sou · H6B357 · 2018-06-28 00:00:00 — De nationella proven görs med syftet att stödja en likvärdig och rättvis bedömning och betygssättning samt att ge underlag för en analys av i vilken utsträckning kunskapsmålen nås på skolnivå, på huvudmannanivå och på nationell nivå (, 2017b). Proven har också syftet är att stödja läraren vid bedömning och betygssättning i de årskurser där betyg ges och att ge underlag för en analys av i vilken utsträckning kunskapskraven uppfylls. En undersökning som utred- ningen om en läsa-skriva-räkna garanti (, SOU 2016:59) lät utföra om bl.a. användningen av de nationella proven i årskurs 3 visade att resultaten från proven i årskurs 3 i första hand användes av huvudmännen för att ta fram statistik om elevers kun- skapsutveckling. Detta angavs av av de huvudmän som deltog i undersökningen. Resultat från de nationella proven De nationella proven har inte konstruerats för att göra jämförelser , men används ändå ofta för detta lokalt av bl.a. skolhuvudmän. Det är problematiskt att utifrån resultaten på de nationella proven jämföra resultaten från olika läsår, men nedan gör vi ändå en sammanställning av hur det ser ut med andelen elever i årskurs 3 och årskurs 9 som enligt de nationella proven inte uppnått de nivåer som krävs av eleverna i läsning i dessa årskurser. Resultaten ger en vink om hur det ser ut med läsningen bland eleverna även om man inte ska försöka att utläsa trender ur dem. 5.3.1.Resultat från nationella prov i svenska och svenska som andra språk i årskurs 3 Tabell 5.1 och 5.2 visar andelen elever som inte har uppnått kravnivån på de delprov i det nationella provet i årskurs 3 som behandlar läsning från det att de nationella proven startades i årskurs 3 /10 fram till de senaste tillgängliga resultaten från /17. Det nationella provet i svenska har under de flesta åren omfattat åtta delprov: A) Tala: muntlig uppgift, B) Läsa: berättande text, C) Läsa: faktatext, D) enskild högläsning, E) enskilt textsamtal, F) Skriva: berättande text, G) stavning och interpunktion samt H) Skriva: fakta- text. I tabell 5.1. visas resultaten på delproven B, C, D och E. Tabell 5.1 visar resultaten för de elever som har läst ämnet svenska och tabell 5.2 resultaten för de elever som har läst ämnet svenska som andra språk. Tabell 5.1 Andel elever som inte uppnått kravnivån på de delprov i svenska det nationella provet i årskurs 3 som behandlar läsning 2009/10 2010/11 2011/12 2012/13 2013/14 2014/15 2015/16 2016/17 Källa: databasen . Som framgår av tabell 5.1 ligger andelen elever i årskurs 3 som inte uppnått kravnivån på åtminstone ett av de deltest som behandlar läsning i svenska på mellan . Det som eleverna tycks ha haft minst problem med är de enskilda textsamtalen. I genomsnitt är det av eleverna i årskurs 3 som inte uppnått kravnivån på detta deltest . Läsning av faktatexter är det deltest som den högsta andelen elever har haft problem med. har i genomsnitt inte klarat kravnivå på detta deltest. Uppenbarligen upplever fler elever det mer besvärligt att läsa faktatexter än att läsa berättande texter. Tabell 5.2 Andel elever som inte uppnått kravnivån på de delprov i svenska som andra språk i det nationella provet i årskurs 3 som behandlar läsning Källa: databasen . Andelen elever som läser svenska som andraspråk som inte uppnått kravnivån i de deltest i det nationella provet som behandlar läsning ligger mellan . Vad som verkar svårast och lättast är i princip det samma för eleverna som läser svenska som andra språk som för eleverna som läser svenska, men andel elever som läser svenska som andra språk som inte klarar kravnivåerna är högre. Liksom bland de elever som läser svenska är också för eleverna som läser svenska som andra språk textsamtalet det som verkar orsaka minst problem. I genomsnitt har av eleverna inte klarat kravnivån på detta delprov. Läsning av faktatexter är också för eleverna som läser svenska som andra språk det som den största andelen har problem med. I genomsnitt har inte klarat kravnivån för detta deltest. Eftersom det är problematiskt att jämföra resultaten från olika läsår avstår vi ifrån att utläsa trender . Det kan konstateras att det finns en högre andel bland eleverna som läser svenska som andra språk som har problem med läsningen än bland eleverna som läser svenska. Det som verkar ge den högsta andelen elever svårigheter i deras läsning är att läsa faktatexter. 