sou · H6B357 · 2018-06-28 00:00:00 — En sats- ning på digitalt läsande bör därför gå hand i hand med det traditionella läsandet och det traditionella läsandet bör ha ett fortsatt stort ut- rymme i svensk skolundervisning. Förmågan att tillgodogöra sig längre texter är också avgörande för att utveckla ett källkritiskt för- hållningssätt. rapport visar att de yngre eleverna i i de flesta fall verkar klara sig bättre i jämförelse med de äldre eleverna.60 Nedgången som vi har sett i har varit allvarligare än den nedgång som vi sett bland de yngre eleverna i PIRLS. finns anledning att tro att de yngre elevernas läsintresse minskat. Då läsvanor, läs- intresse och läsförmåga hänger samman bör man i skolan arbeta för att både stimulera till mer läsning och förbättra läsförmågan. Det är viktigt att både arbeta med tidiga läsinsatser men även att läsunder- visningen har fortsatt hög prioritet även i högstadiet och gymnasie- skolan. Det är också av stor vikt att eleverna förstår målet med läsundervisningen, det vill säga vad eleverna ska lära sig och varför. I våra samtal med elever har det framkommit att eleverna vill läsa böcker som de är intresserade av men också att de behöver få mer tid i skolan till att läsa.61 Dessa synpunkter stämmer också överens med vad som framkommit i större undersökningar. Det vore önskvärt med ett ökat samarbete mellan skola och bibliotek kring metoder som kan ge läsmotivation, med särskild betoning på elever som läser i liten omfattning och då särskilt på elever i högstadiet och i gymnasieskolan som enligt flera undersökningar läser i mindre omfattning än yngre elever. Det vore vidare önskvärt att eleverna får större utrymme till läsning i skolan och att de, tillsammans med läraren, även ges möj- lighet att samtala om det lästa. 60Bilaga 2, Rapport om läsförmåga, läsvanor och läsintresse bland barn och ungdomar i . 61Se vidare bilaga 3, Barns och ungas reflektioner kring läsning. 5 Skolbibliotek och läsning I följande kapitel beskriver vi reglering och ansvar för skolbiblioteken och de myndigheter som har uppdrag som rör skolbibliotek. Vidare beskriver vi vad berörda myndigheter och organisationer identifierat som brister vad gäller tillgången till skolbibliotek samt vad forsk- ningen säger om skolbibliotekets roll för elevers lärande, läslust och attityder till läsning. Avslutningsvis ger vi våra förslag inom området. Skolbiblioteksverksamheten kan vara en viktig pedagogisk resurs i elevers läsande och lärande. Skolbiblioteken befinner sig i skärningspunkten mellan utbildnings- politiken och kulturpolitiken. Skolbiblioteken har en dubbel uppgift att dels fungera som en pedagogisk resurs för undervisning och skol- arbete, dels främja elevernas intresse för läsning och litteratur. Det förra betonas av utbildningsområdet och det senare av kulturområdet. Dessa båda funktioner ska dock inte ställas i någon motsättning till varandra.1 Att eleverna stimuleras att läsa och intressera sig för litte- ratur är en angelägenhet för såväl utbildnings- som kulturpolitiken, vilket också märks i regleringen av skolbiblioteken. Bestämmelser om skolbibliotek regleras i skollagen.2 Kommuner, landsting, staten eller enskilda huvudmän har ansvar för skolbiblio- teken. Detta kan jämföras med folkbiblioteken, där endast kommu- nerna bär ansvaret. Eleverna i , grundsärskolan, special- skolan, sameskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan ska ha tillgång till skolbibliotek. Kravet på att elever ska ha tillgång till skolbibliotek gäller för såväl offentliga som fristående skolor. Skol- biblioteken är en del av det allmänna biblioteksväsendet, som består av all offentligt finansierad biblioteksverksamhet. Bestämmelser om det allmänna biblioteksväsendet finns i biblio- tekslagen.3 Av bibliotekslagen framgår att det allmänna biblioteks- väsendet ska verka för det demokratiska samhällets utveckling genom att bidra till kunskapsförmedling och fri åsiktsbildning. Vidare fram- går att biblioteken i det allmänna biblioteksväsendet ska främja littera- turens ställning och intresset för bildning, upplysning, utbildning och forskning samt kulturell verksamhet i övrigt. Biblioteksverksamhet ska finnas tillgänglig för alla. Bestämmelserna gäller alltså för det all- männa biblioteksväsendet i stort och därmed omfattas även skol- biblioteken av dessa bestämmelser. 