sou · H6B341 · 2018-06-11 00:00:00 — Rektorer kan få samma möjlighet att arbeta med olika skolformer. Det kan ge lärarna och rektorerna ökad förståelse för de olika verk- samheterna och det kan också i övrigt ge möjlighet till erfarenhets- utbyte som kan komma till nytta för eleverna. Personal i staten respektive kommunen omfattas emellertid av olika kollektivavtal. Utredningen har erfarit att löneutvecklingen har varit högre för lärare som är kommunalt anställda än för lärare som är statligt anställda. Det kan vara ett skäl till att lärare i specialskolan, efter att ha fått en speciallärarutbildning, har valt att gå över till en skolhuvudman, vilket utredningen har no- terat. För rektorer är löneskillnaden försumbar oavsett om det är en eller statlig huvudman enligt den statistik utredningen tagit del av. Rektorer enbart i specialskolan går dock inte att urskilja eftersom dessa är så få. Vad gäller arbetstider, ferietid och semester ser avtalen något olika ut, men utredningen bedömer att dessa delar sammantaget inte innebär någon försämring för lärare i special- skolan. Inte heller för rektorer innebär avtalen några större skillna- der i dessa avseenden. Även avtalen som rör bl.a. pensioner och trygghetsförsäkringar är olika. För statsanställda gäller avtal om om- ställning. Avtal för annan personal, i t.ex. fritidshem och på elev- boende måste också beaktas, även om skillnaderna mellan en statlig och en anställning är marginella. De skillnader som uppstår, vad gäller kollektivavtalsreglerade för- måner, mellan den kommunala och den statligt anställda personalen som genom verksamhetsövergång förs över till den kommunala huvudmannen, får hanteras arbetsrättsligt genom de bestämmelser som finns i 28 § lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet. 13.7Konsekvenser för jämställdheten och de integrationspolitiska målen Utredningens förslag syftar till att en ny myndighetsstruktur på skolområdet, som är till nytta för huvudmän, verksamheter och politiska ställningstaganden, ska bidra till att alla elever och barn får en bättre och mer likvärdig utbildning. Avsikten är att åter- igen ska bli en konkurrenskraftig nation som står stark i ett om- världsperspektiv. Den officiella statistiken visar att unga män och pojkar generellt sett har lägre skolresultat än unga kvinnor och flickor (www.skol- verket.se). Däremot är det så att fler unga kvinnor än män upplever psykisk ohälsa (Hiltonen, 2017). De tre nya skolmyndigheterna kan genom att bidra med vetenskap och beprövad erfarenhet, tillsyn och stöd, uppföljning och utvärde- ring, uppdateringar av styrdokument och möjligheter till kompetens- utveckling för de professionella särskilt anpassa information och satsningar efter behov såväl nationellt som regionalt och lokalt. Den nya strukturen ger också bättre förutsättningar till samarbete mellan uppgifter som bör hänga ihop för att ge bäst effekter. En konsekvens av förslagen förväntas bli att huvudmäns och verksamheters ka- pacitet och möjligheter att möta den ojämställdhet som finns mellan huvudmän, mellan skolor och mellan andra verksamheter i skol- väsendet förbättras så att alla elever och barn får likvärdiga möjlig- heter och tillgång till det stöd som behövs, dvs. förslagen bör leda till bättre förutsättningar för alla elever och barn att må väl, få utvecklas och nå goda resultat. 13.8Sveriges medlemskap i unionen Utredningens förslag om ändamålsenliga och effektiva myndigheter inom skolområdet berör inte frågor som är reglerade i . 