sou · H6B350 · 2018-06-19 00:00:00 — Om myndigheten utifrån en sådan begäran bedömer att en förhandsprövning är nödvändig ska den genomföra en sådan. Om regeringen efter genomförd förhands- prövning inte godkänner en tjänst som redan har lanserats ska bolaget upphöra att erbjuda tjänsten. Kommittén föreslår också att anmälan till förhandsprövning inte behöver göras om verksamheten pågår . Detta är en begränsning i förhållande till nuvarande försöksperiod som är . Avslutningsvis lämnas bedömningen att förhandspröv- ningen enligt kommitténs förslag inte strider mot yttrandefrihets- grundlagens principer om censurförbud, redaktionellt oberoende eller etableringsfrihet. Kapitel 7 Uppföljning och redovisning I kapitel 7 behandlar kommittén frågor om uppföljningen av bolagens verksamhet är ändamålsenlig. Kapitlet inleds med en redogörelse för hur public service-verksamheten följs upp . En central fråga för public service-bolagen är om onlineverksamheten ska få tillgodoräknas vid uppfyllande av public service-uppdraget. Kommittén föreslår att public service-bolagen, vid uppfyllandet av innehållsuppdraget, får tillgodoräkna sig verksamhet som bedrivs på egna plattformar på fritt tillgängliga och öppna delar av internet. Varje enskilt innehållsvillkor ska dock huvudsakligen uppfyllas i marknätet. Mot bakgrund av att föreslås fatta ett beslut om medels- tilldelning och regeringen ett villkorsbeslut för hela tillståndsperioden finns inte samma skäl för regeringen att redovisa gransknings- nämndens bedömning av om public service-bolagen har uppfyllt sitt uppdrag för . Det föranleder kommittén att lämna förslag om att uppföljning av om bolagen har uppfyllt sina public service-uppdrag ska ske i stället , men baserat public service-redovisningar. Public service-redovisningarna ska fortsatt lämnas , eftersom de ger allmänheten insyn i public service-verksamheten. Långa tillståndsperioder ger skäl för planerad avstämning . Denna föreslås formaliseras genom att branschaktörer och intresseorganisationer bjuds in till public service-dialog med public service-bolagen och företrädare för regeringen. Dialogen ska vara framåtsyftande och ge public service-bolagen en möjlighet att förklara hur de ser på sitt uppdrag och påtala behov av eventuella förändringar framöver. Kapitel 8 , ägarroll och finansiering Public service-bolagen ägs av en stiftelse, för , SVT och UR. I kapitel 8 behandlas frågor om hur Förvaltnings- stiftelsens organisation, långsiktiga finansiering och styrelse bidrar till bolagens integritet och oberoende. Kommittén föreslår att stiftelseförordnandet ändras så att det framgår att såväl styrelseledamöterna som ordföranden ska utses utifrån krav på kompetens, integritet och lämplighet. Vidare lämnas bedömningen att uppgifter som ägare inte bör utökas till att omfatta uppföljning av om programföretagen har uppfyllt sina public service-uppdrag. Slutligen föreslås att stiftelsens ekonomiska läge förbättras genom ett tillskott av ytterligare stiftelsekapital om från public service-kontot. Kapitel 9 Ekonomiska förutsättningar I kapitel 9 behandlar kommittén frågor om vilka ekonomiska ramar SR, SVT och UR ska ha för verksamheten under nästa tillstånds- period. Kommittén föreslår att medelstilldelningen till SR, SVT och UR räknas upp under kommande tillståndsperiod. Detta ger bolagen stabila ekonomiska förutsättningar som det skapas ett effektiviseringstryck på verksamheten. Utöver de löpande kostnaderna kommer bolagen att ha ökade kostnader bl.a. med anledning av större investeringar och nya uppdrag som kommittén föreslår. Resurserna bör därför förstärkas genom att bolagen får behålla de medel som frigörs när Radiotjänst i () avvecklas, totalt . Mot denna bakgrund föreslår kommittén att SR tilldelas 3 , och UR . Kommittén bedömer att inga förändringar bör göras i sändnings- tillstånden när det gäller SR:s och SVT:s möjligheter att sända sponsrade program. SVT bör dock sträva efter att minska publikens exponering för sponsorskyltar. Bolagen