1I forskningsantalogin Skolbibliotekets roller i förändrade landskap (Limberg och 2013) identifierar författarna två huvudområden inom skolbiblioteksverksamheten: stöd och stimu- lans till läsning och språkutveckling samt handledning och undervisning i informations- sökning och informationsanvändning. 2Skollagen (2010:800). 3Bibliotekslagen (2013:801). bestämmelser inom det allmänna biblioteksväsendet gällande priori- terade grupper. Biblioteken i det allmänna biblioteksväsendet ska ägna särskild uppmärksamhet åt personer med funktionsnedsättning, bland annat genom att utifrån deras olika behov och förutsättningar erbjuda litteratur och tekniska hjälpmedel för att de ska kunna ta del av information. Biblioteken i det allmänna biblioteksväsendet ska också ägna särskild uppmärksamhet åt de nationella minoriteterna och per- soner som har annat modersmål än svenska, bland annat genom att erbjuda litteratur på de nationella minoritetsspråken, andra språk än de nationella minoritetsspråken och svenska samt på lättläst svenska. Motsvarande prioriteringar gäller således även för skolbiblioteken. Varken i skollagen eller i bibliotekslagen finns det några bestäm- melser med krav på att det ska finnas en skolbibliotekarie i skolbiblio- teken. Det finns inte heller någon reglering gällande vilken utbildning eller kompetens man bör ha för att kunna tjänstgöra i ett skol- bibliotek.4 Av läroplanerna för såväl de obligatoriska skolformerna som för gymnasieskolan och gymnasiesärskolan framgår att skolbiblioteket är en del av rektors ansvar.5 infördes ett förtydligande i läroplanerna gällande rektors ansvar för skolbiblioteken som bland annat handlar om att skolbibliotekets verksamhet ska användas som en del i undervisningen för att stärka elevernas språkliga förmåga och digitala kompetens. Ändringarna gäller från och med /19. 4Se kapitel 8 Bibliotek och läsfrämjande för information om utbildning inom biblioteks- och informationsvetenskap. 5SKOLFS 2010:37, SKOLFS 2010:250, SKOLFS 2010:251, SKOLFS 2010:255, SKOLFS 2011:144, SKOLFS 2013:148. 5.1.3Unescos folk- och skolbiblioteksmanifest Enligt folk- och skolbiblioteksmanifest är skolbibliotekets grundläggande uppgifter följande: 6 •att stödja och främja de utbildningsmål som anges i skolans mål- sättning och läroplaner, •att främja elevernas läslust och lust att lära samt lära dem att bli biblioteksanvändare, •att erbjuda möjligheter att skapa och använda information som en väg till kunskap, förståelse, fantasi och glädje, •att ge eleverna träning att värdera och använda information, oavsett form, samt ge dem insikt och förståelse för olika kommunikations- former, •att ge tillgång till såväl lokala och nationella som globala resurser för att öka förståelsen och ge insikt om olika idéer, erfarenheter och åsikter, •att anordna aktiviteter som främjar kulturell och social medveten- het och lyhördhet, •att tillsammans med elever, skola och föräldrar verka för att uppnå skolans målsättning och främja insikten om att åsiktsfrihet och tillgång till information är förutsättningar för medborgaransvar och för delaktighet i ett demokratiskt samhälle, •att främja läsning, •att verka för att skolbibliotekets resurser görs tillgängliga inom och utanför skolan. Utgångspunkten för manifest är att skolbiblioteket är en del av utbildningsväsendet med uppgiften att stödja de utbildningsmål som finns för skolan. betonas skolbibliotekets viktiga roll för kultur, för att främja läs- och skrivförmågan och för förmågan att söka information. 6Unesco (2006). 