sou · H6B351 · 2018-06-26 00:00:00 — Även inom kommissionen bedrivs ett arbete för att ta fram en europeisk loggbok. Kommittén anser att användande av loggbok över byggprodukter som ingår i ett byggnadsverk är ett ändamålsenligt sätt att främja de syften som beskriver. Ett tillägg i form av information om innehållet i de byggprodukter som ingår i ett byggnadsverk kan, enligt kommitténs mening, bilda ett komplett system för spårbarhet av byggprodukter och dess innehåll. Den sammantagna informa- tionen skulle visa vilka byggprodukter som finns i ett byggnadsverk och vad de innehåller. Detta skulle enligt kommittén ytterligare öka möjligheterna för återanvändning och återvinning samt förebygga kostnader för inventering i samband med saneringsåtgärder. Vidare är det kommitténs uppfattning att nyttorna av digitala dokumenta- tionssystem i form av loggbok, klimatdeklarationer och liknande samt befintliga och kommande digitala system för att bedöma och förebygga byggprodukters miljöpåverkan, förbättras genom informa- tion om byggprodukters innehåll. 8.2.10Förslaget bör genomföras inom ramen för pågående utvärdering av byggproduktförordningen genomför kommissionen en utvärdering av bygg- produktförordningen. Kommittén har under sitt arbete lämnat syn- punkter till kommissionen med förslag om krav på innehållsförteck- ning för byggprodukter i byggproduktförordningen inom ramen för den öppna konsultation som pågick fram till . Kommittén har även genomfört ett möte med företrädare för kommissionen. Utvärderingen kommer resultera i att kommissionen beslutar om byggproduktförordningen ska ses över eller inte och i så fall i vilken omfattning. Preliminära resultat från utvärderingen har visat på ett stort stöd för att byggproduktförordningen består men att det finns vissa problem. Ett av problemen handlar bland annat om att den information användare har för att kunna bedöma om en byggprodukt är lämplig för sitt ändamål när det gäller säkerhet och kvalitet är otyd- lig. Enligt uppgift från företrädare för kommissionen kommer utvär- deringen att avslutas och en eventuell efterföljande översyn kan beräknas vara avslutad i slutet av 2018.5 Kommittén konstaterar att eftersom det nu pågår en utvärdering av byggpro- duktförordningen är det ett bra tillfälle att föreslå hur förordningen kan förbättras. Ett ökat fokus inom EU på cirkulär ekonomi och resurseffek- tivitet med återanvändning och återvinning samt hållbar konsumtion och produktion, borde enligt kommitténs mening, vara viktiga drivkrafter för ökade krav på information om innehållet i bygg- produkter. Som angetts ovan har kommitténs förslag utformats med hänsyn till den pågående utvärderingen av byggproduktförordningen och eventuell kommande översyn. Den närmare utformningen måste enligt kommitténs mening ske genom gällande lagstiftningsförfarande inom EU och därigenom beredas med berörda aktörer i samtliga med- lemsländer utifrån deras olika förutsättningar. Förutsatt att den väljer att driva detta förslag bör regeringens 5Europeiska kommissionen, möte . arbete baseras på en bred dialog med intressenter, så som företrädare för kommissionen, kommissionens ständiga byggkommitté, andra medlemsländer, , myndigheter, företag och organi- sationer i EU. 8.3Ett nationellt främjandepaket för resurseffektiva byggmaterialval för minskat bygg- och rivningsavfall Förslag: För att driva på utvecklingen mot resurseffektiva bygg- materialval bör regeringen uppdra åt Verket för innovations- system () att och under totalt : •skapa en eller flera grupper med aktörer som har avgörande inflytande på val av de byggmaterial som ingår i byggnader och som vill göra resurseffektiva byggmaterialval (beställargrupper), •lämna bidrag till utvecklings- och forskningsstudier i syfte att åstadkomma nära-nollavfallsbyggnader genom återanvänd- ning och återvinning av byggprodukter och material, och •sprida information om erfarenheterna från beställargruppernas arbete, utvecklings- och forskningsstudier