bör värna sin integritet gentemot kommersiella intressen genom att redovisa sponsrings- verksamheten på ett öppet och transparent sätt. Kapitel 10 Konsekvenser av förslagen I kapitel 10 redovisar kommittén konsekvenserna av förslagen enligt kommittéförordningen (1998:1474) och kommitténs direktiv. En mer ändamålsenlig reglering av public service förutsätter att även verksamheten på internet omfattas. Regeringen har aviserat att frågan ska utredas i en kommande grundlagsutredning men en eventuell sådan förändrad reglering kan tidigast träda i kraft . Det får dock anses främja public service-bolagens verksamhet att de har möjlighet att vid uppfyllandet av public service-uppdraget få tillgodoräkna sig verksamhet på internet i viss omfattning. På , efter den tillståndsperiod som inleds 2020, kan en mer teknikneutral reglering ytterligare stärka bolagens möjligheter att själva råda över hur innehållet distribueras och tillgängliggörs. Public service-bolagens verksamhet får per definition anses vara marknadsstörande. Kommittén bedömer dock att de förslag och bedömningar som lämnas i detta betänkande kommer att få positiva effekter för andra företag som verkar på den svenska medie- marknaden. Det gäller bland annat förslag till ändring i förhands- prövningssystemet, krav på public service rörande uppföljning och redovisning samt krav på public service att stärka en livskraftig produktionsmarknad. Kommitténs förslag till en mer ändamålsenlig reglering kan bidra till större möjligheter för befolkningen att ta del av public service- utbudet när, var och hur de vill. Förslaget om stärkt journalistisk bevakning i svagt bevakade lokala områden kan få positiva effekter för medborgarnas tillgång till tillförlitlig information och kvalitativ nyhetsbevakning i dessa områden och därigenom indirekt stärka möjligheten till demokratiskt deltagande. Förslaget om att SR ska erbjuda nyhetsverksamhet på olika språk kan bidra till de av beslutade målen för integrationspolitiken. Kommitténs förslag om medelstilldelning till SR, SVT och UR under nästa tillståndsperiod medför att taket för maximal public service-avgift behöver öka från per person och till 2029. Reservationer och särskilda yttranden Till slutbetänkandet har fogats fem reservationer som har avgetts av följande ledamöter: •Rossana Dinamarca, , och , Socialdemokraterna, samt , . •Rossana Dinamarca, . •Jan och , . •Olle , Liberalerna, och Per Lodenius, . Därutöver har fem särskilda yttranden tillfogats slutbetänkandet, avgivna av följande ledamöter: •Jan och , . •Martina Kyngäs, . •Olle , Liberalerna. 1Uppdragets utgångspunkter och dess genomförande Kommittén inledde , utifrån sitt ursprungliga uppdrag (dir. 2016:111, se bilaga 1), arbetet med att analysera villkoren för radio och tv i allmänhetens tjänst och föreslå nödvändiga för- ändringar för att skapa fortsatt goda förutsättningar för den verk- samhet som bedrivs av programföretagen (), () och (). Genom tilläggsdirektiv till kommittén (dir. 2017:73, se bilaga 2) utvidgades uppdraget till att omfatta hur en ändamålsenlig reglering för radio och tv i allmänhetens tjänst i ett nytt medieland- skap kan utformas . Kommitténs förslag och bedömningar ska, med utgångspunkt i verksamhetens stora be- tydelse i av omvälvande medieutveckling, i alla delar syfta till att upprätthålla programföretagens integritet och oberoende. Kommitténs uppdrag i den första fasen fokuserades på uppdraget att föreslå ett långsiktigt hållbart och solidariskt finansieringssystem för radio och tv i allmänhetens tjänst. Utgångspunkten var att ge bolagen finansiella förutsättningar att utveckla en oberoende verk- samhet med hög legitimitet, kvalitet och relevans i det moderna medielandskapet. Denna del av uppdraget redovisades genom delbetänkandet Finansiering av public service – för ökad stabilitet, legitimitet och stärkt oberoende (SOU 2017:79). Övriga delar av det uppdrag som följer av tilläggsdirektiven ska redovisas . ska också tilläggsupp- draget (dir. 