14.1Förslaget till lag om ändring i skollagen (2010:800) Paragrafens första stycke har ändrats genom att huvudmannaskapet för specialskolan lagts på de kommuner där specialskolorna är belägna. Av skolförordningen (2011:185) framgår i vilka kommuner som specialskolorna är belägna. Av paragrafen följer också att den kommun som är huvudman för specialskola även är huvudman för förskoleklass och fritidshem vid skolenhet med specialskola. I paragrafens andra stycke har lagts till en upplysning om att det enligt sametingslagen (1992:1433) i ska finnas en av sameskolan. I paragrafens tredje stycke har gjorts en redaktionell ändring. Paragrafen behandlas i avsnitt 11.2. och 11.5. Paragrafen har ändrats genom att staten inte längre ska vara huvud- man för specialskolan eller förskoleklass och fritidshem vid skol- enhet med specialskola. Paragrafen behandlas i avsnitt 11.2. Paragrafens första stycke har ändrats genom att ansvaret för att handlägga ärenden om godkännande av enskild som huvudman för förskola och vissa fritidshem har flyttats från lägeskommunen till statlig nivå. Paragrafens andra stycke har ändrats genom att uppgiften om att handlägga ärende om rätt till bidrag för sådan pedagogisk omsorg med enskild huvudman som avses i 25 kap. 2 § flyttas från lägeskommunen till statlig nivå. I enlighet med utredningens förslag till ny myndighetsstruktur ska dessa uppgifter utföras av Skol- myndigheten. Paragrafen behandlas i avsnitt 11.1.2. Paragrafens första stycke har ändrats genom att det i första stycket gjorts justeringar med innebörden att en elev kan ha olika typer av funktionsnedsättningar, i stället för att som ange att eleven är sin funktionsnedsättning. Att eleven har men inte är sin funktions- nedsättning är ett språkbruk som är mer modernt och i linje med hur funktionsnedsättningar brukar beskrivas i olika sammanhang. Paragrafens andra stycke har ändrats genom att det anges att frågan om mottagande i specialskolan ska prövas av . Paragrafen behandlas i avsnitt 11.2. Paragrafens andra stycke har ändrats genom att det anges att det är som ska pröva frågan om ett barn ska få fullgöra sin skolplikt i sameskolan. Ändringen är en konsekvens av att huvud- mannaskapet för sameskolan förs över till . Paragrafen behandlas i avsnitt 11.5. Paragrafens andra stycke har ändrats genom att det i punkten 2 anges att det är som ska besluta om ett barn, efter begäran från vårdnadshavare, ska få börja fullgöra skolplikten i specialskolan höstterminen det år då barnet fyller . Av förslagen till 2 kap. 2 § och 7 kap. 6 § följer att lägeskommunen ska vara huvudman för specialskolan men att ska besluta om mottagande. bör därför även i de situationer som regleras i denna paragraf fatta beslut om mottagande. Paragrafen behandlas i avsnitt 11.2. Paragrafens andra stycke har ändrats genom att det anges att frågan om skolpliktens förlängning för elever i specialskolan ska prövas av huvudmannen. Av förslaget till 2 kap. 2 § följer att lägeskommunerna ska vara huvudmän för specialskolan. Frågan om skolpliktens för- längning måste anses vara ett sådant beslut som ska fattas av huvud- mannen för utbildningen. Paragrafen behandlas i avsnitt 11.2. Paragrafens andra stycke har ändrats genom att det anges att frågan om skolpliktens upphörande avseende elever i specialskolan ska prövas av huvudmannen för utbildningen. Se i övrigt kommen- taren till 7 kap. 13 §. Paragrafen behandlas i avsnitt 11.2. Paragrafen har ändrats genom att frågan om rätt att slutföra skol- gången i specialskolan efter skolpliktens upphörande ska prövas av huvudmannen för utbildningen. Se i övrigt kommentaren till 7 kap. Paragrafen behandlas i avsnitt 11.2. Paragrafen har ändrats genom att beslut om att fullgöra skolplikten på annat sätt enligt 24 kap. 23–24 §§, avseende elever som har sådan funktionsnedsättning som kan vara grund för att fullgöra skol- plikten i specialskolan, ska fattas av . Av förslaget till 7 kap. 6 § följer att beslut om mottagande i specialskolan ska fattas av . Beslut om att fullgöra skolplikten på annat sätt får anses vara ett beslut som ligger närmare ett beslut att ta emot en elev i specialskolan än beslut om att eleven skolplikt ska förlängas eller upphöra . Beslutet bör därmed fattas av och inte av lägeskommunen som (se förslag till 2 kap. 2 §) ska vara huvudman för utbildning i specialskolan. Paragrafen behandlas i avsnitt 11.2 Paragrafens första stycke har ändrats genom att det anges att det är som ska besluta om rätt till bidrag för sådan pedagogisk omsorg