sou · H6B364 · 2018-08-09 00:00:00 — I enlighet med vad vi anfört i anslutning till yrkeskvalifikationsdirektivet anser vi att den föreslagna regleringen är proportionerlig och inte kan genom- föras på ett mindre ingripande sätt. Vi gör därför bedömningen att vårt förslag inte strider mot direktivets bestämmelser. 8.1En registreringsskyldighet för fastighetsmäklarföretag Förslag: Ett fastighetsmäklarföretag ska vara skyldigt att registrera sig hos Fastighetsmäklarinspektionen. Registreringen ska avse fullständig registrering, särskild regi- strering för hyresförmedlare eller registrering för hyresförmedlare. För prövning av en ansökan om registrering ska mäklarföre- taget betala en ansökningsavgift. Mäklarföretaget ska även betala en årlig avgift. En registreringsplikt för fastighetsmäklarföretag I vårt uppdrag ingår att lämna förslag på ett ändamålsenligt system med registreringsplikt för fastighetsmäklarföretagen. Genom att införa en registreringsskyldighet för mäklarföretag får Fastighetsmäklarinspektionen kännedom om vilka mäklarföretag som är verksamma på marknaden. Detta utgör en grundläggande förutsättning för att Fastighetsmäklarinspektionen ska kunna be- driva en effektiv tillsyn. Det kan visserligen hävdas att Fastighets- mäklarinspektionen redan har god kännedom om vilka mäklarföre- tag som finns på marknaden eftersom en mäklare är skyldig att lämna uppgifter om sin arbetsgivare i samband med att mäklaren ansöker om registrering (1 § fastighetsmäklarförordningen [2011:668]). Om mäklaren byter arbetsgivare är han eller hon dessutom skyldig att anmäla detta till Fastighetsmäklarinspektionen (9 § fastighetsmäk- larförordningen). En mäklare som underlåter att anmäla sådana änd- ringar kan föreläggas av Fastighetsmäklarinspektionen att inkomma med dessa uppgifter. Skulle mäklaren inte rätta sig efter föreläggan- det kan han eller hon varnas eller få sin registrering återkallad.1 Även om Fastighetsmäklarinspektionen bör ha relativt god kännedom om vilka fastighetsmäklarföretag som är verksamma på marknaden anser vi att ansvaret för att upplysa tillsynsmyndigheten inte enbart bör ligga på de i företaget verksamma mäklarna. bör ha ett eget ansvar för att upplysa Fastighets- mäklarinspektionen om verksamheten. De krav som det reviderade fjärde penningtvättsdirektivet ställer på svensk lagstiftning utgör en annan anledning för att införa en registreringsskyldighet för mäklarföretagen. Som framgår av avsnitt 6.1 har vi gjort bedömningen att de svenska mäklarföretagen måste omfattas av direktivets tillämpningsområde om direktivets syfte ska uppnås. Direktivet ställer bl.a. krav på att det ska vara möjligt att pröva lämpligheten av ägare och personer i ledande befattning i de företag som omfattas av direktivet. En registreringsskyldighet skulle möjliggöra för Fastighetsmäklarinspektionen att göra denna pröv- ning redan innan mäklarföretaget påbörjar sin verksamhet. Om rätten till registrering förenas med vissa grundläggande krav, t.ex. att före- taget inte får vara i konkurs och att företaget ska vara redbart och i övrigt lämpat att utöva förmedlingsverksamhet i, kan Fastighets- mäklarinspektionen också i ett tidigt skede sålla bort oseriösa aktörer från marknaden. Mot denna bakgrund föreslår vi att mäklarföretagen ska vara skyldiga att registrera sig. Förslaget påverkar inte fastighetsmäk- registreringsskyldighet. En fysisk person som bedriver sådan verksamhet som avses i 1 § fastighetsmäklarlagen (2011:666) ska alltså också framöver vara skyldig att registrera sig hos Fastighetsmäklar- inspektionen även om han eller hon driver sin verksamhet i ett registrerat fastighetsmäklarföretag. 