sou · H6B351 · 2018-06-26 00:00:00 — Kommittén har också fått veta att det med kom- mitténs arbete med att kartlägga behovet av information om bygg- produkter har pågått ett utvecklingsarbete i byggbranschen, bland annat genom innovationsprogrammet Smart Built Environment34, för att standardisera id-märkningar för byggprodukter.35 I ett Gemen- samt initiativ om standardiserad identifikationsbärare för byggprodukter meddelade fem av största byggföretag (JM, 29Trafikverket, /klimatkalkyl, besökt . 30Sweden , /hallbarhetscertifiering-ceequal, besökt . 31Sweden , /breeam-infra, besökt . 32IVL (2018), Analys av förutsättningarna att införa producentansvar för vissa byggprodukter, rapport 5913. 34Smart Built Environment är ett strategiskt innovationsprogram som stöttar samhälls- byggnadssektorns gemensamma digitaliseringsarbete genom forskning, utveckling och innova- tion, i syfte att bidra till att sektorn förverkligar ett byggande som är billigare, snabbare och mer hållbart. Smart Built Environment, /om-oss/verksamhet/, besökt . 35Referensgruppsmöte och Smart Built Environment, /projekt/standardisering/produkt-och-miljoedata-produktion/, besökt och Smart Built Environment, möte . Initiativ för och behov av åtgärder NCC, , och Veidekke) tillsammans med , Byggmaterialindustrierna och Byggmaterialhandlarna att de har beslu- tat att GTIN36 ska vara den gemensamma standardiserade identifika- tionen för byggprodukter. Numret ska förmedlas både genom digital information och fysisk märkning. Gruppen uppmanar också bedöm- nings- och certifieringsföretag (se ovan), samt andra databasägare att också använda GTIN. Bakgrunden till beslutet är att en enhetlig och standardiserad metod för identifiering av byggprodukter bedöms vara en förutsättning för att systematiskt kunna identifiera produk- ter och deras information och för att kunna följa dem genom hela bygg- och förvaltningsprocessen.37 6.1.4Branschens arbete med avfallsminimering och återanvändning Nedan beskriver kommittén några branschinitiativ för minskat bygg- och rivningsavfall. Resurs- och avfallsriktlinjer för byggande och rivning Byggindustriers Resurs- och avfallsriktlinjer för byggande och rivning har som mål att förebygga och återanvända avfall, öka åter- vinningen och energiutvinningen samt ta hand om det farliga avfallet på ett miljöriktigt sätt. Riktlinjerna innehåller branschnormerande texter för följande moment: •materialinventering inför rivning samt upphandling av inventer- ingen, •återanvändning, källsortering och avfallshantering samt upphand- ling av entreprenader vid rivning, och 36Global Trade Item Number, GS1-artikelnummer. Används för att ge artiklar, förpackningar och tjänster unika artikelnummer. 37NCC, , , , , , Byggmaterialindustrierna och Bygg- materialhandlarna, pressmeddelande: Branschgemensamt initiativ om standardiserad identifikations- bärare av byggprodukter, . Initiativ för och behov av åtgärder •källsortering och avfallshantering samt upphandling av entre- prenader vid byggproduktion.38 För förebyggande av avfall finns inte branschnormerande texter framtagna. Däremot finns förslag till krav som kan ställas för att driva arbetet med förebyggande av avfall.39 I kommitténs enkät till byggföretag ställde kommittén frågan i vilken utsträckning de använder riktlinjerna. Av 166 svarande före- tag uppgav att de använde riktlinjerna i alla projekt, att de använde riktlinjerna i vissa projekt, att de inte använde riktlinjerna och svarade att de inte vet.40 Branschgemensamt projekt om återvinning av byggavfall leder projektet som ska ta ett helhetsgrepp för mer återanvändning och effektivare återvinning av material och delar från bygg- och rivningsavfall. Målet är att utveckla tekniska lösningar men också att kartlägga hinder och möjligheter i marknad och lagstiftning och identifiera åtgärder. Även logistik, affärs- modeller och samarbetsformer gällande återvinning ska utvärderas. I projektgruppen ingår representanter från ett tiotal företag i bygg- respektive