till andra beställare, arkitekter, tekniska konsulter och övriga relevanta mottagare. roll bör vara att säkerställa att det finns en organisation för att driva och administrera arbetet. bör rapportera resultaten av beställargruppernas arbete, utvecklings- och forskningsstudier samt informationsspridning till regeringen efter fem respektive . Efter avslutat arbete bör satsningen utvärderas. Enligt artikel 11 i EU:s ramdirektiv om avfall ska medlemsländerna främja återanvändning av produkter och förberedelse för åter- användning genom att främja inrättande av och stöd till nätverk för återanvändning och reparation. Enligt artikel 11 i EU:s ramdirektiv om avfall får medlemsländerna vidta lämpliga åtgärder för att uppmuntra en produktutformning som minskar inverkan på miljön och genereringen av avfall under produk- tionen och den efterföljande användningen av produkterna.6 8.3.2Katalysator för resurseffektiva byggmaterialval i byggsektorn Som kommittén har anfört ovan har val av byggmaterial en central betydelse för möjligheterna att uppnå resurseffektiv byggmaterial- användning, då det inverkar på möjligheterna att återanvända och återvinna hela eller delar av byggprodukter. Kommittén lämnar därför ett förslag om ett främjandepaket för resurseffektiva byggmaterialval. Förslaget syftar inte i första hand till att möta något av de två hinder som kommittén har identifierat (brist på information om innehåll i byggprodukter och brist på ekonomiska incitament att återanvända och återvinna byggprodukter), utan till att driva en utveckling för att initiera mer resurseffektiva byggmaterialval i byggsektorn. Dock bör beställargruppernas arbete bygga på att de får kunskap om innehållet i byggprodukter när de agerar i egenskap av beställare inom sina egna verksamheter. Därför kan beställargrupperna i förlängningen bidra till att uppgifter om innehåll lämnas frivilligt. Vidare kan de forskningsstudier som kom- mittén föreslår bidra till mer kunskap om hur det andra hindret om brist på ekonomiska incitament kan åtgärdas, i och med de bör ha ett ekonomiskt perspektiv. Det pågår en rad initiativ inom sektorn, men en stor del av utvecklingsinvesteringarna i byggandet görs i enskilda byggprojekt. Erfarenheterna visar att man kan nå långt i utvecklingssatsningar, men att företag och organisationer i byggsektorn har svårt att dra långsiktig nytta av de resurser som läggs på utvecklingsprojekt.7 Den projektbaserade verksamheten i byggsektorn ger svaga och kort- siktiga kopplingar mellan aktörerna och kan försvåra lärande, sprid- ning av innovationer och produktivitetsutveckling.8 Vid de samtal 6Artikel 8.2 i och rådets direktiv /98/EG av om avfall (ramdirektivet om avfall). 7Vinnova (2012), Bygginnovationers förutsättningar och effekter, . Gadde (2002), The construction industry as a loosely coupled system: implications for productivity and innovation. 20, 621–631. kommittén har fört med referensgruppen har det framkommit att det behövs ytterligare drivkrafter, kunskap och samverkan för att uppnå en resurseffektiv byggmaterialanvändning. Kommittén bedömer därför att ett nationellt främjandepaket behövs för att samordna aktörer och utveckla och sprida ny kunskap. 8.3.3Beställargrupper behövs för samverkan och kunskap Materialval görs av flera olika aktörer i olika led. Valet av bygg- material beror på de ekonomiska förutsättningarna, konkurrens- och marknadssituationen samt byggherrens ambitioner och priori- teringar. För att uppnå en resurseffektivare byggmaterialanvändning än behövs engagemang från flera aktörer tillsammans, där någon har funktionen att driva arbetet framåt. Effekterna av flera aktörers samlade arbete kan, enligt kommitténs mening, bli större än om enskilda företag driver enskilda projekt. Det finns en potential i att driva och påskynda produktutveckling och påverka marknadsutbud genom att samla beställarkompetens i så kallade beställargrupper. Erfarenheter av beställargrupper visar att de genom sin