1Se Fastighetsmäklarinspektionens avgörande 2012-08-29:5. Vilken registrering ska mäklarföretaget ha? Det finns två typer av registrering för mäklare, full- ständig registrering och registrering för hyresförmedlare. Vi föreslår att det därutöver ska införas en ny tredje registreringskategori, särskild registrering för hyresförmedlare, för mäklare som förmedlar hyres- rätter med en månadshyra på eller mer (se avsnitt 7.3). Vilken registrering mäklaren har styr vilket regelverk som gäller. En mäklare med fullständig registrering omfattas fullt ut av bestäm- melserna i fastighetsmäklarlagen och lagen (2017:630) om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism (penningtvättslagen). För en mäklare med registrering för hyresförmedlare gäller inte penningtvättslagens bestämmelser och inte heller samtliga bestäm- melser i fastighetsmäklarlagen. Dessutom är kraven för registrering, t.ex. när det gäller försäkringsbeloppet i ansvarsförsäkringen och ut- bildningens innehåll, lägre ställda än för mäklare med fullständig registrering. En mäklare med särskild registrering för hyresförmed- lare ska i huvudsak omfattas av samma regelverk som registrerade hyresförmedlare, med den skillnaden att även penningtvättslagens bestämmelser ska gälla. Det bör enlig vår uppfattning finnas olika registreringskategorier även för mäklarföretagen. Om det bara skulle finnas en registrer- ingskategori för mäklarföretag skulle det innebära att samtliga mäklar- företag skulle omfattas av penningtvättslagens bestämmelser, oav- sett om de mäklare som bedriver verksamhet i företaget omfattas av dessa bestämmelser. Detta behövs inte för att uppfylla kraven i det reviderade fjärde penningtvättsdirektivet, och är inte heller nödvän- digt av någon annan anledning. Vi anser i stället att motsvarande registreringskategorier som gäller för mäklare även bör gälla för mäklarföretagen. Mäklarföretaget ska ha en fullständig registrering om någon mäk- lare i företaget ägnar sig åt yrkesmässig förmedling av all den egen- dom som anges i 1 § fastighetsmäklarlagen. Om samtliga mäklare i mäklarföretaget enbart ägnar sig åt yrkesmässig förmedling av hyres- rätter med en månadshyra som understiger , ska mäklar- företaget registreras som hyresförmedlare. Om någon mäklare i mäklarföretaget har en sådan särskild registrering för hyresförmed- lare som tillåter förmedling av hyresrätter med en månadshyra på eller mer, och det i företaget inte finns någon mäklare som är skyldig att inneha en fullständig registrering, ska mäklar- företaget registreras som särskild hyresförmedlare. Betydelsen av att ett mäklarföretag är registrerat Fastighetsmäklarlagen ska gälla för registrerade mäklarföretag. Vilka civilrättsliga och näringsrättsliga regler som ska gälla för registrerade mäklarföretag återkommer vi till i avsnitt 9–11. Fastighetsmäklar- lagens bestämmelser torde även kunna tillämpas analogt om det i ett registrerat mäklarföretag bedrivs verksamhet som inte utgör för- medling i fastighetsmäklarlagens bemärkelse, eller om det förmedlas andra objekt än sådana som avses i 1 § fastighetsmäklarlagen. Det motsvarar vad som gäller för mäklare.2 Mäklarföretag med full- ständig registrering eller särskild registrering för hyresförmedlare ska också omfattas av penningtvättsreglerna. Mäklarföretag som inte är registrerade står inte under tillsyn av Fastighetsmäklarinspektionen, vilket innebär att inspektionen inte har någon möjlighet att ingripa med disciplinära åtgärder om före- taget åsidosätter skyldigheter enligt fastighetsmäklarlagen. Fastig- hetsmäklarinspektionen ska dock kunna förelägga ett oregistrerat mäklarföretag att registrera sig, om företaget omfattas av en sådan skyldighet. inte ett sådant föreläggande ska Fastighetsmäklarinspektionen kunna förelägga företaget att upphöra med sin verksamhet (se avsnitt 11.2.2). De civilrättsliga bestämmel- ser som ska gälla för registrerade mäklarföretag torde också, i likhet med vad som gäller vid en oregistrerad mäklares förmedling, kunna tillämpas analogt för mäklarföretag som inte är registrerade.3 Detta torde främst få betydelse vid frågor om skadestånd. Ett mäklarföretag ska betala ansökningsavgift och årlig avgift Det förhållandet att Fastighetsmäklarinspektionen får ansvaret för att registrera mäklarföretag och utöva tillsyn över dessa kommer att innebära en ökad arbetsbörda för myndigheten. Det är därför natur- 2För mäklare, se prop. 2010/11:15 s. 45 och , Fastighetsmäklarlagen (, Zeteo), kommentaren till 1 § under rubriken ”Definitioner och tillämpningsområde”. 