som avses i 25 kap. 2 §. Ändringen är en kon- sekvens av förslaget till 2 kap. 7 § där det anges att ansvaret för handläggning av ärenden om godkännande av enskild som huvud- man för förskola ska flyttas till statlig nivå. I paragrafens andra stycke har en konsekvensändring gjorts. Paragrafen behandlas i avsnitt 11.1.2. Paragrafen har ändrats genom att strecksatsen om kvali- tetsgranskning tagits bort från uppräkningen av kapitlets innehåll. Förslaget är en konsekvens av att inte ska ha i uppdrag att arbeta med statlig kvalitetsgranskning. Paragrafen behandlas i avsnitt 11.1.2. Paragrafens andra stycke har upphävts. Paragrafen behandlas i avsnitt 11.1.2. Paragrafen har ändrats som en konsekvens av förslagen om att ska ta över uppgifter som tidigare låg på Skol- inspektionen och Specialpedagogiska skolmyndigheten samt att ska handlägga ärenden om rätt till bidrag för sådan pedagogisk omsorg som avses i 25 kap. 2 §. Paragrafen behandlas i avsnitt 11.1.2 Paragrafen har ändrats som en konsekvens av förslaget om att myn- digheten i skolväsendet ska inrättas. I paragrafen anges de beslut av institutet som ska kunna överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Motsvarande beslut är möjliga att överklaga till allmän förvaltningsdomstol efter beslut av Skol- verket. Paragrafen behandlas i avsnitt 11.3. Paragrafen har ändrats som en konsekvens av förslagen om att kommuner inte längre ska handlägga ärenden om godkännande av enskild som huvudman för fristående förskola respektive rätt till bidrag för enskild som huvudman för sådan pedagogisk omsorg som avses i 25 kap. 2 § skollagen. Paragrafen behandlas i avsnitt 11.1.2. Paragrafen har ändrats som en konsekvens av förslagen om en ny myndighetsstruktur samt att lägeskommunerna ska ta över huvud- mannaskapet för specialskolan. Beslut om skolpliktens förlängning och upphörande enligt 7 kap. 13 eller 14 §§ skollagen är beslut som föreslås fattas av huvudmannen och som därför går att överklaga enligt 28 kap. 12 §. Beslut om mottagande av sådana elever som avses i 29 kap. andra stycket 3 skollagen ska dock fattas av eftersom beslut om mottagande av elev i specialskolan ska fattas av den myndigheten. Paragrafen behandlas i avsnitt 11.2. I övrigt har det i 2 kap. 16 §, 6 kap. 15–16 §§, 9 kap. 18 §, 10 kap. 4 och 36 §§, 11 kap. 35 §,12 kap. 26 §, 13 kap. 24 §, 16 kap. 9, 13, 15, 45, 51 och 55 §§, 17 kap. 20 och 26 §§, 18 kap. 36 §, 19 kap. 8, 12, 37, 44och 48 §§, 24 kap. 3 a, 4 a och 6 §§, 26 kap. 3, 9 a, 17, och 24–26 §§, 27 kap. 4 §, 28 kap. 4, 8, 11, och 15 §§, 29 kap. 17 och 19a §§ samt i rubrikerna närmast före 28 kap. 2–3, 8 och14–15 §§ gjorts följdändringar avseende namn på myndigheter med anledning av utredningens förslag i 11 kap. om en ny myndighetsstruktur på skolområdet. 14.2Förslaget till lag om ändring i sametingslagen (1992:1433) Paragrafen har ändrats genom att det i punkten två anges att ska vara huvudman för sameskolan. Paragrafen behandlas i avsnitt 11.5. Paragrafens första stycke har ändrats genom att det anges att det, förutom en valnämnd, ska tillsättas en vid . Paragrafen behandlas i avsnitt 11.5. Paragrafens andra stycke har ändrats genom att hänvisningen till Sameskolstyrelsen tagits bort. Paragrafen behandlas i avsnitt 11.5. 14.3Förslag till ändringar i annan lagstiftning I 23 kap. 7–7 a§§ och 33 kap. 1 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), 3 kap. 25 § studiestödslagen (1999:1395), 3 kap. 8 § mer- värdesskattelagen (1994:200) samt 11 kap. 34 § inkomstskattelagen (1999:1229) har följdändringar avseende namn på myndigheter gjorts med anledning av utredningens förslag i 11 kap. om en ny myndighetsstruktur på skolområdet. Utredningen har i 1 kap. lämnat förslag på instruktioner till de nya myndigheter som ska bildas enligt utredningens förslag och en statsbidragsförordning avseende elever i specialskolan. I 1 kap. finns även förslag till materiella ändringar i skolförordningen (2011:185), förordningen (2007:948) med instruktion för Skolväsendets över- klagandenämnd, förordningen (2009:1395) med instruktion för same- tinget och förordningen (2014:1578) med instruktion för . Utöver dessa bedömer utredningen, såvitt varit möjligt att överblicka, att följdändringar med anledning av utred- ningens förslag behövs även i bl.a. följande förordningar. 