samlade köpkraft kan uppfylla specifika verksam- hetsbehov och bidra till att förändra utbud och praxis på marknader. På så sätt kan beställargrupperna utgöra innovationskluster. Kommittén föreslår därför att regeringen ger i uppdrag att samla en eller flera grupper av beställare av byggprodukter, i syfte att öka efterfrågan på byggprodukter som har potential att kunna återanvändas och återvinnas, och därigenom också skapa förut- sättningar för en marknad och produktutveckling för återanvänd- ningsbara och återvinningsbara byggprodukter i . Syftet med beställargrupperna bör vara att samla beställarkompe- tens i fråga om återanvändningsbara och återvinningsbara byggpro- dukter, för att främja och påskynda utvecklingen mot resurseffektiva byggmaterialval. Beställargruppernas arbete kan exempelvis handla om att utveckla nya metoder och produkter, bättre upphandlings- och beslutsunderlag samt entreprenad- och kontraktsformer. Vad som är återanvändbara och återvinningsbara byggprodukter utvecklas i takt med att kunskap om produkters och materials egenskaper fördjupas och bör därför bestämmas av de aktörer som ingår i beställargruppen. Utvärderingar av tre befintliga beställargrupper visar att grupperna bör bestå av mellan 5 och 30 personer för att uppnå ett effektivt arbets- sätt. Det kan därför finnas skäl att ha flera beställargrupper. Följande aktörer fattar beslut om materialval och bör därmed ingå i beställargrupperna tillsammans med byggherrar: •byggmaterialtillverkare som köper material och insatsvaror, •grossister, importörer och byggmaterialhandel som köper och säljer byggmaterial, •underentreprenörer som köper material mest via grossister och i mindre utsträckning direkt från materialtillverkare, och •byggentreprenörer som köper material via byggmaterialhandel, grossister och direkt från materialtillverkare. Därutöver bör arkitekter och tekniska konsulter (som föreskrivare av material) samt återvinningsindustrin (som omhändertar material i form av avfall) och andra relevanta aktörer ingå i beställargrupperna. Aktörernas medverkan i beställargrupperna bör delvis bygga på egen medfinansiering. 8.3.4Behov av utvecklings- och forskningsstudier Forskning om resurseffektivt byggande är ett relativt nytt kunskaps- fält, som vuxit fram i takt med en tilltagande reglering av byggavfall och materialåtervinning.9 Forskning om innehåll i bygg- produkter kan nära knytas till utvecklingen av ett utökat ansvar för byggnadsentreprenörer och byggprodukttillverkare att sörja för omhändertagande och återvinning av avfall och biprodukter från byggandet.10 För att ta till vara på den potential som finns för att ytterligare minska avfallsmängderna och främja en resurseffektiv byggmaterial- användning föreslår kommittén att regeringen bör ge i uppdrag att låta genomföra utvecklings- och forskningsstudier i syfte Méhu (2011), Recyclage des matériaux et évaluation environnementale. I : red M.T. Dinh- Audouin, D. , P. Rigny (2011), La chimie et l’habitat, Les Ulis, EDP Sciences, s. 261–274. att främja byggnadsverk med nära-nollbyggavfall, det vill säga bygg- nadsverk där avfallet under livscykeln är så nära noll som möjligt, och därmed uppnå en resurseffektiv byggmaterialanvändning. Det finns endast enstaka sådana byggprojekt.11 Utvecklings- och forskningsstudierna kan exempelvis skapa kun- skap om i vilken grad byggnadsverk byggs av återanvända och återvunna produkter samt i vilken mån de produkter som byggs in är möjliga och lämpliga att återanvända och återvinna . Studierna kan också handla om hur detta kan öka och vad som krävs för det. Vidare kan studier behandla vilka produkter som lämpar sig bäst för återanvändning och återvinning, utveckla och testa produk- ter och metoder samt undersöka hur byggnader kan byggas med nära-noll-byggavfall på ett kostnadseffektivt sätt. Det behövs slut- ligen studier för att identifiera kompetensbehov och om hur upp- handlings-, entreprenad- och kontraktsformer kan utvecklas för att