5.1.4Myndigheter med uppdrag som rör skolbibliotek (KB) är och har i uppdrag att tillhandahålla en nationell överblick och främja samverkan inom det allmänna biblioteksväsendet i , vilket också inklude- rar skolbiblioteken. KB är den myndighet som har ansvar för officiella biblioteksstatistik, där skolbiblioteken ingår. I biblioteks- statistiken redovisas bland annat bemanning och utbud av böcker och andra medier. Kommuner och landsting ska enligt bibliotekslagen anta biblio- teksplaner. KB arbetar tillsammans med den regionala biblioteks- verksamheten och kommunerna med att följa upp hur planerna har utformats och hur de används. Myndigheten ska främja samverkan och utveckling genom till exempel kartläggningar, lägesbeskrivningar och informationsspridning. KB har däremot inte i uppdrag att se till att lagen följs vad gäller skolbibliotek. Tillsynsuppdraget för skol- bibliotek ligger hos . Skolinspektionen är den myndighet som har till uppgift att se till att skollagen och annan reglering följs vad gäller bland annat skolbiblio- tek. Skolinspektionen har tillsynsansvar för skola, vuxenutbildning, fritidshem, förskola och annan pedagogisk verksamhet samt bedömer ansökningar om att driva fristående skola. I Skolinspektionens regelbundna tillsyn granskas skolbibliotek på huvudmannanivå och på skolenhetsnivå. På huvudmannanivå granskas tillgången till skolbibliotek och på skolenhetsnivå granskas att skol- används för att stödja elevernas lärande och kunskaps- utveckling. Skolinspektionen kontrollerar även om eleverna har till- gång till ett skolbibliotek i den egna skolenhetens lokaler eller på rimligt avstånd från skolan. Skolinspektionen kontrollerar vidare att omfattar böcker (fack- och skönlitteratur), informations- teknik och andra medier samt att är anpassat till elevernas behov för att främja språkutveckling och stimulera till läsning. Saknar en skola skolbibliotek kan skolhuvudmannen (kommunen eller den fristående skolan) föreläggas att ordna ett skolbibliotek. Om inte föreläggandet följs kan föreläggandet förenas med vite. har i uppdrag att fördela statsbidrag till skol- huvudmän för personalförstärkning i skolbibliotek. Syftet med stats- bidraget är bland annat att genom personalförstärkningar öka möjlig- heterna för skolbiblioteken att stödja elevernas lärande, stimulera deras läslust och främja deras språkutveckling.7 genomför även kompetenshöjande insatser gällande skolbibliotek. fördelar statligt inköpsstöd till litteratur för folk- och skolbibliotek.8 Stödet söks av kommunerna, som enligt biblioteks- lagen ska ha en politiskt antagen biblioteksplan. Myndigheten för tillgängliga medier Myndigheten för tillgängliga medier (MTM) arbetar för att personer med läsnedsättning ska erbjudas litteratur i en form som är tillgänglig för dem. MTM framställer bland annat talböcker,9 talböcker med text (det vill säga talböcker som förutom ljud även innehåller den tryckta bokens text och bilder), lättlästa böcker, böcker för lästräning, böcker på olika språk, och böcker för språkträning. MTM är de svenska bibliotekens lånecentral för tillgängliga medier där det digitala biblio- teket är navet i verksamheten. Många skolbibliotek som är bemannade använder sig av Legimus och har egna talbokstillstånd. På så sätt är många skolbibliotekarier 9En talbok är en inläst fullständig version av en utgiven bok som görs för personer med läs- nedsättning av olika slag. Skillnaden mellan en talbok och en ljudbok är framför allt juridisk. En talbok produceras med offentliga medel och i enlighet med ett undantag i upphovs- rättslagen som medger att ett bibliotek får producera en utgiven bok som talbok utan upphovsrättsinnehavarens tillstånd. involverade i skolans arbete att ge stöd till de elever som behöver hjälpmedel i form av exempelvis talböcker. Det finns en myndighetsöverskridande arbetsgrupp som arbetar med frågor som rör skolbibliotek. Gruppen består av representanter från , , , Skolinspektionen, Skol- verket, Specialpedagogiska skolmyndigheten, och (KB). Gruppens arbete sker i KB:s regi och syftet med gruppen är att