1.Författningssamlingsförordningen (1976:725) 2.Arbetsmiljöförordningen (1977:1166) 3.Förordning (1991:931) om statsbidrag till särskilda insatser på skolområdet 4.Förordning (1991:978) om statsbidrag till produktion av vissa läromedel 5.Förordning (1991:1269) om verksamheten vid statliga skolor under krig och vid krigsfara 6.Förordning (1992:1083) om viss uppgiftsskyldighet för skol- huvudmännen inom det offentliga skolväsendet m.m. 7.Förordning (1993:327) med instruktion för 8.Förordning (1993:795) om statsbidrag till avgifter till Inter- national Baccalaureate Office 9.Förordning (1994:519) om statsbidrag till utbildning av utlands- svenska barn och ungdomar 10.Förordning (1995:238) om totalförsvarsplikt 11.Förordning (1996:1515) med instruktion för 12.Förordningen (1997:1158) om statsbidrag för teckenspråks- utbildning för vissa föräldrar 13.Körkortsförordningen (1998:980) 14.Förordning (1998:1636) om vissa statsbidrag för utveckling av skolväsendet, skolbarnsomsorgen och förskoleverksamheten 15.Studiestödsförordningen (2000:655) 16.Förordning (2001:100) om den officiella statistiken 17.Förordning (2001:160) om statsbidrag till kommuner som tillämpar maxtaxa inom förskoleverksamhet och skolbarns- omsorg 18.Förordning (2001:161) om statsbidrag för kvalitetssäkrande åtgärder inom förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg till kommuner som tillämpar maxtaxa 19.Förordning (2001:1259) med instruktion för 20.Förordning (2003:306) om försöksverksamhet med tvåspråkig undervisning i 21.Förordning (2007:222) om statsbidrag för fortbildning av lärare samt fritidspedagoger och motsvarande 22.Förordning (2007:223) om uppdragsutbildning för fortbildning av lärare 23.Förordning (2007:948) med instruktion för 24.Förordning (2008:756) om statsbidrag för handledarutbildning 25.Förordning (2008:793) om försöksverksamhet med riksrekryterande gymnasial spetsutbildning 27.Förordning (2011:7) om dansarutbildning 28.Skolförordningen (2011:185) 29.Förordning (2011:192) om statsbidrag för entreprenörskap i skolan 30.Förordning (2011:268) om lärar- och förskollärarregister 31.Förordning (2011:326) om behörighet och legitimation för lärare och förskollärare 32.Förordning (2011:355) om försöksverksamhet med riks- rekryterande spetsutbildning i högre årskurser 33.Förordning (2011:398) om särskild utbildning med judiska studier i 34.Förordning (2011:525) om statsbidrag till riksinternatskolor 35.Förordning (2011:538) om utbildning och statsbidrag för vissa barn och ungdomar som inte är folkbokförda i 36.Förordning (2011:947) om statsbidrag för gymnasial lärlings- utbildning 37.Förordning (2011:1108) om vuxenutbildning 38.Förordning (2011:1163) om statsbidrag till särskilt utbildnings- stöd 39.Förordning (2012:144) om statsbidrag för kompetensutveckling av lärare i yrkesämnen 40.Förordning (2012:161) om statsbidrag för fortbildning av matematiklärare och matematikhandledare 41.Förordning (2012:488) om lokala kurser och betyg i särskild utbildning för vuxna på gymnasial nivå och viss annan utbildning 42.Förordning (2012:509) om betygsrätt för viss utbildning vid internationella skolor 43.Förordning (2012:992) om statsbidrag för arbetsplatsförlagt lärande i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan 44.Förordning (2012:994) om statsbidrag för omsorg under tid få förskola eller fritidshem inte erbjuds 45.Förordning (2013:60) om statsbidrag för behörighetsgivande utbildning för lärare i yrkesämnen 46.Förordning (2013:70) om statsbidrag till skolhuvudmän som inrättar karriärsteg för lärare 47.Förordning (2013:361) om statsbidrag för utbildning för barn som vistas i landet utan tillstånd 48.Förordning (2014:47) om statsbidrag för sommarskola eller