stödja resurseffektiva materialval. Bidrag till utvecklings- och forskningsstudierna bör lämpligen lämnas efter utlysning. Kriterierna för finansiering bör utformas av . Studierna bör bygga på egen medfinansiering. För att en innovation ska få genomslag behöver den uppmärk- sammas och tillämpas. Att bidra till att det skapas efterfrågan och att kunder och beställare driver på utvecklingen är viktiga åtgärder för att främja innovationer. Kommittén föreslår därför att bör sprida information om erfarenheterna från beställargruppernas arbete samt utvecklings- och forskningsstudierna till andra beställare och övriga relevanta mottagare. Syftet med förslaget är främja en resurs- effektiv byggmaterialanvändning. Satsningen innebär att fler aktörer får del av erfarenheterna och eftersom informationsunderlaget tas fram centralt blir kostnaden lägre än om alla aktörer skulle ta fram det själva. 11Lejerbos i , /?utm_campaign=unspecified&utm_content=unspecified&utm_medium=email& utm_source=apsis-anp-3, besökt och JM:s Återvunna huset i se (1999), Miljöåterbyggande – en antologi om återvinning och ekologi, s. 39–41. 8.3.6Fokus bör vara på bostadssektorn och lokaler För hela det nationella främjandepaketet bör fokus vara på bostads- sektorn och lokaler. Bostadssektorn är den sektor som förbrukar mest byggmaterial i . 2016 förbrukade denna sektor 48 pro- cent av byggmaterialet. Lokaler stod för , privata lokaler och anläggningar av den totala byggmaterial- användningen 2016. De stora volymerna som förbrukas inom bostads- sektorn gör, enligt kommitténs mening, denna sektor intressant för resurseffektiv byggmaterialanvändning. Under kommitténs arbete har det framkommit att det finns potential att återanvända begagnat byggmaterial, särskilt vid ombygg- nation. I kontors- och butikslokaler är omsättningen av ny inredning vid ombyggnation stor. Projekt som rör ombyggnation kan därför vara intressanta för beställargruppernas arbete och för utvecklings- och forskningsprojekt. 8.3.7Vinnova är en lämplig aktör för uppdraget har till uppgift att främja hållbar tillväxt genom finansiering av behovsmotiverad forskning och utveckling av effektiva innova- tionssystem. Med innovationssystem avses nätverk av offentliga och privata aktörer där ny teknik och kunskap tas fram, sprids och används. För att uppnå hållbar tillväxt och stärka konkur- renskraft ska myndigheten verka för nyttiggörande av forskning och främjande av innovation. Myndigheten har också i uppdrag att sprida information om forskning, utveckling och innovation till utförare, användare och allmänhet.12 Bestämmelser om möjligheter att lämna stöd finns i förordningen (2015:208) om statligt stöd till forskning och utveck- ling samt innovation.13 Stöden ska lämnas i enlighet med kapitel 1 och artikel 25 och 27 i GBER-förordningen.14 Det främjandepaket som kommittén föreslår ligger helt i linje med uppdrag, möjlighet och erfarenhet av att driva och 121 och 2 §§ förordningen (2009:1101) med instruktion för Verket för innovationsutveckling. 139 och 11 §§ förordningen (2015:208) om statligt stöd till forskning och utveckling samt innovation. 14Kommissionens förordning (EU) nr 651/2014 av genom vilken vissa kategorier av stöd förklaras förenliga med den inre marknaden enligt artiklarna 107 och 108 i fördraget (GBER-förordningen). lämna stöd till utvecklings- och forskningsstudier och projekt samt erfarenhet av att samla nätverk av aktörer och sprida information. Vidare har genom sin delaktighet i innovationsprogrammen RE:Source och Bygginnovationen erfarenhet av de sakfrågor som berörs. Därför anser kommittén att är en given aktör för att ansvara för uppdraget. 