genom samverkan över myndighets- gränserna tillvarata det arbete som redan görs gällande skolbibliotek och ge förslag på åtgärder. Gruppen har bidragit till KB:s uppdrag att ta fram en nationell biblioteksstrategi bland annat genom att sammanställa en lägesrapport över skolbiblioteken.10 Rapporten presenterar myndigheternas olika uppdrag, skolbiblioteksläget samt problembeskrivningar. Gruppen påtalar bland annat bristen på skolbibliotek och även de återkom- mande frågorna om definition av ”tillgång till skolbibliotek” och be- manning av skolbiblioteken. Intresseorganisationer och nätverk med skolbiblioteken i fokus Förutom berörda myndigheter finns en rad intresseorganisationer som har skolbiblioteken i fokus. Hit hör bland annat bibliotekariernas och lärarnas fackliga organisationer, och Kommuner och Landsting. Hit hör också , som är en med- lemsorganisation vars verksamhet bland annat syftar till att sprida in- formation, bilda opinion och stödja biblioteksutveckling. Nationella Skolbiblioteksgruppen (NSG) är ett nätverk av svenska organisationer som samverkar på nationell nivå för att skolbiblioteken ska bemannas, stärkas och utvecklas. NSG bildades i mitten av 1990- talet, och initiativet kom från . 2015 över- gick administrationen till . NSG utgör en nationell resurs för kunskapsutbyte i skolbiblioteksfrågor och gruppen arbetar bland annat med att sprida kunskap om goda exem- pel, till exempel genom att dela ut priset ”Årets skolbibliotek”. 10Kungliga (2016). , som bland annat organiserar bibliotekarier, har en expertgrupp för skolbibliotek som varit verksam . Gruppens arbete med skolbibliotek har bland annat handlat om att utarbeta en definition av skolbibliotek samt uppmärksamma goda exempel på skolor som på ett medvetet sätt arbetar med att integrera skolbiblioteket och skolbibliotekarien i skolans pedagogiska arbete. I samband med det arbetet har DIK inrättat utmärkelsen ”Skolbibliotek i världsklass!”. 5.2Tidigare utredningar som berört skolbibliotek Någon separat offentlig skolbiblioteksutredning har ännu inte gjorts. Däremot behandlades frågan om samverkan mellan skola och folk- bibliotek i en separat rapport folkbiblioteksutredning.11 En kartläggning, analys och probleminventering av skolbiblioteken gjor- des av 1999.12 Därefter har ett flertal rapporter och skrif- ter kring skolbibliotek publicerats.13 I slutbetänkande föreslås att samtliga elever bör ha tillgång till skolbibliotekarier.14 Mer specifikt handlar förslaget om att det i skolförordningen och i gymnasieförordningen införs bestämmelser som anger att huvudmännen ska sträva efter att skolbiblioteken är bemannade med bibliotekarier som har kompetens att vara ett stöd till elever och lärare i det läsfrämjande och pedago- giska arbetet. Dåvarande regering valde att inte gå vidare med detta förslag med motiveringen att bemanningen av skolbiblioteken är en fråga för skolans huvudmän och att skolbibliotekens bemanning ska kunna anordnas på olika sätt beroende på lokala förutsättningar. 11Regeringen (1982). 12Kulturrådet (1999). 13Bland de senaste bidragen till skolbiblioteksdebatten kan (2017) nämnas. 5.3Skolinspektionens tillsyn och kvalitetsgranskningar av skolbibliotek Enligt skollagen ska eleverna i , grundsärskolan, special- skolan, sameskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan ha till- gång till skolbibliotek. Enligt propositionen Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och trygghet, som låg till grund för skollagen, ska organiseringen av skolbiblioteksverksamheten vara flexibel.15 Till- gången till skolbibliotek ska kunna ordnas på olika sätt med avseende på de lokala förhållandena vid varje skola. Skolinspektionen framhåller att lagformuleringen ”tillgång till” öppnar för olika fysiska lösningar, under förutsättning att kraven på hur skolbiblioteket ska fungera är uppfyllda.16 Skolinspektionen har utarbetat kriterier som ska vara uppfyllda för att eleverna ska anses ha tillgång till ett skolbibliotek: •eleverna