2018:04, se bilaga 3) att utreda förutsättningarna för att Uppdragets utgångspunkter och dess genomförande låta utgivningen av den lättlästa nyhetstidningen 8 Sidor rymmas inom ramen för ett nytt public service-uppdrag 2020 redovisas. Public service-verksamhetens centrala roll för demokratin De av beslutade målen för mediepolitiken är att stödja yttrandefrihet, mångfald, massmediernas oberoende och tillgänglig- het samt att motverka skadlig mediepåverkan (prop. 2014/15:1 utg. omr. 17, bet. 2014/15:KrU6, rskr.2014/15:96). Mediepolitiken syftar till att skapa goda förutsättningar för en mångfald av själv- ständiga medieaktörer som bidrar till att stärka en fri åsiktsbildning, ett fritt utbyte av idéer liksom en aktiv granskning av samhällets makthavare. Regeringen anför i tilläggsdirektiv 2017:73 att det för att säkerställa kvalitet och ett varierat utbud på medieområdet behövs en stark och oberoende radio och tv i allmänhetens tjänst som åtnjuter högt förtroende hos allmänheten. Regeringen slår också fast att radio- och tv-verksamhet i allmänhetens tjänst (public service) bedrivs av SR, SVT och UR. Som kommittén skriver i delbetänkandet (s. 46) fyller medier en viktig funktion för demokratin i egenskap av central informations- källa, vakthund och offentligt rum för samhällsdebatt. Oberoende medier med tillräckliga resurser och kompetens för att producera granskande journalistik av god kvalitet är centrala för att engagerade och välinformerade medborgare ska kunna utkräva ansvar av makt- havare, t.ex. i samband med val. Medielandskapet har genomgått väsentliga struktur- förändringar, vilka kommittén beskriver närmare i kapitel 2. Driv- ande faktorer bakom detta är den pågående digitaliseringen och globaliseringen. För användarna har dessa förändringar inneburit att tillgängligheten till och utbudet av nyheter och andra program ökat dramatiskt, vilket i grunden är positivt. Det ökade medieutbudet medför en risk för ökad polarisering i sam- hället, när människor i allt lägre grad delar samma verklighetsbilder. För mediebranschens nationella aktörer har utvecklingen inneburit en kraftigt ökande global konkurrens, krisande affärsmodeller och ett intensivt arbete för att upprätthålla produktionen av innehåll och tillgången till kvalitativ journalistik. Sammantaget leder detta till en Uppdragets utgångspunkter och dess genomförande fragmentiserad mediekonsumtion som kan hota den sociala sam- manhållningen, dvs. att människor känner mindre tillit till varandra, att toleransen för olikheter minskar liksom utrymmet för konstruk- tiva politiska diskussioner. Den beskrivna utvecklingen ökar vikten av att det finns obero- ende medier med hög legitimitet hos allmänheten och starka resurser genom en stabil finansiering. Dessa medier kan bidra till att med- borgarna är välinformerade och kan föra konstruktiva samtal utifrån gemensamma verklighetsbilder. Genom att tillgodose dessa behov är public service en demokratisk kollektiv nyttighet som gynnar alla medborgare, oavsett om utbudet konsumeras eller inte. Av detta skäl bör också alla medborgare vara med och bidra till finansieringen av verksamheten, vilket i sin tur innebär att programföretagen bör ha ett brett uppdrag att tillhandahålla innehåll som är relevant för publiken. De unika förutsättningar som public service har ställer sam- tidigt särskilda krav på systemet för granskning och uppföljning. Granskningen måste garantera en rimlig balans mellan bolagens oberoende och allmänhetens behov av insyn och kontroll. Utmaningar för public service Om public service ska kunna vara den arena för offentligt samtal som är så viktig ur ett demokratiskt perspektiv bör allmänheten ha ett högt förtroende för verksamheten. Av Medieakademins senaste för- troendebarometer framgår att SR och SVT har högst förtroende bland medieföretagen (), att jämföra med t.ex. DN på och på (Medieaka- demin 2018). Det innebär att SR och SVT finns med på listan över de tio institutioner som har störst förtroende bland