återvinningsbranschen, , och flera forskningsinstitut, däribland IVL Svenska Miljöinstitutet.41 Projektet produktflöden i byggsektorn – återbruk av bygg- material i industriell skala syftar till att ska skapa förutsättningar för cirkulära produktflöden vid byggande och rivning. Fokus är på åter- användning av fasta byggmaterial vid lokalanpassningar för kontor, handel och service, som har stor omsättning av material och inredning. De snabba cyklerna och stora volymerna öppnar möjligheter att 38Sveriges Byggindustrier (2015), Resurs- och avfallsriktlinjer vid byggande och rivning, upp- daterade . 39Ibid, s. 4. 40Kommitténs enkät till (2018). 41Mistra Closing the Loop, byggavfall/, besökt . Initiativ för och behov av åtgärder återanvända begagnat material. Projektet leds av och i projektgruppen ingår ett tiotal branschaktörer.42 Projektet tar sikte på byggmaterial med hög efterfrågan som är enkel att ta ner och sätta upp igen, exempelvis innerväggar, belys- ning, dörrpartier, innertak, vvs-produkter och beslag. I projektet ska affärsmöjligheter, metod- och teknikutveckling undersökas. Projekt- gruppen ska också utveckla it-stöd för en mer tillgänglig marknad för att återanvända produkter samt stöd vid inventering och värdering av material.43 Inom projektet utvecklas en plattform kallad lärt byggande som syftar till att skapa samverkan och bättre möjligheter för återanvändning inom byggsektorn. Initiativet lanserades av IVL . Fastighetsägare, arkitekter, materialleverantörer, återförsäljare, entreprenörer med flera inbjuds att ge synpunkter inför den fortsatta utvecklingen av plattformen.44 6.1.5Frivilliga producentansvar och förutsättningar för producentansvar för byggprodukter Producentansvar innebär att producenter får ett ansvar för att ta hand om det avfall som uppstår när producentens produkter kasseras. Syftet med ett producentansvar är att motivera producenterna att ta fram produkter som är mer resurssnåla, lättare att återvinna och inte innehåller miljöfarliga ämnen.45 Producentansvaret omfattar förpackningar och emballage, batterier, vissa elprodukter samt däck från alla branscher. Miljö- bedömningar av befintliga producentansvar visar att de leder till minskad miljöpåverkan i form av minskad energiåtgång eller annan resursbesparing.46 42IVL , /sidor/aktuell-forskning/forskningsprojekt/avfall- och-atervinning/cirkulara-produktfloden-i-byggsektorn.html, besökt och , /p/cirkulara-produktfloden-i-byggsektorn---aterbruk-av- byggmaterial-i-industriell-skala/, besökt . 44IVL , /toppmeny/pressrum/evenemang/evenemang--- arkiv/2018-05-25-frukostseminarium-aterbruk-i-byggsektorn.html, besökt . 45IVL , (2018), Analys av förutsättningarna att införa producentansvar för vissa byggprodukter, rapport 5913. Initiativ för och behov av åtgärder Det finns ett antal frivilliga initiativ för retursystem av olika typer av produktionsspill i byggbranschen, exempelvis gips47, instal- lationsspill från golv48, plaströr49 och isolering50. Gemensamt för dessa frivilliga initiativ är system för utsortering av önskade material- slag, gemensamma logistiksystem samt sätt att kvalitetssäkra retur- materialen så de på ett säkert sätt kan återinföras som råvara i till- verkningsprocesser.51 Kommittén har uppdragit till IVL att analysera förutsättningarna för att införa ett producentansvar för vissa byggprodukter.52 Nedan följer kommitténs sammanfattning av IVL Svenska Miljöinstitutets analys. Rapporten i sin helhet återfinns i bilaga 5. Producentansvar för byggprodukter skulle innebära ett krav på att dessa återanvänds eller återvinns efter produktens tekniska livs- längd. Det är inte ovanligt att livslängden för produkter som byggs in i en byggnad är . Detta gör enligt IVL Svenska Miljöinsti- tutet att spårbarheten för en produkt och tillhörande produktinfor- mation är viktig för att möjliggöra återanvändning och återvinning på ett säkert sätt. Enligt IVL Svenska Miljöinstitutets bedömning är det inte lämpligt att ställa ett generellt krav på återanvändning av bygg- produkter, eftersom äldre byggprodukter kan innehålla oönskade ämnen som inte bör återföras i kretsloppet. Därutöver har byggpro- dukters prestanda och kraven i byggreglerna utvecklats i en sådan takt att till exempel äldre fönster inte uppfyller dagens krav på energi- effektivitet, ljudisolering med mera. Vidare finns det enligt IVL inte tillräcklig information och gemen- samma standarder för information som möjliggör identifiering av enskilda byggprodukter och position i byggnaden.53 47Gips Recycling , /11716-1_Gips+som+kan+%E5tervinnas, besökt . 