5.3.2.Resultat från nationella prov i svenska och svenska som andraspråk i årskurs 9 De nationella ämnesproven i svenska och svenska som andraspråk i årskurs 9 består av tre delprov varav ett behandlar läsning. Figur 5.1 visar resultaten på läsprovet i det nationella för de elever som har läst svenska . Figur 5.2 visar resultaten för samma prov i det nationella provet för de elever som har läst svenska som andra språk . De nationella proven i svenska har genomförts , men eftersom det första årets prov innehöll två olika läs- test redovisas resultaten först från /99 framtill det senast tillgängliga provet för /17. Figur 5.1 Andel elever som inte har uppnått godkändnivå på delprovet i läsning i svenska i årskurs 9 från /99 till 2016/17 Källa: databasen . Som framgår av figur 5.1 har andelen elever som inte uppnådde god- kändnivån på läsprovet i svenska varierat från . Medel- värdet var . Figur 5.2 visar andelen elever i årskurs 9 som läste svenska som andra språk som inte uppnådde godkändnivån på delprovet i läsning. Eftersom ämnet svenska som andra språk först infördes /2001 finns information tillgänglig /2001 fram till de senaste publicerade resultaten /2017. Figur 5.2 Andel elever (i %) som inte har uppnått godkändnivå på delprovet i läsning i svenska som andra språk i årskurs 9 /2001 till 2016/17 Som framgår av figur 5.2 låg andelen elever som inte uppnådde godkändnivån på läsprovet i svenska som andra språk på mellan . Liksom i kommentaren till resultaten från årskurs 3 avstår vi ifrån att utläsa trender . De största problemen hittar vi i svenska som andraspråk. Jämfört med årskurs 3 är andelen elever i årskurs 9 som inte uppnått godkänd nivå på de nationella proven i läsning högre än andelen som inte uppnått kravnivån i årskurs 3, men då jämför vi flera delprov i årskurs 3 med ett delprov i årskurs 9. Vilka slutsatser kan vi dra utifrån de nationella proven Som vi redan konstaterat bör vi vara försiktiga med att uttala oss om trender utifrån resultaten på de nationella proven. Vad vi kan få en uppfattning om är hur stor andel av eleverna som inte uppnår de nivåer i läsning som krävs för ett godkänt resultat . I årskurs 3 finner vi den största andelen som inte uppnår kravnivån på de olika deltesten i läsning på det test som handlar om läsning av faktatexter. Här ligger den genomsnittliga nivån för andelen elever som inte uppnådde kravnivån på deltesten om läsning bland de elever som läser svenska på och bland de elever som läser svenska som andra språk på . Andelen elever i årskurs 9 som i genomsnitt inte nådde upp till godkändnivå på deltestet i läsning i det nationella provet i svenska är för de elever som läser svenska och för de som läser svenska som andra språk . Hur tillförlitliga är då de nationella proven? (SOU 2016:25) lyfte i sin analys av existerande prov fram att de under olika skolbesök mött uppfattningen bland lärare och huvudmän att de nationella proven i årskurs 3 låg på en för låg nivå. Liknade resultat tas upp i en licentiatavhandling av (2011) och i en artikel av Herkner, och (2014). I avhandlingen och artikeln presenteras resultat från en undersökning där elevers resultat på det nationella provet i årskurs 3 jämförts med resultat på andra prov. Det nationella provet i årskurs 3 i svenska kunde inte identifiera alla elever som senare visade sig ha problem med sin läsning i de andra testen. I detta kapitel behandlas vuxnas, ungdomars och barns läsvanor utifrån tillgängliga statistik insamlad av Statistiska Central Byrån (SCB). I princip all forskning kring läsning (, 2012) visar att läsförmåga