undervisning under andra skollov 49.Förordning (2014:144) om statsbidrag för hjälp med läxor eller annat skolarbete utanför ordinarie undervisningstid 50.Förordning (2014:145) om extra statsbidrag till skolhuvudmän som inrättar karriärsteg för lärare i förskoleklasser och grund- skolor i utanförskapsområden 51.Förordning (2014:375) om statsbidrag för utveckling av lärande på arbetsplatser 52.Förordning (2014:854) om vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år och statsbidrag för sådan utbildning 53.Förordning (2015:42) om statsbidrag för handledare i läs- och skrivutveckling 54.Förordning (2015:195) om ett nationellt informationssystem för skolväsendet 55.Förordning (2015:215) om statsbidrag för de lägre årskurserna i och motsvarande skolformer samt viss annan utbildning 56.Förordning (2015:403) om statsbidrag för vuxen- utbildning på gymnasial nivå och särskild utbildning för vuxna på gymnasial nivå 57.Förordning (2015:404) om statsbidrag för mindre barngrupper i förskolan 58.Förordning (2015:504) om statsbidrag för utbildning som kombineras med traineejobb eller annat arbete 59.Förordning (2015:736) om statsbidrag till kostnader för utbild- ning i för utlandssvenska elever 60.Förordning (2015:801) om internationella skolor 61.Förordning (2015:938) om statsbidrag för fortbildning i special- pedagogik 62.Förordning (2016:100) om statsbidrag för höjda löner till lärare och vissa andra personalkategorier 63.Förordning (2016:329) om statsbidrag till skolhuvudmän för insatser inom ramen för samverkan för bästa skola och för att stärka utbildningens kvalitet för nyanlända 64.Förordning (2016:350) om försöksverksamhet med anställning under viss kompletterande utbildning 65.Förordning (2016:370) om statsbidrag för personalförstärkning i skolbibliotek 66.Förordning (2016:400) om statsbidrag för personalförstärkning inom elevhälsan och när det gäller specialpedagogiska insatser och för fortbildning när det gäller sådana insatser 67.Förordning (2016:709) om statsbidrag för fortbildning av lärare när det gäller svenska som andraspråk och vuxen- utbildning i svenska för invandrare 68.Förordning (2016:910) om särskild kvot i fristående skolor 69.Förordning (2016:937) om statsbidrag för regional yrkesinriktad vuxenutbildning 70.Förordning (2017:175) om försöksverksamhet med betyg från årskurs 4 i , grundsärskolan och sameskolan och från årskurs 5 i specialskolan 71.Förordning (2017:622) om statsbidrag för gymnasieskolans intro- duktionsprogram 72.Förordning (2017:623) om försöksverksamhet med bransch- skolor och statsbidrag till vissa huvudmän 73.Förordning (2017:818) om statsbidrag för ökad jämlikhet i 74.Förordning (2017:1106) om en försöksverksamhet med dator- baserade nationella prov, extern bedömning och medbedömning 75.Förordning (2017:1303) om statsbidrag för lärcentrum. (2014). Avtal om omställning, bilaga 1 till för- handlingsprotokoll . (2017). och (2018). Till Skol- myndighetsutredning. Dnr Komm 2018/0054-1. (1990). Skolledning och professionellt skolledarskap. Per- spektiv på skolledares uppgifter och funktioner. Pedagogisk forsk- ning i 92. (2009). Vad är en profession? Teoretiska ansatser och de- finitioner. I: , M. (red.). Vetenskap för profession. Hög- skolan i . Bringselius, L. (2017). Tillitsbaserad styrning och ledning. Ett ram- verk. Samtal om tillit i styrning. & Guttières-Aranda, G. (2012). Valfrihet för bättre resultat –kvalitetshöjande konkurrens i . Dir. 2007:28 Översyn av myndighetsstrukturen inom skolväsendet m.m. Dir. 2008:3 Bildandet av . Dir. 2008:5 Bildandet av Specialpedagogiska skolmyndigheten. Dir. 2014:7 Inrättande av ett skolforskningsinstitut. Dir. 2015:77 Ny indelning av län och landsting. Dir. 2016:51 Tillit i styrningen. Dir. 2016:56 Det statliga åtagandet för en väl fungerande arbets- marknad och Arbetsförmedlingens uppdrag. Dir. 2016:76 Bättre skola genom mer attraktiva skolprofessioner. Dir. 2017:27 Ökad samverkan kring praktiknära forskning för stärkt vetenskaplig grund i skolväsendet. Dir. 