48GBR golvåtervinning /miljo-hallbarhet/golvatervinning/, 49The , , besökt . 50Paroc, /koncept/rewool, ENIVA Isolerproffs, /feab- och-suez-i-nytt-projekt-for-100-atervinning-av-isolering/, besökt . 51IVL , (2018), Analys av förutsättningarna att införa producentansvar för vissa byggprodukter, rapport 5913. Initiativ för och behov av åtgärder 6.2Branschens behov av åtgärder för att kunna göra resurseffektiva byggmaterialval Som en del i kommitténs inledande arbete hölls två rundabords- samtal om styrmedel för att minska klimat- och miljöpåverkan från byggandet. Kommittén har därefter bildat en referensgrupp för detta delbetänkande där tre möten har hållits. Sammansättningen vid runda- bordssamtalen och referensgruppen var en bred grupp av företrädare för miljöfrågor och beskrivs i kapitel 1. Här redogör kommittén för det som framfördes muntligt vid mötena och skriftliga inspel från var och en i samband med mötena. Redogörelsen omfattar det som ligger inom ramen för kommitténs avgränsning, det vill säga behov av styrmedel för resurseffektiv byggmaterialanvändning. 6.2.1Det finns ett glapp mellan branschens behov och dagens lagstiftning Vid rundabordssamtalen framhöll deltagarna att det pågår en rad frivilliga initiativ och att kommittén inte bör angripa problem som branschen kan lösa på egen hand. Deltagarna var överens om att det behövs styrmedel som går längre än dagens krav, för att minska glappet mellan dagens lagstiftning och behoven. Vidare kan spretig- heten i marknadsinitiativen minska. Det är exempelvis kostsamt och kan vara konkurrenshämmande för småföretag att tillämpa olika miljöbedömningssystem, eftersom de måste betala för att få tillgång till information eller bli godkända i dem.54 Glappet mellan dagens lagstiftning och föreliggande behov har enligt varit en orsak till framväxten av frivilliga, kommersiella system för informa- tionshantering och bedömning. menar att initialt har detta varit positivt och drivit informationstillgången framåt, men i takt med att systemen börjar spreta och dra åt olika håll kan de få en negativ påverkan på informationstillgången och legitimiteten för systemen minskar.55 Även upplever att det finns ett glapp mellan branschens ambitioner och lagstift- ningen.56 55Trafikverket, e-post . 56Sweden , möte . Initiativ för och behov av åtgärder 6.2.2Behov av informationsspridning för drivande beställare Enligt deltagarna vid kommitténs rundabordssamtal behövs det inte någon ny kunskap innan åtgärder kan vidtas. Problemet är enligt deltagarna att kunskapen finns hos vissa men inte hos andra och att den inte används i tillräckligt stor utsträckning. Det finns kunskaps- skillnad mellan de insatta och andra och mellan experter och prak- tiker. anser vissa aktörer att de inte har tillgång till den information eller data som behövs för att fatta beslut, eller att den är svår och dyr att erhålla.57 Referensgruppen har understrukit att resurseffektivitet är en fråga för hela kedjan av involverade aktörer i en byggprocess och att det behövs kunskap och forskning för en resurseffektiv bygg- materialanvändning. För att påskynda denna utveckling efterfrågas ett forum för att utbyta erfarenheter och för att samverka. Genom ökad samverkan kan aktörerna, enligt samtalen, bättre samordna sig och få större förståelse för vad aktörer i olika led behöver för att kunna bidra i arbetet. Referensgruppen har understryk behovet av att alla involveras i