2010/11:15 s. 45 och , Fastighetsmäklarlagen (, Zeteo), kommentaren till 1 § under rubriken ”Definitioner och tillämpningsområde”. ligt att de företag som ansöker om registrering ska betala en ansök- ningsavgift. Även kostnaderna för tillsynsverksamheten bör täckas av avgifter, i form av en årlig avgift. Detta motsvarar vad som gäller för fastighetsmäklarna och på andra områden där det krävs tillstånd för att företag ska få bedriva verksamhet, t.ex. för revisionsbolag. I avsnitt 8.5.2 tar vi ställning till avgifternas storlek. Förslag: Registreringsskyldigheten ska inte gälla för advokat- bolag. Den ska inte heller gälla om mäklarna i mäklarföretaget enbart ägnar sig åt förmedling av hyresrätter till objekt med en månadshyra som understiger och förmedlingen avser 1.kommunal förmedling av hyresrätter, 2.kostnadsfri förmedling av hyresrätter till studerande, 3.förmedling av hyresrätter för fritidsändamål, 4.förmedling av hyresrätter till lokaler, eller 5.förmedling av hyresrätter till rum där hyrestiden uppgår . Vissa fastighetsmäklare är undantagna från registreringsskyldigheten Vissa fastighetsmäklare är undantagna från skyldigheten att regi- strera sig. Det handlar dels om advokater, dels om fastighetsmäklare som enbart ägnar sig åt viss förmedling av hyresrätter. En mäklare som är undantagen från skyldigheten att registrera sig står inte under tillsyn av Fastighetsmäklarinspektionen. Enligt våra kommittédirektiv kan det finnas anledning att på mot- svarande sätt undanta vissa företag från fastighetsmäklarlagens krav på registrering. Det skulle enligt direktiven i så fall rimligen vara fråga om företag på vilka det redan ställs tillstånds- och tillsynskrav. Advokatbolag ska undantas från kravet på registrering En advokat som yrkesmässigt förmedlar fastigheter omfattas inte av fastighetsmäklarlagens krav på registrering. Däremot är lagens civil- rättsliga regler tillämpliga, i vart fall genom en analog tillämpning.4 Anledningen till att advokater är undantagna från kravet på regi- strering är att dessa redan står under tillsyn och kontroll av Advokat- samfundets styrelse och disciplinnämnd.5 En advokat som åsido- sätter sina plikter riskerar att meddelas en varning eller erinran eller, om omständigheterna är synnerligen försvårande, att uteslutas ur samfundet. Om det skulle uppkomma en konflikt mellan vad som utgör god advokatsed och vad som utgör god fastighetsmäklarsed torde få tillämpa fastighets- mäklarlagens bestämmelser före sina egna vägledande regler om god advokatsed.6 Det kan framhållas att det i praktiken sällan förekom- mer att advokater bedriver sådan förmedlingsverksamhet som avses i 1 § fastighetsmäklarlagen. Detta beror på att har ansett att det är oförenligt med god advokatsed att en advokat – oavsett i vilken form advokatrörelsen bedrivs – förmedlar fastigheter som inte har direkt samband med ett pågående advokatuppdrag.7 Enligt vår uppfattning bör den tillsyn och kontroll som utövar över advokater i allt väsentligt vara tillräcklig för att säkerställa att advokater som bedriver förmedlingsverksamhet uppfyller de krav som ställs i fastighetsmäklarlagen. Huruvida pen- ningtvättsregelverket för advokater och advokatbolag lever upp till kraven i fjärde penningtvättsdirektivet har analyserats i en promemoria från finansdepartementet8. Där föreslås bl.a. att advokat- bolag uttryckligen ska ställas under tillsyn av- seende regelverket för penningtvätt och finansiering av terrorism och att det ska vara möjligt att ingripa mot personer i ledningen av ett advokatbolag genom att besluta om sanktionsavgift och ett tillfälligt förbud att ha en sådan befattning. 1994/95:14 s. 42, prop. 2010/11:15 s. 45, NJA 2000 s. 629 och , Fastighets- mäklarlagen (, Zeteo), kommentaren till 1 § under rubriken ”Definitioner och tillämpningsområde”. 