har tillgång till ett skolbibliotek i den egna skolenhetens lokaler eller på rimligt avstånd från skolan som gör det möjligt att kontinuerligt använda som en del av elevernas utbild- ning för att bidra till att nå målen för denna, •biblioteket omfattar böcker, facklitteratur och skönlitteratur, in- formationsteknik och andra medier, •biblioteket är anpassat till elevernas behov för att främja språk- utveckling och stimulera till läsning. Skolinspektionens tillsyn visar att skolbibliotek saknas helt i vissa skolor. I andra skolor är tillgängligheten till skolbibliotek begränsad genom till exempel öppettider och bemanning. Vidare visar tillsynen att det finns brister i hur skolbiblioteket används och integreras i undervisningen. Skolinspektionen genomför också kvalitetsgranskningar inom olika områden och av ett begränsat urval av skolor. Inspektionen har granskat skolbibliotek som en del i flera olika kvalitetsgranskningar av läsundervisning. Skolinspektionen har i sina granskningar pekat på 2009/10:165. 16Skolinspektionen (2011). vikten av att skolbiblioteket utgör en integrerad del av undervis- ningen, att personal i skolbiblioteket bistår i att välja material och medier utifrån elevernas intressen och förutsättningar och att det finns en samverkan mellan bibliotekarie, lärare och rektor i planering av undervisningen. Granskningarna visar också att skolbiblioteken inte används som pedagogisk resurs i den utsträckning som de skulle kunna göra och att det saknas fokus på att möta olika elevgrupper.17 påbörjade Skolinspektionen en granskning av hur skolan använder skolbiblioteket som pedagogisk resurs för att främja elevers lärande. Myndigheten har inte tidigare gjort någon kvalitets- granskning som inriktats särskilt mot skolbibliotek. Granskningen avser årskurs 4–6 och undersöker bland annat i vilken utsträckning rektor tar ansvar för en väl fungerande samverkan mellan skol- bibliotek och lärare samt i vilken utsträckning skolan använder skol- som en integrerad del i den pedagogiska verksamheten. Granskningen redovisades och visar på att undersökta skolbibliotek sällan fullt ut är en integrerad del i den pedagogiska verksamheten i skolan.18 I en majoritet av de granskade skolorna an- vänds inte skolbiblioteket på ett likvärdigt sätt när det gäller att stötta elevernas lärande. Vidare är det stor variation mellan skolorna när det gäller bok- och mediebeståndet samt skolbibliotekariens utbildning. Enligt senaste statistik har drygt hälften av landets 1,4 miljoner elever tillgång till ett skolbibliotek med ungefär halvtidsbemanning.19 77 kommuner saknar enskilt skolbibliotek som har minst 20 timmars avsatt bemanning , vilket kan jämföras med 88 kommuner föregående år. Förbättringen hänger samman med att ytterligare skolbibliotek har tillkommit i 14 av de kommuner som fått statsbidrag för personalförstärkning i skolbibliotek. Man bör i sammanhanget nämna att den avsatta bemanningen om minst 20 tim- mar är KB:s statistiska urvalsram. Kravet på att skolbiblio- teken ska vara bemannade är som tidigare nämnts inte reglerat. 17Skolinspektionen (2011), (2012), (2015). 18Skolinspektionen (2018b). 19Kungliga (2018d). KB:s statistiska undersökning av skolbiblioteken specifikt visar att en av tre elever i och gymnasieskolan har tillgång till ett skolbibliotek som åtminstone:20 •har katalog, eller datoriserad, •ligger i skolans lokaler, •är bemannat minst , •har minst 1 000 fysiska medier (sex bokhyllor). KB har även påtalat frånvaron av skolbiblioteken i de kommunala biblioteksplanerna.21 Endast cirka en fjärdedel av biblioteksplanerna innehåller formuleringar kring mål för kommunens skolbibliotek. Rapporten visar att ungefär hälften av biblioteksplanerna beskriver samverkan mellan folk- och skolbiblioteken. I rapporten påtalas också avsaknaden av en tydlig definition av skolbibliotek i skollagen, vilket innebär att det är svårt att avgöra i vilken mån det finns ett skol- bibliotek värd namnet eller inte. 5.5Utvecklingsbehov