arbetet för en resurseffektiv bygg- materialanvändning.58 Enligt företrädare för behövs fler som har en grundläggande förståelse för att kunna agera som till exempel beställare i upphandlingar och ställa markanvisningskrav i kommuner. De allra största aktörerna har enligt byggt upp egen kunskap och hjälpmedel men det finns en grupp som vill jobba mer aktivt med denna fråga men inte vet riktigt hur de ska gå till väga och vilka krav de ska ställa.59 Tengbomgruppen framhåller att det största hindret för att göra hållbara materialval är brist på produktinformation.60 Byggmaterialindustrierna menar att beställare av byggmaterial behöver vägledning och tydliggörande av vad de ska ta hänsyn till vid val av byggmaterial. Information om innehåll i byggprodukter med uppgifter om funktion och rätt hantering gynnar och förebygger enligt 59Kungliga Tekniska högskolan, e-post . 60Tengbomgruppen, e-post . Initiativ för och behov av åtgärder Byggmaterialindustrierna ett hållbart samhällsbyggande.61 Byggmate- rialindustrierna anser att har ett väl utvecklat system för infor- mation med systemet för byggvarudeklarationer och att det bör ställas krav på byggvarudeklarationer.62 Byggföretaget framhåller att beställare är den starkaste drivkraften för utveckling av en byggbransch med lägre klimatpåver- kan.63 menar att det saknas drivkraft och incitament för beställaren att ställa miljökrav och att det finns en oro att det blir kostsamt.64 Företrädare för branschorganisationen betong och Smart Built Environment och framhåller i sammanhanget att det är viktigt att styrmedel inrik- tas på vad som ska åstadkommas, inte hur. De menar att branschens aktörer är experter på att bygga och utveckla byggandet, varför de måste ha utrymme att utveckla lösningar för att uppnå miljökraven.65 Exempelvis påpekar IVL att utan Trafik- verket som drivande beställare hade de klimatfrämjande åtgärder som åstadkommits på anläggningssidan aldrig genomförts. Vidare menar IVL att det inte är känt vilka möjlig- heter beställaren trots allt har och att det finns behov av att visa det. Det är enligt IVL viktigt att offentliga beställare är föregångare och på så sätt både stödjer och driver en positiv utveckling.66 Smart Built Environment framhåller också att det är effektivast att styra mot förbättring av alla byggnader snarare än inrikta styr- medel på att åstadkomma stora förändringar i några enstaka.67 6.2.3Behov av innehållsförteckning för byggprodukter Deltagarna i kommitténs rundabordssamtal föreslog att det krav på innehållsförteckning för byggprodukter som kan komplettera den loggbok som utreder införs.68 Tillgång till information framhölls som en nyckelfråga i sammanhanget. 61Byggmaterialindustrierna, e-post . 62Byggmaterialindustrierna, e-post . 63Skanska, e-post . 64Kungliga Tekniska högskolan, e-post . 65Svensk betong, e-post och Smart Built Environment, e-post . 66IVL , e-post . 67Smart Built Environment, e-post . Initiativ för och behov av åtgärder branschen inte har tillräckligt med information för att göra val i rätt tid i processen och för att kunna fasa ut farliga ämnen. Aktörerna upplever att det är rörigt med olika databaser och att det inte finns något standardiserat sätt att beskriva olika produkter och hantera olika artiklar.69 Även kommitténs referensgrupp har understrukit behovet av innehållsförteckningar för byggprodukter som grundläggande för resurseffektiv byggmaterialanvändning. Vid ett referensgruppsmöte uttryckte samtliga 15 närvarande deltagare att det behövs lagkrav på innehållsförteckningar för byggprodukter. Fördelarna med krav på innehållsförteckningar uppgavs vara bland annat transparens, enhet- lighet, att det möjliggör miljöbedömning inför produktval, att det underlättar kravställning samt att det skapar förutsättningar för en cirkulär ekonomi. Nackdelar med lagkrav på innehållsförteckning som fördes fram var framför allt svårighet att bedriva tillsyn samt att det kan öka kostnaderna för byggprodukter initialt.70 Referens- gruppen menar