8.3.8Samverkan med andra myndigheter och sektorn inklusive Informationscentrum för hållbart byggande, , Formas, Kemikalieinspektionen, Naturvårds- verket, of () Substitutions- centrum samt kan på olika sätt bidra i det nationella främjandepaketet för resurseffektiv byggmaterialanvändning. Inom dessa organisationer finns kunskap om relevanta sakfrågor, krav i lagstiftning och informationsspridning. Enligt kommitténs mening bör därför dra nytta av dessa myndigheters kompetenser. I vilken utsträckning, och formerna för det, bör lämpligen avgöra. Inom såväl myndigheter som samhällsbyggnadssektorn pågår ett flertal initiativ och satsningar som ryms inom det som kommittén avser med resurseffektiv byggmaterialanvändning, vilka beskrivs i kapitel 6 och 7. Utöver de ovan identifierade myndigheterna kan det därför finnas anledning för att samarbeta med fler av de aktörer som ligger bakom de beskrivna initiativen och satsningarna. bör rapportera resultaten av beställargruppernas arbete, utvecklings- och forskningsstudier samt informationsspridning till regeringen efter fem respektive . Rapporterna bör inne- hålla uppgifter om: •om och i så fall på vilka sätt beställargruppernas arbete har bidragit till en ökad beställarkompetens och om de har bidragit till en utveckling av byggprodukter som har potential att kunna åter- användas och återvinnas, •på vilka sätt byggnader med nära-nollbyggavfall har främjats samt vilka typer av byggnadsverk och åtgärder det har rört sig om, och •hur information om erfarenheterna från beställargruppernas arbete, utvecklings- och forskningen har spridits samt till vilka aktörer. Efter avslutat arbete bör satsningen utvärderas. 8.3.10Medel bör avsättas för det nationella främjandepaketet Regeringen bör avsätta och därefter till under totalt för att driva arbetet med beställargrupper och informationsspridning inklusive kansli för detta. Summan är i linje med kanslier för pågående strate- giska innovationsprogram och beställargrupper. Regeringen bör vidare avsätta och därefter till under totalt för utvecklings- och forskningsstudier i syfte att åstadkomma nära- nollavfallsbyggnader. Summan är avvägd för att motsvara några studier . Bidrag till studierna kan avse kostnader för personal, kon- sulter, resor, konferenser, studiebesök, byggmaterial, lokaler, drift- kostnader som förbrukningsartiklar samt publicering i tidskrifter och databaser. Samtliga satsningar inom främjandepaketet, utom informations- spridningsinsatserna, bör bygga på egen medfinansiering från de aktörer som medverkar respektive får stöd. Kommittén bedömer att satsningen på det nationella främjande- paketet ryms inom ramen för utgiftsområde 24 Näringsliv i stats- budgeten, där bland annat pågående strategiska innovationsprogram finansieras. 8.4Andra förslag som kommittén har övervägt Kommittén har inledningsvis identifierat möjliga behov av loggbok, klimatdeklarationer, id-märkning, databas, producentansvar och upp- handlingskriterier, men av olika anledningar inte gått vidare med dessa förslag, se kommitténs slutsatser i kapitel 6. 8.4.1Undantag från kravet att upprätta prestandadeklaration för återanvända byggprodukter och byggprodukter som har tillverkats av återvunnet material Bedömning: Det finns inte skäl att föreslå bestämmelser om undantag från kravet att upprätta prestandadeklaration för åter- använda byggprodukter i förordning (EU) nr 305/201115. I dagens byggnadsverk finns byggprodukter som inte har någon prestandadeklaration. Det innebär att det inte finns uppgifter om dessa byggprodukter innehåller något av de ämnen som måste redovisas i prestandadeklarationen (förekomsten av ämnen enligt artikel 31 och 33 i Reach-förordningen). Vid kommitténs möten med referensgruppen har det framförts att saluföring av återanvända byggprodukter och byggprodukter som har tillverkats av återvunnet material, försvåras av byggproduktförordningens krav på prestanda- deklaration och CE-märkning av produkterna (se kapitel 7 om pre- standadeklarationer och CE-märkning). Ett exempel är att gamla fönster, som kan vara lämpliga att återanvända, eventuellt inte upp- fyller de nya energikraven.16 För att främja en marknad för återvunna byggprodukter har kom- mittén övervägt att låta återanvända byggprodukter och byggpro- dukter som har tillverkats av