är nära kopplat till våra attityder till läsning och våra läsvanor. Utifrån det perspektivet är det intressant att se hur det ser ut med läsningen i den svenska befolkningen och om våra läsvanor har förändrats . Till viss del finns sådana data tillgängliga i PIRLS och , men då enbart för de undersökta åren och för de undersökta åldersgrupperna. I fall finns data om läsintresse och läsvanor endast som läsning har varit huvudområdet, dvs. Vilken statistik om läsning finns? SCB samlar inom ramen för en återkommande statistisk undersökning av levnadsförhållanden i (/SILC) in data om svenska folkets fritidsvanor. (undersökning av levnadsförhållanden) har integrerats med den europeiska undersökningen SILC (Statistics on Income and Living Conditions). Som en av många frågor i den undersökningen får deltagarna svara på frågan om de har läst böcker på sin fritid. Eftersom undersökningen görs med ett stort stickprov ur den svenska befolkningen kan svaren på frågorna presen- teras för många olika befolkningsgrupper. Åldersmässigt ingår perso- ner i åldern i undersökningen. För att få med yngre personer görs också en särskild undersökning av barns levnadsförhållanden (). I denna deltar barn och ungdomar från 10 till . De senaste tillgängliga data i SCB:s offentliga databaser är /15 för /SILC och /14 för . Publicering av nya data /17 är aviserade på SCB: webbplats, men var inte tillgängliga när detta skrevs (). Nedan redovisas andelen av de tillfrågade i /SILC som angett att de har läst böcker på sin fritid . Data finns tillgängligt på databasen på SCB:s webbplats . Data har samlats in på olika sätt under olika år. gjordes också telefonintervjuer, vilket sedan har varit den insamlings- metod som använts. Data som visas i figurerna nedan är baserade på telefonintervjuerna . Först presenteras andelarna av befolkningen från 16 till som anger att de har läst böcker på sin fritid . Därefter presen- teras motsvarande andelar för den yngsta åldersgruppen som ingår i /SILC, dvs. de som är 16 till . Slutligen presenteras också siffror för barn baserat på . Figuren nedan visar andelen av befolkningen 16 till som angett att de läst böcker på sin fritid vid undersökningar 1982 till 2014. Figur 6.1 Andel av befolkningen i 16 till som läser böcker på sin fritid , 1982 till 2014 1982 1990 1996 1998 2002 2004 2006 2007 2008 2010 2012 2014 Källa: Undersökningarna av levnadsförhållanden (/SILC), () Några större förändringar visar inte figuren. Andelarna av befolk- ningen som helhet som anger att de läst böcker på sin fritid är något lägre () 2014 än vad den var 1982 (). Den nedgång av andelen som anger att man läser böcker på sin fritid verkar till en stor del bero på en nedgång bland männen från 2014. För kvinnornas del ligger andelen på både i periodens början (1982) och dess slut (2014). Figuren nedan visar andelen av befolkningen 16 till som angett att de läst böcker på sin fritid vid undersökningar 1982 till 2014. Figur 6.2 Andel av befolkningen i 16 till som läser böcker på sin fritid , 1982 till 2014 1982 1990 1996 1998 2002 2004 2006 2007 2008 2010 2012 2014 Källa: Undersökningarna av levnadsförhållanden (/SILC), () Jämfört med befolkningen som helhet så har mer hänt i denna ålders- grupp. Andelen som angett att de har läst böcker på sin fritid har sjunkit från 2014. Nedgången i läsningen har varit större bland de unga kvinnorna än bland de unga männen, men började från en betydligt högre nivå för de unga kvinnorna. För de unga kvinnorna har andelen sjunkit från 2014. För de unga männen är motsvarande andelar till . Tabell 6.1 visar andelarna barn i (12 till ) som angett att de läser böcker minst . Tabell 6.1 Läsning bland barn i /09 till 2013/14 (i %) Källa: Undersökningarna av barns levnadsförhållanden (), () Som framgår av tabellen så har inga stora förändringar ägt rum som täcks av statistiken. Läsningen bland pojkarna har varierat lite över åren, men är i princip på samma nivå 2013/14 som den var 2008/09. Bland flickorna