att dagens frivilliga byggvarudeklarationer inte räcker eftersom leverantörer kan välja att inte lämna ifrån sig information om ämnesinnehåll, eller bara vissa delar, vilket snedvrider konkurrensen. Vidare framhölls referensgruppen att det skulle bli effektivare om alla inom EU var tvungna att lämna information.71 HSB framhåller att informationen från materialleverantörer är bristfällig. Vissa byggmaterialtillverkare håller inte tillräckligt hög kvalitet och har svårt att ta fram mer information än vad lagstift- ningen kräver och därför behöver lagstiftningen skärpas.72 Även framhåller att det frivilliga systemet med byggvarudeklaratio- ner inte räcker eftersom det inte finns för alla byggprodukter.73 arkitekter menar vidare att krav på innehållsdeklaration för nya material kan underlätta för framtida hantering.74 HSB framhåller att informationskravet om kemiska ämnen bör vara mer långtgående gällande innehåll av farliga kemiska ämnen än det informationskrav som finns i artikel 33 i Reach-förordningen.75 I ett gemensamt positionspapper skriver företrädare för Fastighetsägarna, HSB, , , , 72HSB, e-post . 73Sabo, e-post . 74White arkitekter , möte . 75HSB, e-post . Initiativ för och behov av åtgärder och Byggindustrier att Europeiska kommissionen (kom- missionen) bör kräva mer information om byggprodukters kemiska innehåll och miljöpåverkan. Organisationerna välkomnar en översyn av byggproduktförordningen för att bättre anpassa den till politiska mål inom exempelvis cirkulär ekonomi. Organisationerna föreslår att kraven på information om kemiskt innehåll i prestandadeklara- tionen bör utökas så att det blir samma redovisningskrav för bygg- produkter som de krav som gäller för kemiska produkter. Vidare anser de att informationen i prestandadeklarationen bör utökas med information om klimatpåverkan från utvinning och tillverkning av produkten, baserat på den europeiska standarden för livscykelanalys EN 15804. Slutligen framför organisationerna att prestandadeklara- tionen bör innehålla information om hur produkten ska demonteras och återvinnas i slutet av livscykeln.76 Kommittén har frågat om de anser att det bör vara lagkrav på innehållsförteckning för byggprodukter, se figur 6.4. Källa: Kommitténs enkät till (2018). 76Sabo, HSB, , , och Byggindustrier, Construction product regulation (CPR) (EU) No 305/2011 – Position paper, . Initiativ för och behov av åtgärder Majoriteten () av de svarande byggföretagen anser att det bör vara lagkrav på innehållsförteckning för byggprodukter, medan en femtedel inte vet och en femtedel inte anser det.77 Av de som är positiva till lagkrav anges de viktigaste anledningarna vara att: •bedöma och minska miljörisker nu och , •möjliggöra bedömning och hantering av arbetsmiljörisker i bygg- processen, •bedöma och minska hälsoriskerna för dem som ska använda byggnaden, och •möjliggöra återvinning/återanvändning av produkten.78 Mer än hälften angav dessa alternativ. Av den femtedel som är emot lagkrav på innehållsförteckning för byggprodukter anger att det inte behövs eftersom vissa ämnen måste redovisas ändå enligt Reach-förordningen.79 Innehållsförteckning skulle komplettera behov av loggbok Kommitténs referensgrupp har understrukit behovet av att kom- plettera den loggbok som utreder, med krav på att redovisa ämnen i byggprodukter i form av innehållsförteckning för att nå en resurseffektiv byggmaterialanvändning.80 6.2.4Behov av att samla informationen i en databas Vid kommitténs rundabordssamtal har det framkommit att det är viktigt att kunna spåra byggprodukterna i hela kedjan. Ett ämne som kan klassas som farligt , måste kunna spåras bakåt. Del- tagarna vid rundabordssamtalen anser därför att det behövs en natio- 77Kommitténs enkät till (2018). Initiativ för och behov av åtgärder nell databas med miljödata för byggprodukter. Alla artiklar i data- basen ska ha ett unikt ID-nummer (exempelvis GTIN) för att säker- ställa spårbarheten över tid.81 Kommittén har därför vid sina samtal med referensgruppen