gällande skolbibliotek: definition och bemanning I propositionen Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och trygghet anges lite mer utförligt vad som avses med skolbibliotek. Av pro- positionen framgår bland annat att med skolbibliotek brukar vanligt- vis avses en gemensam och ordnad resurs av medier och information som ställs till elevernas och lärarnas förfogande och som ingår i skolans pedagogiska verksamhet med uppgift att stödja elevernas lärande.22 I en rapport om skolbiblioteken uppmärksammar Svensk biblio- teksförening att skollagens kortfattade bestämmelse ”ska ha tillgång till bibliotek” ger utrymme för tolkningar om vad som kan betraktas som ett skolbibliotek.23 har i samma rapport även pekat ut ett antal problem vad gäller tillgången till skolbibliotek i och formulerat ett antal behov, däribland följande: 20Kungliga (2012). 21Kungliga (2015). 2009/10:165. 23Thomas (2013). •skolbiblioteken behöver nationella och övergripande mål, •skolbiblioteken behöver extra stimulansåtgärder för att en överlag godtagbar standard ska kunna uppnås inom rimlig tid, •skolbibliotekens bemanning behöver granskas och åtgärdas, •skolbibliotekens roll för utbildningen behöver kartläggas och ut- värderas. I den nationella biblioteksstrategins omvärldsanalys påtalas att ”[f]rånvaron av en klar och tydlig definition innebär att det är omöjligt att mäta om alla skolor verkligen ger lärare och elever tillgång till ett skolbibliotek”.24 Just bristen på precisering av vad ett skolbibliotek egentligen är och/eller hur det ska bemannas är en ständigt återkommande fråga i skolbiblioteksdebatten. Den nationella biblioteksstrategins omvärlds- analys hänvisar till IFLA:s25 riktlinjer för skolbibliotek och pekar på ”det avgörande att skolbiblioteket bemannas av bibliotekarier som kan samverka med och komplettera lärarna”.26 Detta får också stöd i forskningen, som framhållit vikten av en kvalificerad bibliotekarie och ett gediget samarbete mellan lärare och bibliotekarier.27 5.6Aktuell forskning om skolbibliotek I forsknings- och kunskapsöversikten Skolbibliotekets roll för elevers lärande pekar biblioteksforskaren på att många års tvärvetenskaplig, internationell forskning visar att bemannade skol- bibliotek som samspelar nära med ämnesundervisningen kan ge väsentliga bidrag till elevers lärande. Nämnas bör att det enligt samma översikt inte finns särskilt många svenska undersökningar som för- sökt mäta effekterna av skolbibliotek, och att det saknas en svensk empirisk vetenskaplig undersökning som försökt fastställa på vilka sätt skolbibliotek bidrar till elevers lärande. Kunskapsöversikten rym- mer också flera exempel på internationella forskare som aktualiserat 24Pålsson (2017). 25IFLA – International . 26Pålsson (2017). 27Gärdén (2017). svårigheter med att påvisa ett tydligt orsakssamband mellan förekom- sten av skolbibliotek och elevers prestationer. Vad gäller området läsning specifikt har exempelvis den ameri- kanske forskaren , i de omfattande så kallade Coloradostudierna, pekat på ett starkt samband mellan elevers läslust och förekomsten av skolbibliotekarier.28 I det nederländska forsk- at school visade det sig att läsfrämjande aktiviteter pågick i högre grad i skolor med eget skolbibliotek än i skolor som saknade bibliotek. Samma undersökning visar också på samband mellan besök i skolbiblioteket och positiva attityder till läsning.29 Ett flertal studier i översikt pekar på framför allt tre vik- tiga komponenter vad gäller skolbibliotek och dess effekt på elevers lärande: •en kvalificerad bibliotekarie, •ett brett och varierat utbud av resurser, •ett gediget samarbete mellan lärare och bibliotekarier. Bemanning, utbildad personal och ett samarbete byggt på läropla- nernas formuleringar hör enligt kunskapsöversikten till de viktigaste faktorerna för skolbibliotekets roll i elevers lärande. Flera rapporter och uppsatser från översikten poängterar även skolledarens viktiga roll för skolbiblioteksverksamheten.