ser vi dock en successiv nedgång från 2008/2013/14. Om man går igenom statistiken uppdelad på flickor och pojkar, åldersgrupper och skolformer är förändringarna i regel inte stora och oftast tydligare bland flickorna än bland pojkarna. Den mest tydliga förändringen kan ses bland de elever som går i gymnasiet. Andelen gymnasieelever som läser böcker minst framgår av tabellen nedan. Tabell 6.2 Läsning bland gymnasieelever i /09 till 2013/14 Källa: Undersökningarna av barns levnadsförhållanden (), () Bland gymnasieeleverna har andel som läser böcker minskat från 2008/2013/14. Minskningen bland flickorna är ännu större. Detta kan jämföras med motsvarande statistik för eleverna i årskurs 4 till 6 som visas i tabell 6.3. Tabell 6.3 Läsning bland elever i årskurs 4 6 i /09 till 2013/14 Källa: Undersökningarna av barns levnadsförhållanden (), () Bland eleverna i denna ålder anger en stor andel att de läser böcker minst . Bland flickorna har en liten minskning ägt rum, men bland pojkarna har andelen ökat. Vilka slutsatser kan vi dra utifrån tillgänglig statistik? Vilka slutsatser som kan dras beror lite på vilka åldersgrupper som vi tittar på och vilka tidsperspektiv som vi överblickar. Om man tittar på utvecklingen så som den täcks för barn och ungdomar sker inga stora förändringar vad det gäller andelen som läser böcker ofta. Enbart om vi tittar på gruppen gymnasieelever kan vi se större förändringar där andelen frekventa läsare minskat. Särskilt mycket har andelen minskat bland flickorna på gymnasiet. Om man tittat på utvecklingen över en längre tidsperiod, 1982 till 2014, är förändringarna i befolkningen inte så stora. Om man däremot tittar på gruppen 16 till kan men se en rejäl nedgång av andelen frekventa läsare. Det är alltså inte i befolkningen som helhet och bland barn i all- mänhet som läsvanorna förändrats så mycket utan bland ungdomar. Denna nedgång förefaller inte vara ett resultat av minskad läsning i de yngre åldrarna utan något som händer i ungdomsåren. Här finns antagligen anledning att vidare utforska vad som händer med ung- domars läsning mellan barndom och vuxenliv. Inte minst intressant är om detta vikande läsintresse bland ungdomar är något tillfälligt som hör ungdomsåren till eller om det är en långsiktig trend som kommer att påverka läsning i samhället som helhet. Ytterligare en intressant observation som kan göras är att det inte är bland pojkarna och de unga männen som andelen frekventa läsare tycks ha minskat mest utan bland flickor och unga kvinnor. Denna grupp har förvisso haft en betydligt högre andel frekventa läsare än bland de unga männen och pojkarna och gruppen har trots nedgången fortfarande en större andel frekventa läsare än de unga männen och kvinnorna. Statistiken som presenteras i SCB:s statistik är inte helt i linje med det som kan utläsas om läsvanor i PIRLS och . Vi återkommer till detta i kapitel 7. 7.Vad vi vet om läsning bland barn och ungdomar i I detta kapitel sammanfattas, diskuteras och analyserad de resultat och trender som behandlats i de tidigare kapitlen. Vad är det för trender som vi kan se och vad kan vi förvänta oss ? Läsförmågans utveckling över tid Det finns ett relativt rikhaltigt material som har kartlagt läsningen bland barn, ungdomar och vuxna. Vi har möjlighet att gå tillbaka ända till och se hur svenska elever har läst. Allt material är inte jämförbart , men ger en bild av hur det har sett ut med läsningen. I stort kan man konstatera att läsningen i , både bland skolelever och vuxna har, i ett internationellt perspektiv, varit god. I de första IEA-undersökningarna (Thorndike, 1973; , 1992) hade de svenska eleverna mycket goda resultat. Också i IALS-undersökningen (/Statistics , 1995; , 1997) tillhörde de länder som hade de allra bästa resultaten. var fortfarande de svenska resultaten goda. I 2000 (, 2001) låg de svenska eleverna bland de som hade de högsta resultaten på läsprovet och i PIRLS 2001 (, 2003) hade de svenska fjärdeklassarna de allra bästa