2017:37 Organisationsöversyn av de statliga skolmyndig- heterna inom skolväsendet. Dir. 2017:71 Tilläggsdirektiv till . Dir. 2917:72 Tilläggsdirektiv till . Dir. 2017:82 Tilläggsdirektiv till Utredningen om praktiknära skol- forskning i samverkan (PiS). Dir. 2018:17 Planering och dimensionering av gymnasial utbildning. Ds U 1978:5 Administration och ledning av en samisk utbild- ningsväg: förslag från Arbetsgruppen för samefrågor. Ds 1995:60 Staten och skolan – styrning och stöd. Om , i skolan och Utbildnings- departementet. Ds 2007:34 Tydligare ledarskap i skolan och förskolan: Förslag till en ny rektorsutbildning. Ds 2009:25 Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och trygghet. (2003). Kunskaper om skolutvecklingsprocesser. Kompendium för Myndighetsdagar. : Myndigheten för skolutveckling. (2005). Samverkan i styrningen. Vägval i skolans histo- ria, årgång 5, 1–2. (2016). Årsböcker i svensk undervisningshistoria 221. (2006). Att välja upplägg. (2017). (2018). Ekonomiadministrativa bestämmelser för statlig verksamhet. (1996). Are professional teachers a good thing? I: Godson, I. & , A. (ed.). Teachers’ Professional Lives. och rådets direktiv /55/EG. (2007). –riktlinjer för val av ledningsform, pm . Betänkande 2009/10:FiU38 Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt. Betänkande 2015/16:FiU25 Statlig förvaltning och statistikfrågor. FN (1989). FN:s konvention om barnets rättigheter. FN (2007). FN:s deklaration om ursprungsfolkens rättigheter. A/61/L. Geijsel, F., Sigurðardóttir S. & Waslander S. (2018). The educa- tional system in the . I: Ärlestig, H. & , O. (red.). Inquiry – organization of educa- tional state agencies in 14 Countries. Gurr, D. (2018). Australian Context and challenges. I: Ärlestig, H. &, O. (red.). Inquiry – organ- ization of educational state agencies in 14 Countries. (2018). I: Ärlestig, H. & , O. (red.). Inquiry – organiza- tion of educational state agencies in 14 Countries. (2009). A synthesis of over 800 meta- analyses relating to achievement. & , J. Samernas skolgång till 1956. (1992). I: , E. (red.) Scriptum nr 35. Rapportserie utg. av vid . (1993). , ras och nomadskola. Motiv till Kåtaskolreformen 1913. I: , E. (red.) Scriptum nr 37. Hiltonen, L. (2017). Erfarenheter av ohälsa bland unga tjejer och killar. Huber, S. (2018). School Governing in : Organization of and their Role and Function as to . I: Ärlestig, H. & , O. (red.). Ed- ucational Authorities Inquiry – organization of educational state agencies in 14 Countries. & , C. (2018). : Change and Innovation. I: Ärlestig, H. & , O. (red.). Inquiry – organization of educational state agencies in 14 Countries. (2009). Utvärdering av regionala resurscentrum och nationella resurscentrum. Hörnqvist, M-L. (2018). Skolledarskap och beprövad erfarenhet – om erfarenhetsbaserat kunnande i förskola och skola. I:Rönnström, N. & , O. (red.) Att leda skolor med stöd i forskningsexempel, analyser och utmaningar. (2018). Staten måste ta större ansvar för hörselskadade elever. Dnr 2018/00290-1. Höög, J. & , O. (2011). Struktur, kultur, ledarskap – förut- sättningar för framgångsrika skolor. Inspektionen för vård och omsorg (2015). Inspektionen för vård och omorgs (IVO:s) policy för tillsyn. Inspektionen för vård och omsorg (2017). , B., , J. & , K. (2013). Rektorer på skol- bänken: Några observationer halvvägs in i en studie. Maj:ts Nådiga stadga angående Folkundervisningen i riket, 1842. Maj:ts förnyade nådiga Reglemente för ecklesiastikverk, 1896. (2017). Yttrande över samling för skolan – Nationell strategi för kunskap och likvärdighet (SOU 2017:35). (2006). Kompetensutveckling bland lärare. Läroplan för förskolan (Lpfö 98) Reviderad 2016. : Skol- verket. Läroplan för 1980 (Lgr 80). Läroplan för , förskoleklassen och fritidshemmet 2011. Läroplan för sameskolan samt för förskoleklassen och fritidshem- met 2011. MacRuaire, G. (2018). I: Ärlestig, H. , O. (red.). Inquiry – organization of edu- cational state agencies in 14 Countries. Minten, E. (2018).