1983/84:16 s. 30. Att och disciplinnämnd svarar för till- synen över advokatväsendet följer av 8 kap. 6 § . 6Melin, Fastighetsmäklarlagen (, Zeteo), kommentaren till 5 §. 7Melin, Fastighetsmäklarlagen (, Zeteo), kommentaren till 1 §, med hän- visning till disciplinnämnds beslut i D-2007/1509. 8Tillsyn över och ingripanden mot advokatverksamhet vid tillämpning av penningtvätts- regelverket (Fi2018/02158/B, ). Något bärande skäl till att advokatbolag borde omfattas av en registreringsskyldighet och stå under tillsyn även av Fastighetsmäklarinspektionen finns enligt vår mening inte. Advokatbolag ska därför undantas från registreringsskyldigheten. i vilka mäklare bedriver förmedling av hyresrätter ska undantas från kravet på registrering fastighetsmäklarlag var fastighetsmäklare som förmedlade hyresrätter generellt undantagna från lagens krav på registrering. Det ansågs då vara för långtgående att ställa upp krav på registrering för en självständig förmedlingsverksamhet av hyresrätter.9 I för- arbetena till lagen uttalade Lagrådet att hyresförmedling i praktiken är en från fastighetsförmedling fristående verksamhet och att skydds- behovet inte är lika uttalat som när det gäller förmedling av fastig- heter eftersom hyresförmedling inte i samma omfattning leder till kapitalinvesteringar.10 ansåg regeringen emellertid att det fanns ett behov av ökad samhällskontroll och förbättrat konsumentskydd vid yrkesmässig förmedling av hyresrätter.11 Det infördes därför en gene- rell registreringsskyldighet även för fastighetsmäklare som enbart för- medlade hyresrätter. Vissa typer av förmedlingsverksamhet undantogs dock från registreringsskyldigheten, nämligen –förmedling av hyresrätter, –kostnadsfri förmedling av hyresrätter till studerande, –förmedling av hyresrätter för fritidsändamål, –förmedling av hyresrätter till lokaler, och –förmedling av hyresrätter till rum där hyrestiden uppgår . I avsnitt 7 föreslår vi att undantaget från registrering inte ska gälla för mäklare som förmedlar hyresrätter med en månadshyra på eller mer. En mäklare som förmedlar en hyresrätt där 1983/84:16 s. 62 f. 1983/84:16 s. 52. 2002/03:71 s. 10. månadshyran uppgår till detta belopp ska alltså vara skyldig att regi- strera sig, även om han eller hon enbart förmedlar sådana hyresrätter som annars är undantagna från kraven på registrering. Samma sak ska gälla för det mäklarföretag i vilket mäklaren bedriver sin verk- samhet. I praktiken torde månadshyror på eller mer avse lokaler, men det kan inte uteslutas att månadshyran för t.ex. fritidshus också kan överstiga detta gränsvärde. Vad som sägs nedan om undantag från registreringsskyldigheten gäller alltså inte om mäklare i mäklarföretaget förmedlar hyresrätter med en månads- hyra som motsvarar eller överstiger . Skälet till att tjänstemän som är anställda vid en bostadsförmedling inte omfattas av fastighetsmäklarlagens krav på registrering är att det finns andra bestämmelser som ska säkerställa insyn och kontroll för denna typ av verksamhet.12 Bland annat ska kommunfullmäktige, om en kommun lämnar över skötseln av en angelägenhet till ett helägt kommunalt bolag eller en stiftelse, utse samtliga styrelseledamöter, se till att det anges i bolagsordningen att fullmäktige får ta ställning till sådana beslut i verksamheten som är av principiell beskaffenhet eller annars av större vikt innan de fattas och se till att bolaget ger allmänheten in- syn i den verksamhet som genom avtal lämnas över till privata ut- förare (10 kap. 3 och 6 §§ kommunallagen [2017:725]). Vidare finns det i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) bestämmelser om rätten att ta del av handlingar hos aktiebolag, handelsbolag, eko- nomiska föreningar och stiftelser där kommuner eller landsting utövar ett rättsligt bestämmande inflytande (se t.ex. 2 kap. 3 § offentlighets- och sekretesslagen). Det kan även nämnas att det i 12 kap. jordabalken (1970:994), ofta kallad hyreslagen, finns vissa bestämmelser