resultaten. Resultaten från PIRLS innehöll dock också mindre bra resultat. s.k. som genomfördes med PIRLS 2001 var de svenska tredjeklasserna de enda som hade försämrade resultat i jämförelse med 1991 (, , & , 2004). De undersökningar som sedan följde kom successivt att ge allt mer nega- tiva budskap om elevernas läsning. PISA-resultaten försämrades först inte mycket, men nådde slutligen ner på medelnivå (, 2009). PIRLS-resultaten försämrades också successivt, men nådde inte under medelvärdet för de deltagande /EU- länderna (, 2012). Bottennoteringen i dessa sammanhang var 2012 då det svenska resultat låg tydligt under medelvärde och endast tre hade ett signifikant lägre medelvärde än (, 2013). Resultaten i de senaste undersökningarna har gett delvis mer positiva besked om läsningen i . I PIAAC-undersökningen av bl.a. läsning i den vuxna befolkningen låg fortfarande bland de länder som hade de högsta resultaten (SCB, 2013). PISA-resultaten visade på en uppgång till en nivå som i stort motsvarade den (, 2016). PIRLS 2016 visade sedan också på ett uppgående resultat (, 2017a). Även om de senaste undersökningarna gett positiva besked om läsningen är den nivå som läsningen nu är på enligt dessa under- sökningar i fall sämre än vad den har varit . I PIRLS fall är nu nivån ungefär den samma som den var , men vivet inte hur den kan relateras till ännu tidigare IEA-undersökningar. Några intressanta observationer kan göras om man ser på helheten av de internationella läsundersökningar som gjorts. De yngre eleverna i verkar i de flesta fall klara sig bättre i jämförelse med de äldre eleverna. Detta var ett mönster som redan syntes i den första inter- nationella läsundersökningen i ”Six Subject Study” (Thorndike, 1973; , 1975). Nedgången som vi har sett i har varit mer allvarlig än den nedgång som vi sett bland de yngre eleverna i PIRLS. Man skulle kunna hävda att detta är relaterat till alla de utmaningar som ungdomar i puberteten står inför, men man kan då också hålla i minnet att nedgången inte bara varit i relation till de egna resultaten utan också till andra länder. Ungdomar i många andra länder tycks ha klarat de utmaningar som det innebär att vara ung och klara skolan bättre än vad de svenska ungdomarna har gjort. Ytterligare en reflektion kring läsningen i PIRLS och kan göras i relation till målen för den svenska skolan. utgår ifrån den svenska läroplanen. Vad som mäts är alltså inte i strikt mening läroplanens uppfyllande utan uppfyllandet av läsning så som det beskrivs i PIRLS och . Hur ramverken i PIRLS och står i relation till den svenska läroplanen har dock behandlats i alla de svenska rapporter som redogjort för undersökningarnas resultat. En särskild analys gjordes också 2006 av skillnader och lik- heter mellan internationella jämförande studier och nationella kurs- planer med avseende på läsförståelse (, 2006). Samtliga dessa analyser har pekat på en del skillnader mellan de svenska läroplanerna och och PIRLS sätt att definiera läsning, men har framförallt betonat de huvudsakliga likheterna. Om man jämför andelen svaga läsare enligt och PIRLS med andelen elever som inte uppnår kravnivån/godkäntnivån i läsning i de nationella proven i svenska och svenska som andra språk i årskurs 3 och 9 kan noteras att dessa andelar i många fall verkar vara lägre. går det inte att jämföra dessa grupper så enkelt. Att inte uppnå kravnivån i årskurs 3 och godkäntnivån i årskurs 9 är inte samma sak som att ligga under nivå 2 i och på eller under elementär nivå i PIRLS. Man kan misstänka att både PIRLS och är svårare prov än de nationella proven (Fatheddine, 2012). Den kritik som också förts fram emot de nationella proven har handlat om att elever med svårigheter inte upptäcks (Herkner, 2011; Herkner, , 2014) och att proven är för lätta (SOU 2016:25). Läsvanor, läsintresse och läsförmåga hänger samman. Resultaten både från PIRLS och visar entydigt att de som läser mer också läser bättre liksom att de som är positiva till läsning