återvunnet material, undantas från kravet att upprätta prestandadeklaration. För att främja en resurseffektiv byggmaterialanvändning är det angeläget att kunna nyttja återanvända byggprodukter och bygg- produkter som har tillverkats av återvunnet material. kan det vara olämpligt att återanvända och återvinna byggprodukter på grund av eventuell förekomst av farliga ämnen i produkterna samt osäkerhet på kvalitet och om produkterna uppfyller gällande krav utifrån produktlagstiftning. Om återanvända byggprodukter och byggprodukter som har tillverkats av återvunnet material skulle undantas från kravet på prestandadeklaration skulle det alltså kunna medföra flera negativa effekter. En negativ effekt är att farliga ämnen som behöver fasas ut ur kretsloppet riskerar att bli kvar. En följd av detta blir att nuvarande svårigheter kopplade till byggprodukter som 15Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 305/2011 av om fast- ställande av harmoniserade villkor för saluföring av byggprodukter (byggproduktförordningen). har tillverkats av återvunnet material består, vilket i sig även fortsätt- ningsvis skulle hämma en marknadsutveckling för återanvända och återvunna byggprodukter. Vidare föresätter en reglering om undan- tag från kravet på prestandadeklaration och CE-märkning en mer grundlig utredning och sannolikt även forskning för att kunna bestämma vilka produkter som i så fall skulle kunna undantas. Ett alternativ skulle eventuellt kunna vara att låta vissa rena material, som inte har behandlats och endast består av en beståndsdel undantas från kravet. För dessa material bör det å andra sidan inte finnas några svårigheter med att upprätta en prestandadeklaration. Mot bakgrund av detta finner kommittén att det inte finns skäl att föreslå något undantag från kraven på prestandadeklaration avseende återanvända byggprodukter och byggprodukter som har tillverkats av återvunnet material. Kommittén lämnar inga författningsförslag, men beskriver ändå i detta kapitel de konsekvenser som förslagen i kapitel 8 kan ge upphov till. 9.1Konsekvensanalysens innehåll och syfte Enligt kommittéförordningen1 ska en konsekvensanalys, där det är motiverat, analysera kostnaderna och intäkterna för stat, kommuner, landsting, företag och andra enskilda. Om förslagen innebär samhälls- ekonomiska konsekvenser i övrigt ska även dessa redovisas. Om förslagen innebär kostnadsökningar eller intäktsminskningar för staten, kommuner eller landsting ska kommittén föreslå en finan- siering. Förslagen ska även redovisas i konsekvensanalysen om de har konsekvenser för: •den kommunala självstyrelsen, •brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet, •sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet, •små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags, •jämställdheten mellan kvinnor och män, och •möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen. Enligt kommitténs direktiv ska kommittén därutöver redovisa för- slagens effekter på miljön samt tillgängligheten för personer med 114–15 a §§ kommittéförordningen (1998:1474). Dessutom ska kommittén redovisa de förslag som har övervägts men avfärdats och motivera kommitténs ställnings- tagande.2 Detta redogör kommittén för i kapitel 8. Om en reglering kan få effekter av betydelse för företags arbets- förutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt ska konse- kvensanalysen i den omfattning som är möjlig, innehålla en beskriv- ning av antalet företag som berörs, berörda branscher samt storleken på företagen. Konsekvensanalysen ska även beakta vad regleringen innebär för företagens administrativa kostnader, andra kostnader och vilka förändringar i verksamheten som företagen kan behöva vidta, hur konkurrensförhållandena kan påverkas samt om särskild hänsyn behöver tas till små företag.3 9.2Två huvudsakliga hinder för en resurseffektiv byggmaterialanvändning Kommittén har identifierat två huvudsakliga hinder mot en resurs- effektiv byggmaterialanvändning.