som avser att skydda hyresgäster från otillbörliga krav på ersättning i samband med bostadsförmedling eller uthyrning av lägenheter. Att ställa upp villkor om särskild ersättning för upp- låtelse av bostadslägenhet eller för överlåtelse av hyresrätten till sådan lägenhet är straffbart (65 § hyreslagen). I princip är det för- bjudet att ta ut ersättning vid förmedling av en bostadslägenhet. Sådan ersättning får endast tas ut vid yrkesmässig bostadsförmedling och ersättningen följer då en särskild taxa som finns i förordningen (1978:313) om taxa för yrkesmässig bostadsförmedling. får ersättningen högst uppgå till för en lägenhet i ett en- eller 2002/03:71 s. 16. flerfamiljshus och för ett möblerat eller omöblerat rum. När det gäller kö-avgift vid bostadsförmedling finns sär- skilda bestämmelser i lagen (2000:1383) om kommunernas bostads- försörjningsansvar. Vi anser att den insyn och kontroll som redan finns för denna typ av verksamhet är tillräcklig för att säkerställa att förmedlingsverksamheten bedrivs lagenligt. Mäklarföretag i vilka mäk- lare enbart ägnar sig åt bostadsförmedling bör därför undantas från kravet på registrering. Det kan anmärkas att det har hävdats att bostadsförmedling normalt bör vara undan- tagen från registreringsskyldigheten redan av det skälet att den inte omfattas av fastighetsmäklarlagens definition av vad som utgör för- medling.13 Inte heller personer som ägnar sig åt kostnadsfri förmedling av hyresrätter till studerande omfattas av fastighetsmäklarlagens krav på registrering. Det kan t.ex. handla om studenter som arbetar ideellt med förmedling av bostäder åt andra studenter. Undantaget moti- verades i förarbetena med att sådan verksamhet ofta, i vart fall delvis, torde bygga på ideell verksamhet och att det var för långtgående att ställa upp krav på registrering för sådan verksamhet.14 Vi delar denna bedömning och anser att även det företag i vilket mäklaren bedriver sin verksamhet bör undantas från registreringsskyldigheten. Någon registrering krävs inte heller när det är fråga om för- medling av hyresrätter för fritidsändamål eller hyresrätter till rum där hyrestiden uppgår . Det handlar då om förmedling av hyresrätter som utgör annat än hyressökandes permanentboende, där den hyressökandes skyddsbehov inte kan anses vara lika starkt som vid förmedling av bostad för permanentboende. Vi gör mot den bakgrunden bedömningen att en registreringsskyldighet inte kan motiveras ur konsumentskyddshänsyn på samma sätt som om det hade varit fråga om en permanentbostad. Med hänsyn till att fastig- hetsmäklare som bedriver sådan verksamhet är undantagna från skyl- digheten att registrera sig är det enligt vår uppfattning inte heller nödvändigt att kräva att de mäklarföretag i vilka mäklarna är verk- samma ska vara skyldiga att registrera sig. 13Melin, Fastighetsmäklarlagen (, Zeteo), kommentaren till 5 § under rubriken ”Punkten 1”. 2002/03:71 s. 16. Särskilt om förmedling av hyresrätter till lokal Slutligen är fastighetsmäklare som enbart ägnar sig åt förmedling av hyresrätter till lokaler undantagna från skyldigheten att registrera sig. När undantaget infördes framhöll regeringen att sådan förmedlings- verksamhet i regel riktar sig till näringsidkare eller andra juridiska personer och att det därför inte finns några boendesociala aspekter att ta hänsyn till och inte heller några konsumentskyddshänsyn att beakta.15 har frågan dock väckts om förmedlare av hyresrätter till lokaler bör omfattas av skyldigheten att registrera sig. I SOU 2016:8 föreslog penningtvättsutredning att förmedlare av hyres- rätter till lokaler skulle omfattas av penningtvättslagens bestämmelser och att fastighetsmäklare som ägnar sig åt sådan verksamhet skulle omfattas av fastighetsmäklarlagens bestämmelser om registrering. Enligt penningtvättsutredning skulle det ligga i linje med penningtvättsregleringens syfte att kräva att denna grupp fastighets- mäklare uppfyller vissa grundläggande kriterier, som t.ex. att de inte har