befolkningen. En oroande utveckling är dock att förtroendesiffrorna för och har sjunkit betydligt , från cirka 75–. Samma trend kan noteras för merparten av de övriga medieföretagen. Av den senaste SOM- undersökningen framgår att personer som står till vänster politiskt har högre förtroende för public service än personer som står till höger. Medborgarnas politiska hemvist har en ökande betydelse för förtroendet för public service (se figur 1.1). Uppdragets utgångspunkter och dess genomförande Medieakademins data visar även att personer som bor i större städer har ett något högre förtroende för och än personer som bor på landsbygden eller i mindre orter. Förtroendet för bolagen är också något högre bland personer med högre inkomst än bland per- soner med lägre inkomst. En förutsättning för att befolkningen ska känna förtroende för public service är att den använder bolagens tjänster, och även här möter verksamheten utmaningar. Som framgår av kapitel 2 minskar användningen av traditionell radio och tv, där public service-bolagen, särskilt SR, har en stark ställning. I stället ökar konsum- tionen av framför allt rörlig bild via onlineplattformar, särskilt i yngre målgrupper. SVT möter därför en allt hårdare konkurrens om tittarna. Som exempel ser av befolkningen på Youtube , att jämföra totalt för tv-kanalernas play- tjänster, inklusive SVT Play. I åldersgruppen 12–är motsvar- ande siffror (IIS 2017). Uppdragets utgångspunkter och dess genomförande Public service-uppdraget under nästa tillståndsperiod Radio och tv i allmänhetens tjänst i har ända sedan AB Radio- tjänst inledde sina radiosändningar 1925 bedrivits utifrån vissa grundläggande principer: •Staten garanterar den underliggande infrastrukturen genom att anlägga, äga och driva det nät som behövs för radio- och tv-sänd- ningarna. •Programverksamheten bedrivs av fristående programbolag som omfattas av krav på opartiskhet och saklighet vid urvalet av vilket innehåll som ska sändas. •Programbolagens verksamhet finansieras av användarna själva, inte av staten direkt eller genom kommersiella intäkter. Från början var programbolagen renodlade aktiebolag. Under 1920- talet utvecklade dock brittiska BBC principen att verksamheten i stället ska bedrivas i publikens intresse. Som en konkretisering av detta skulle uppdraget vara att informera, utbilda och underhålla publiken (inform, educate and entertain). Denna princip etablerades även i en svensk kontext och utgör än grunden för det breda innehållsuppdrag med hög grad av oberoende som public service enligt kommitténs mening bör ha även under nästa tillståndsperiod (se vidare kapitel 5). går det inte att bortse ifrån att SR, SVT och UR agerar på mycket konkurrensutsatta marknader. Public service-verksam- hetens fortsatta legitimitet vilar på att den kan tillgodose demo- kratiska, sociala och kulturella behov i samhället, liksom behovet av att bevara mångfalden i medierna. Det innebär att kärnan i public service-uppdraget bör vara en inriktning på de samhällsbehov som marknadsaktörerna inte kan tillgodose, dvs. ett särskilt ansvar för sådant innehåll som ger ett tydligt mervärde i det samlade medie- utbudet. I detta ligger bl.a. att koncentrera verksamheten till bolagens kärnkompetenser, som är att tillhandahålla ljud respektive rörlig bild. Public service-verksamhetens särställning och unika roll i medie- landskapet kommer till uttryck på olika sätt i styrdokumenten för , SVT och UR. Till skillnad från kommersiella programbolag om- fattas bolagen bl.a. av följande krav (se vidare kapitel 3 om reglering): Uppdragets utgångspunkter och dess genomförande –Slå vakt om programområden som är av betydelse för allmän- intresset. –Sända ett visst antal radio- eller tv-kanaler till hela landet. –Erbjuda ett mångsidigt programutbud som speglar förhållanden i hela landet och den variation som finns i befolkningen. Detta in- kluderar bl.a. nyhets-, kultur- och barnprogram samt program på minoritetsspråk och för personer med funktionsnedsättning. –Utöva