negativt och öka polariseringen i sam- hället. Public service är en demokratisk angelägenhet för alla. För att verksamheten ska behålla ett högt förtroende hos publiken och därmed sin legitimitet är det viktigt att alla känner igen sig i public service. I förtroendemätningarna syntes en nedgång i Vad ska public service göra och tillsammans med vem? publikens förtroende för SVT, i förhållande till mätningarna som gjordes 2017 (Medieakademin 2018). Förtroendet för har ökat i förhållande till 2017, men mätningarna visar på ett minskat förtroende sett . Mediekonsumenternas ändrade vanor gör speglingsuppdraget mer angeläget . Public service kan genom att spegla hela landet och den variation som finns i befolkningen bidra till en ökad igenkänning för publiken, vilket stärker såväl tilltron till public service som den sociala sam- manhållningen i samhället. Kommittén återkommer i avsnitt 5.2 till frågan om vilken roll den lokala nyhetsverksamheten i svagt bevakade områden har för SR:s och SVT:s förmåga att uppfylla speglingsuppdraget. 5.1.6Medie- och informationskunnighet inom ramen för folkbildningsuppdraget Bedömning: Folkbildning bör fortsatt vara en central del av pub- lic service-uppdraget. Inom ramen för folkbildningsuppdraget bör alla tre public service-bolag fortsätta sitt arbete inom medie- och informationskunnighet. För samtliga public service-bolag gäller att programutbudet som hel- het ska präglas av folkbildningsambitioner. UR ska koncentrera sin verksamhet till utbildningsområdet men ska därutöver tillhandahålla ett utbud av folkbildningsprogram. UR har till kommittén framfört att bolaget, mot bakgrund av den ökande polariseringen i samhället, bör få ett utvidgat folkbildningsuppdrag och ett särskilt uppdrag om medie- och informationskunnighet (dnr Komm2017/00395-54). Medie- och informationskunnighet () definieras huvudsakligen som förmågan att finna, analysera, kritiskt värdera och själv skapa information i olika medier och kontexter (SOU 2016:80 s. 407). Den tekniska utvecklingen och digitaliseringen har möjliggjort för fler aktörer att göra sina röster hörda. Ett större utbud av informa- Vad ska public service göra och tillsammans med vem? tion och fler kanaler för att ta emot information är i grunden posi- tivt, men har förändrat mediebeteendet och resulterat i en allt mer fragmentiserad medieanvändning. Oreflekterade delningar av artiklar på sociala medier kan bidra till att desinformation eller förvanskade budskap sprids snabbt. identifierade som ett område som, mot bakgrund av den här utvecklingen, måste bli en allt mer central och aktiv del av mediepolitiken och betonade vikten av en nationell kraftsamling för att öka medie- och informationskunnigheten i sam- hället. Utredningen anförde i sitt slutbetänkande att mediepolitiken bör främja allmänhetens medie- och informationskunnighet och att det även bör vara en del av det mediepolitiska målet (SOU 2016:80 s. 300). presenterade 2011 ett ramverk för lärare och lärarutbild- ningar som förklarar begrepp och visar med konkreta exempel på hur man kan arbeta med i lärarutbildningen. Som en följd av det etablerade Svenska , , , , och Filmpedagogerna ett sam- arbete där man tog fram en svensk version av ramverket i syfte att stärka kunskapen om medier och information utifrån ett medborgar- och demokratiperspektiv. har frågan blivit allt mer ange- lägen och fler typer av aktörer, som bl.a. , Myndig- heten för samhällsskydd och beredskap samt Forum för levande historia, arbetar på olika sätt med frågor relaterade till . Statskontoret redovisade en rapport om hur uppfyller sitt uppdrag utifrån sin instruktion. Stats- kontoret konstaterade bl.a. att det pågår en mängd insatser för att stärka barns och ungas medie- och informationskunnighet och att arbetet genomförs av ett flertal aktörer utöver , där- ibland myndigheter och andra aktörer, bl.a. UR, som också användes som jämförande aktör i analysen. Av rapporten framgår att mycket av det material om som tas fram av de olika aktörerna i många fall överlappar varandra till innehållet (Statskontoret 2018 s. 56 ff.). Vad ska public service göra och tillsammans med vem? Public services centrala roll inom området De tre public service-bolagen uppger att de arbetar med att belysa frågor om på olika sätt. SVT lyfter i sin public service-redovis- ning fram som ett allt mer aktuellt område, både för barn och vuxna, för bolaget att arbeta mer med. Bolaget har fört sam- tal om med bl.a. , och Barnom- budsmannen. SVT framhåller bl.a. sitt nyhetsuppdrag och Lilla Aktuellt som produceras i samarbete med UR, som exempel på att bolaget arbetar med . har SVT tillsam- mans med bl.a. SR arrangerat en temadag om det fria ordet för elever i årskurs 6, i syfte att lära ut källkritik och hur medier arbetar (SVT 2018a s. 55 ff.). Liknande aktiviteter genomförs även . SR och SVT startade också, tillsammans med och , en gemensam plattform för faktagranskning, . nämns inte uttryckligen i SR:s senaste public service-redo- visning men bolaget har påtalat att det på olika sätt arbetar med frågor kopplade till källkritik. SR ordnar bl.a. utbildningar i källkritik och arbetar för att öka transparensen kring sina publicistiska beslut och metoder. SR hänvisar även till de aktiviteter som bolaget gör till- sammans med SVT, vilka redogörs för ovan (SR 2018a s. 17 och 20). är ett av UR:s tre fokusområden. UR produ- cerar ett antal program om , bl.a. radioprogrammen Fejk och Kjellkritik. Delar av UR:s MIK-utbud riktas till allmänheten, men genom UR Skola producerar UR också program som särskilt