läser bättre än de som är mindre positiva. Vad som kommer först i detta sammanhang kan man tvista om. Läser man bra för att man tycker om att läsa eller tycker man om att läsa för att man läser bra. Ett fruktbart sätt att se på dessa sammanhang kan antagligen vara att utgå ifrån den s.k. Matteuseffek- ten. Matteuseffekten är en beskrivning av de negativa spiraler som uppstår när de svaga läsarna läser lite eftersom de tycker att det är svårt att läsa och eftersom de läser lite får de inte den träning de behöver och deras läsning försvagas ytterligare (Stanovich, 2000). spiralen kan alltså brytas både genom att stimulera till mer läsning och genom att förbättra läsförmågan. PIRLS har undersökt elevernas läsvanor och läsintresse vid varje undersökningstillfälle och visat på en successiv nedgång av hur frekvent olika typer av material läses. Likaså har PIRLS kunnat peka på ett fallande läsintresse. I är de senaste data om läsvanor och läsintresse dock . Vad som kunde utläsas av dessa resultat var också en nedgång i läsningen av olika typer av material och mindre intresse för läsningen. Särskilt syntes detta bland pojkarna. Resultaten från PIRLS och står inte direkt i överens- stämmelse med de data som framkommer från SCB:s undersökningar av levnadsvillkor. SCB:s siffror visar en nedgång bland ungdomar, alltså delvis i den grupp som täcks i , men inte av den grupp som täcks i PIRLS. Framförallt visar inte SCB:s statistik på samma för- ändring bland pojkarna som gör utan anger snarare att det är flickornas läsvanor som förändrats mest. är dock inte data från dessa olika källor helt jämförbara. Framförallt är PISA-data i detta sammanhang relativt gamla och baserade på två mättillfällen. är både och PIRLS data mer detaljerade än vad SCB-data är. SCB-data bygger enbart på en fråga om man läser böcker . SCB har heller inte frågat om intresset för läsning så som gjorts i PIRLS och . Denna osäkerhet som ändå finns ger anledning att noggrant analyser nya PISA-data när de publiceras 2019. Hur omfattande är nedgången i läsningen och är det pojkarna eller flickorna som detta berört mest. Det finns en omfattande tro på läsning som en viktig förmåga som både påverkar enskilda individer och samhället som helhet. Detta finns också styrkt med forskning som visar på kopplingar mellan individers möjligheter och deras läsförmåga samt samhällens utvecklings- potential och befolkningens läsförmåga (on Literacy, 2012; , 2006). Att de svenska elevernas läsning har försämrats har följaktligen varit dåliga nyheter. De goda nyheterna är att den nedåtgående trenden nu brutits. Att den brutits i både PIRLS och kan ge en viss tillförsikt att det inte bara handlar om tillfälligheter utan kan vara början på en trend- vändning. Det är viktigt att också konstatera att PIAAC visade att läsförmågan i befolkningen som helhet fortfarande var mycket god 2013. Trots denna tillförsikt kan det också vara på plats med en viss skepticism. Det har funnits många olika förklaringar till den nedgång som har skett i läsning. Sådana förklaringar har behandlat förändrade arbetsformer i skolan, bristande motivation, förändrade läsvanor och minskad likvärdighet (, 2010a). När nu resul- taten möjligen vänder är ju frågan om också de faktorer som kan ha orsakat nedgången har förändrats. Vad det gäller arbetsformer i skolan finns lite fakta som kan ge oss en översiktlig bild av hur undervisningen sker i svenska klassrum. I en kunskapsöversikt från kunde konstateras att elevernas individuella egna arbete ökat i omfattning medan lärarens roll har minskat. I kunskapsöversikten beskrevs svenskundervisningen under de senare skolåren på följande sätt: ”Sammanfattningsvis visar under- sökningarna att en stor del av ansvaret för elevernas lärande delegeras till läromedel och till eleverna själva. Eleverna arbetar i stor utsträck- ning ensamma med i stort sett samma uppgifter och anpassning av undervisningen avser huvudsakligen i vilken ordning och uppgifterna ska utföras.