sändningsrätten opartiskt och sakligt, vilket medför krav på att sända beriktiganden och genmälen. –Reklam och produktplacering får inte förekomma i sändningarna, medan sponsring är tillåtet med vissa begränsningar. –Sända viktiga meddelanden till allmänheten och upprätthålla en hög säkerhet för produktion och distribution. Kommitténs uppfattning är att dessa villkor är centrala för den all- mänt finansierade public service-verksamhetens fortsatta legitimitet, liksom att efterlevnaden av dessa krav kan granskas och följas upp på ett ändamålsenligt sätt. Med denna utgångspunkt lämnar kom- mittén i detta betänkande ett antal förslag och bedömningar till grund för hur uppdraget ska utformas och regleras under nästa till- ståndsperiod. Kommittén vill särskilt betona vikten av att bolagen lyckas med sitt uppdrag att spegla hela landet och den variation som finns i be- folkningen. Det är centralt inte minst för att bolagen ska kunna vända den oroande trenden med att förtroendesiffrorna faller och varierar mellan olika grupper i samhället, samt möta den ökande konkurrensen om publikens tid på olika plattformar. Genom bl.a. förslag om ytterligare medel för ett utökat lokalt nyhetsuppdrag, uppdrag att stärka produktionsmarknaden i hela landet och ett bibe- hållande av kravet på att sändningarna i marknätet ska nå hela landet vill kommittén ge public service bästa möjliga förutsättningar att göra detta. Men grunden för det arbetet ligger redan i bolagens egna händer, dvs. att leverera högkvalitativt public service-inne- håll som är relevant för användaren oavsett vem hen är och var i landet hen bor eller kommer ifrån. Uppdragets utgångspunkter och dess genomförande IParlamentariska public service-kommittén har förutom ordföran- den ingått representanter för samtliga partier i . Utred- ningsarbetet har under kommittén bedrivits av fyra sekreterare med placering i . Till sin hjälp med detta betänkande har kommittén också haft en expertgrupp bestående av två företrädare för , en för och en för . Kommittén har, med stöd av sekretariatet och expertgruppen, sammanträtt vid totalt tio tillfällen sedan överlämnandet av delbetänkandet . Kommittén har i enlighet med direktiv 2017:73 samrått med SR, SVT, UR, , Myndigheten för press, radio och tv (MPRT), , och , samt med företrädare för det samiska folket, de nationella minoriteterna och teckenspråkiga. I enlighet med direktiv 2018:04 har samråd också skett med Myndigheten för tillgängliga medier, tidningen 8 Sidor, berörda brukarorganisationer och . Utöver detta har kommittén och sekretariatet haft möten eller varit i kontakt med ett flertal myndigheter, intresse- organisationer, medieföretag och andra utredningar, bl.a. vid en sär- skild hearing i . I faktainsamlingen har kommittén till stor del använt befintligt material som har tagits fram av aktörer som bedriver forskning och publicerar statistik med anknytning till medieområdet, t.ex. , MPRT och i . Erfaren- heter från andra länder har beaktats bl.a. genom jämförande studier av hur public service regleras och följs upp i , med särskilt fokus på de nordiska länderna. Ordförande och sekretariat har också genomfört en studieresa till . Ordförande och sekretariat har haft en kontinuerlig kontakt med ledningarna och andra företrädare för public service-bolagen, vilka även skriftligen har svarat på olika frågor om verksamheten från sekretariatet. Dessa skrivelser, liksom annan korrespondens från och till kommittén samt dokumentation från samråden, återfinns i kom- mitténs diarium (Komm2017/00395 och Komm2018/00061). Uppdragets utgångspunkter och dess genomförande Efter denna inledning där kommittén redogör för sina utgångs- punkter och hur utredningsarbetet har bedrivits fortsätter betänkandet i kapitel 2 med en beskrivning och analys av de senaste årens ändrade mönster i mediekonsumtionen. I kapitel 3 behandlas kommitténs huvuduppdrag som är att ana- lysera och lämna förslag om hur en ändamålsenlig reglering av public service bör