näringsförbud och har tillfredsställande utbildning. I betän- kandet jämförde utredningen sådan verksamhet med vad som gäller för företagsmäklare. Verksamhet som företagsmäklare fördes in som verksamhetsutövare i penningtvättslagen i samband med genom- förandet av det tredje penningtvättsdirektivet. Skälet till detta var att sådan verksamhet ofta har en direkt eller indirekt koppling till särskilt kontantintensiva verksamheter. penningtvätts- utredning framhöll att det i och för sig inte kan tas för givet att de som enbart ägnar sig åt förmedling av hyresrätter till lokaler skulle vara utsatta för exakt samma risker för penningtvätt och finansiering av terrorism som fastighetsmäklare med fullständig registrering eller företagsmäklare, men att det finns stora likheter mellan verksam- heterna och att de sannolikt ger upphov till likartade problem. Regeringen ansåg emellertid att det förslag som penning- tvättsutredning lagt fram skulle kunna leda till att även företags- mäklarverksamhet, som i regel inte riktar sig mot konsumenter, skulle komma att omfattas av ett regelverk som i stor utsträckning motiveras av konsumentskyddshänsyn. Det framstod enligt reger- ingens mening inte som motiverat. Regeringen anförde vidare att frågan om gränsdragningen mot verksamheter där förmedling av hyresrätt 2002/03:71 s. 17. kan ingå som en del i annan verksamhet inte hade varit föremål för en analys i utredningen.16 Regeringen ansåg därför att frågan om för- medlare av hyreslokaler ska underkastas registreringsskyldighet enligt fastighetsmäklarlagen borde blir föremål för ytterligare analys och överväganden innan ett förslag skulle kunna lämnas. Hyresförmedlare som förmedlar hyresrätter med en månadshyra på eller mer omfattas av det ändringsdirektiv till fjärde penningtvättsdirektivet som antogs och som, med vissa undantag, ska vara genomfört . För att tillgodose direktivets krav föreslår vi att det ska införas en ny registreringskategori, särskild registrering för hyresförmedlare, för mäklare som förmedlar hyresrätter där månadshyran uppgår till En motsvarande registreringsskyldighet kom- mer då att gälla för det mäklarföretag som mäklaren är verksam i. Något krav på att även övriga hyresförmedlare ska omfattas av regel- verket följer inte av direktivet. Det finns alltså ingen skyldighet enligt direktivet att låta mäklarföretag i vilka mäklare bedriver förmedling av hyresrätter till lokaler omfattas generellt av penning- tvättsregelverket. Med hänsyn till att förmedling av hyresrätter till lokaler kan omsätta stora belopp är det visserligen rimligt att utgå från att lokalhyresför- medlare är utsatta för större risker för att verksamheten utnyttjas för penningtvätt och finansiering av terrorism än andra hyresförmedlare. Denna risk bör dock motverkas redan genom att mäklare som förmedlar hyresrätter där månadshyran motsvarar eller överstiger kommer att omfattas av penningtvättslagens bestämmel- ser. Även mäklare som ägnar sig åt förmedling av hyresrätter till lokaler med en månadshyra som understiger detta belopp kan emeller- tid vara utsatta för risker för penningtvätt och finansiering av terror- ism. Det saknas dock underlag för att bedöma hur stora riskerna faktiskt är och att utreda riskerna låter sig inte göras inom ramen för denna utredning. Vi anser således att det inte är nödvändigt att samtliga mäklar- företag som bedriver verksamhet med förmedling av lokaler ska om- fattas av penningtvättslagen för att kraven i ändringsdirektivet ska uppfyllas. Vi anser inte heller att det finns andra tillräckligt starka skäl för att ändå ställa samtliga dessa företag under detta regelverk. Eftersom förmedling av lokaler oftast riktar sig till näringsidkare och 2016/17:173 s. 203. andra juridiska personer finns det inte heller anledning att införa en generell registreringsskyldighet för lokalhyresförmedlare för att stärka konsumentskyddet. Någon sådan skyldighet bör därför inte införas. 8.3.1Ska det ställas upp särskilda krav för registrering?