riktar sig till pedagoger inom utbildningsväsendet. UR tar även fram kom- pletterande material som lärarhandledningar och övningsuppgifter. UR framhåller att bolaget har en unik kompetens på området genom kombinationen av publicistik och pedagogik, vilket möjliggör för UR att på ett pedagogiskt sätt paketera innehåll om i ljud och rörlig bild (UR 2018 s. 49 och dnr Komm2018/00395-54). Kommittén konstaterar att har fått stort genomslag som en central fråga för kvalitativa medier i den dagliga verksamheten. Det blir exempelvis vanligare att dagstidningarna i anslutning till sina granskande reportage redovisar hur de har arbetat fram en viss Vad ska public service göra och tillsammans med vem? En större transparens kring publicistiska beslut stärker till- tron till medierna. Som framgår ovan gör många aktörer olika insatser inom området . Enligt Statskontoret överlappar dessa insatser i många avseenden varandra. Kommitténs bedömning är trots det att samtliga public service-bolag inom ramen för sina nuvarande folk- bildningsuppdrag bör vara en del av arbetet med att stärka medie- och informationskunnigheten i samhället. Detta är centralt inte minst mot bakgrund av den utveckling mot fragmentiserade medie- vanor som har beskrivits. Kommittén ser positivt på de satsningar på som UR vill göra men anser att dessa ryms inom ramen för bolagets folkbildningsuppdrag. UR:s höjda ambitioner när det gäller kan dock medföra ökade kostnader, vilka föreslås hanteras inom ramen för en generell förstärkning av bolagets resurser under nästa tillståndsperiod (se kapitel 9). 5.1.7Att nå ut med innehållet till barn och unga Bedömning: En större flexibilitet för bolagen att välja vilka platt- formar som innehållet för barn och unga ska tillhandahållas på bör bidra till att öka utbudets synlighet för målgruppen. Publi- cering av innehåll för barn och unga på sociala medier eller andra kommersiella distributionsplattformar bör dock endast ske om det bedöms vara nödvändigt för att nå den publiken. I 10 § i respektive bolags sändningstillstånd regleras vilka krav public service-bolagen har på att förmedla innehåll riktat till barn och unga. Bolagen ska erbjuda ett varierat utbud för och med barn och unga. Programmen ska på barns och ungas egna villkor förmedla nyheter och fakta samt kulturella och konstnärliga upplevelser från olika delar av och världen. Bolagen ska ha en omfattande nypro- duktion och egen produktion av program i olika genrer för barn och unga. Bolagen ska särskilt utveckla programverksamheten för äldre barn och unga och ta hänsyn till de språkliga behoven hos barn och unga som tillhör språkliga eller etniska minoritetsgrupper. SVT och UR ska även ta hänsyn till de språkliga behoven hos barn och unga som är teckenspråkiga. Vad ska public service göra och tillsammans med vem? En stor utmaning är att nå barn och unga på de plattformar där de befinner sig. Svårigheten beror till stor del på det ökade utbudet online, där framför allt Youtube är en viktig plattform för den yngre publiken. Som nämns i kapitel 2 använder av ungdomar i åldern 12–Youtube . Den utvecklingen har exempelvis föranlett UR att tillgängliggöra innehåll genom särskilda Youtube- kanaler som Orka plugga och Tänk till, med anpassat material som riktar sig till högstadie- och gymnasieungdomar. Enligt UR tas innehållet fram på detaljnivå tillsammans med målgruppen för att säkerställa att det är relevant och att tilltalet är rätt. Att nå äldre barn och ungdomar med public services utbud kom- mer fortsatt vara en av de stora utmaningarna och något som sam- tliga tre bolag behöver prioritera. Bolagen arbetar aktivt för att bättre nå de utpekade målgrupperna genom att befinna sig på samma digitala plattformar som de unga. Där informerar bolagen om public service och dess innehåll, såväl som för dialog med sin publik. Som framgår av kommitténs bedömning i avsnitt 4.3 bör publicering av hela program eller längre delar av program på sociala medier eller andra kommersiella distributionsplattformar ske endast om det bedöms vara nödvändigt för att nå en viss publik som inte kan nås via de egna plattformarna. Ett exempel skulle kunna vara en yngre publik som inte har erfarenheten av att ta del av public service- utbudet via företagens egna plattformar. I sammanhanget vill kom- mittén poängtera att exklusiva publiceringar via sociala medier eller andra kommersiella distributionsplattformar bör undvikas. Public service-företagen har också själva framhållit betydelsen av att före- tagens innehåll alltid finns att tillgå via de egna plattformarna (se vidare avsnitt 4.3). Public service-bolagen får inte vid uppfyllandet av sina uppdrag tillgodoräkna sig programmen riktade till barn och unga som endast tillhandahålls via företagens onlinetjänster. Sådana publiceringar omfattas inte heller av nuvarande innehållsreglering. Detta kan i viss mån hämma bolagens intresse och möjligheter att utveckla utbudet. Om en teknikneutral reglering införs kan det ge bolagen en större flexibilitet att välja var utbudet för barn och unga ska tillgänglig- göras. Det bör bidra till att öka utbudets synlighet och därigenom underlätta för public service att bättre nå den unga publiken. Frågor om hur public service bör förhålla sig till sociala medier och globala distributionsplattformar behandlas i avsnitt 4.3. Vad ska public service göra och tillsammans med vem? 5.2Förhållandet till lokala nyhetsaktörer De senaste årens medieutveckling har medfört en mer påtaglig kon- kurrenssituation mellan public service-företagen och kommersiella nyhetsmedier.