disku- terat behov av, samt fördelar och nackdelar med, en nationell databas för byggprodukter. Synpunkterna har varit delade. En synpunkt är att ett enda system skulle effektivisera arbetet, eftersom det löpande introduceras nya produkter och att det skulle vara effektivt att hämta informationen på ett enda ställe. En annan synpunkt är att markna- den klarar uppgifter själv och att det vore olämpligt med ett statligt register. Dessa företrädare menar att det är tveksamt om en nationell databas för byggprodukter är ändamålsenligt och att det skulle inne- bära långtgående åtgärder för staten.82 Enligt skulle informationssamling i en databas kunna ske inom ramen för Smart Built Environments arbete.83 6.2.5Behov av att öka återanvändning och återvinning av byggprodukter Vid kommitténs möten med referensgruppen har det framförts att det behövs större klarhet i vilka byggprodukter som kan åter- användas och vilka som inte kan det. Standardisering har lyfts fram som ett sätt att säkra kvalitet för återanvända byggprodukter. Sam- tidigt har det framförts att standardisering tar för lång tid.84 Referensgruppen har också framfört ett behov av undantag från kraven på prestandadeklaration och CE-märkning i byggprodukt- förordningen för återanvända byggprodukter och byggprodukter som har tillverkats av återvunnet material. Undantaget skulle undan- röja det hinder mot en marknad för dessa produkter som kravet på prestandadeklaration och CE-märkning skapar för sådana byggpro- dukter. I kapitel 8 redogör kommittén för sina överväganden kring en reglering av ett sådant undantag. Vid kommitténs möten med referensgruppen har det vidare framkommit att det bygg- och rivningsavfall som består av spill från byggande kan minskas genom konfektionerade byggprodukter, det 83Kungliga Tekniska högskolan, e-post . Initiativ för och behov av åtgärder vill säga byggprodukter vars mått är anpassade till den mängd som behövs vid det specifika projektet. Exempel på byggprodukter som kan lämpa sig för konfektionering är reglar, skivmaterial, prefabricerat material, badrum, gips och armering. Enligt vad kommittén erfarit behöver beställare utöka sin efterfrågan av konfektionerade produkter och föra en ökad dialog med tillverkare i frågan. Annars kommer det som finns på lager styra materialvalet.85 6.2.6Behov av producentansvar för byggprodukter Deltagarna i kommitténs rundabordssamtal föreslog att kommittén skulle överväga producentansvar för byggprodukter.86 Vid kommitténs samtal med referensgruppen har det framförts synpunkter om att ett producentansvar för byggprodukter skulle vara ett effektivt sätt att uppnå resurseffektiv byggmaterialanvändning.87 6.2.7Behov av åtgärder inom offentlig upphandling Deltagarna i rundabordssamtalen föreslog att kommittén skulle överväga möjligheter och ägardirektiv till statliga fastighetsägare.88 Även kommitténs referensgrupp har framhållit den offentliga upphandlingen som ett verktyg och förebild i fråga om beställarkrav på byggprodukter med lång livslängd och åter- använda byggprodukter.89 framförde dock att det finns en risk att inte få in anbud om fler miljökrav ställs, såsom att ställa krav på redovisning av byggprocessens klimatpåverkan.90 90Kungliga Tekniska högskolan, e-post . Initiativ för och behov av åtgärder 6.3Svenska myndigheter utreder loggbok, klimatdeklarationer och förbättrad spårbarhet På uppdrag av regeringen pågår ett flertal uppdrag hos myndigheter med koppling till resurseffektiva byggprodukter. Nedan redogör kom- mittén för dessa samt ett par avslutade uppdrag med nära anknytning. 6.3.1Boverket utreder loggbok för byggnader för ökad spårbarhet har lämnat förslag på loggbok för byggpro- dukter i byggnadsverk.91 är ett sätt att organisera och spara produktinformation om de byggprodukter som ingår i ett byggnads- verk. Ett syfte med loggbok är ökad spårbarhet för använda produk- ter i byggnadsverket, vilket underlättar förvaltning och materialinven- teringar i samband med ändring, sanering eller rivning.