utformas . I kapitel 4 diskuteras var public service ska finnas, vilket inklu- derar frågor om hur bolagen ska nå ut till hela befolkningen och för- hålla sig till globala medieaktörer och distributörer. I kapitel 5 diskuteras vilket innehåll public service ska leverera på de olika plattformarna och hur bolagen ska samspela med olika aktörer inom ramen för sitt innehållsuppdrag. Här behandlas också frågan om tidningen 8 Sidors organisatoriska hemvist. I kapitel 6 behandlas systemet med förhandsprövning av nya tjänster inom public service och i kapitel 7 frågor om uppföljning och redovisning, i vilket ingår frågan om verksamhet på internet kan få tillgodoräknas vid uppföljningen av innehållsuppdraget. I kapitel 8 behandlas frågor om , ägarroll och finansiering, och i kapitel 9 lämnas förslag om eko- nomiska förutsättningar för public service under nästa tillstånds- period. I kapitel 10, slutligen, redogörs för konsekvenserna av för- slagen i detta betänkande. 2Nya mönster i mediekonsumtionen Kommittén ska med utgångspunkt i de analyser av medieutveck- lingen som gjorts sammanfatta och beskriva konse- kvenserna för public service och hur förändringen i konsumtions- mönster påverkat programföretagens förutsättningar att nå ut till publiken. Idelbetänkandet beskriver kommittén dels hur radio- och tv- marknaderna ser ut i , dels hur konsumtionen av radio och tv har utvecklats . Här visas bl.a. att allt mer av kon- sumtionen av rörlig bild flyttas från traditionella tv-apparater till internetansluten apparatur (SOU 2017:79 kap. 3). Kommittén fortsätter i detta kapitel analysen av medieutveck- lingen, särskilt med avseende på trender som påverkar konsum- tionen av medierna och förutsättningarna för medieföretagen att verka. Kapitlet avslutas med en diskussion om hur utvecklingen påverkar public service-bolagens möjligheter att nå sin publik och om vilka förutsättningar bolagen behöver framöver för att kunna verka i ett föränderligt medielandskap. Som nämns i föregående kapitel har medielandskapet genomgått väsentliga strukturförändringar, med den pågående digi- taliseringen och globaliseringen som bakomliggande faktorer. Med ett ökat medieutbud följer en risk för ökad polarisering i samhället, när människor i allt mindre utsträckning delar samma verklighets- bilder. Nya mönster i mediekonsumtionen Genom digitaliseringen och utvecklingen av ny kommunikations- teknik har svenskarna fler valmöjligheter än någonsin när det gäller programinnehåll i radio eller på tv. Det gäller inte bara i valet mellan olika tablålagda radio- och tv-program utan i hög grad pro- graminnehåll som nås via internet i form av olika typer av play- tjänster som Netflix eller HBO Nordic, sociala medieplattformar som Facebook eller videodelningsplattformar som Youtube. Vi kon- sumerar också i större utsträckning innehåll via musiktjänster som Spotify och olika poddradiotjänster. Även om många fortfarande läser tryckta dagstidningar blir tidningarna i allt högre grad också digitaliserade och konsumtionen av e-böcker ökar. Användningen av nya innehållsplattformar ökar som de gamla plattformarna fortfarande utgör en naturlig del av befolkningens vardag. Tillgången till internet, bredband och dator i hemmet är mycket stor i . Som tabell 2.1 visar har av alla svenskar tillgång till internet. Andelen av befolkningen som har mobiltelefon är , medan har en smart mobil- telefon. Drygt två tredjedelar, , av svenskarna har minst en surfplatta i hemmet. 16–25-åringarna har enligt Internetstif- telsens mätningar en 100-procentig användning av musik och film via internet och chattjänster (IIS 2017). uppgick antalet mobila och fasta internet- abonnemang till 16,0 miljoner. Det fanns 2,6 miljoner abonnemang Nya mönster i mediekonsumtionen med hastigheter på /s eller mer, vilket är en ökning sedan föregående års mätning. Antalet abonnemang via kabel-tv-nät med denna hastighet var 680 000, dvs. samma nivå som föregående år. Abonnemang med lägre hastigheter än /s minskar (PTS 2018).