sou · H6B379 · 2018-10-31 00:00:00 — Förslaget innebär däremot initiala kostnader kopplade till inrättandet och avvecklingen av myndigheter. Dessa övergående kostnader kommer att fördela sig . Vi bedömer att dessa kostnader kan finansieras inom myndigheternas anslag. Vid avveckling av myndigheterna måste man beakta kostnader för arkivering beaktas som ska finansieras av avvecklingsmyndigheterna. Om dessa kostnader kan finansieras genom omföringar från analys- och utvärderingsmyndigheternas anslag behöver utredas vidare. Analys- och utvärderingsresurserna kommer när förslaget har genomförts att fördela sig något annorlunda, analys- och utvärderingsmyndigheternas anslag kommer att öka något medan genomförandemyndigheternas samlade anslag kommer att minska något. Vår bedömning är att myndighetsstrukturen får positiva synergieffekter på det ekonomiadministrativa området. Vi lämnar förslag på var myndighetsledningen för de tre myndigheterna bör vara lokaliserad. Vi föreslår ingen omlokalisering av nuvarande verksamheter. Det innebär alltså att Arbetsmarknads- och välfärdsanalys och Tillväxt- och samhällsanalys kommer att kunna ha sin verksamhet uppdelad på flera verksamhetsorter och därmed kunna ta över de hyreskontrakt som de nuvarande myndigheterna har. Därmed bör genomförandet av förslaget inte leda till några större kostnadsökningar i form av dubbel hyra. Enligt vårt förslag ska Arbetsmarknads- och välfärdsanalys tillföras ungefär 15 årsarbetskrafter från Delmi, och Arbetsförmedlingen. I vilken utsträckning som nuvarande lokaler fortfarande kan användas och vad som behöver kompletteras behöver utredas av organisationskommittén. Vi bedömer att Trygghets- och säkerhetsanalys kommer att ha som huvudsaklig verksamhetsort. Förslaget kan ge upphov till vissa merkostnader i form av dubbel hyra , i första hand vad gäller Brås nuvarande lokaler. Vi kan inte bedöma omfattningen av dessa kostnader eftersom det beror på hur Brås resurser och uppgifter ska fördelas mellan Trygghets- och säkerhetsanalys och andra myndigheter. Vi bedömer att Trygghets- och säkerhetsanalys kommer att få vissa merkostnader för lokaler eftersom myndigheten endast till viss del kan ta över lokaler från andra myndigheter. Det beror på att myndigheten ska tillföras resurser och motsvarande 50 årsarbetskrafter från Försvarsmakten och MSB. Trygghets- och säkerhetsanalys kommer också att behöva ha lokaler med särskilda krav för att kunna hantera känsligt material. Merkostnaderna försvinner i samband med att myndigheterna har avvecklats och omställningen gjorts. IT-stöd- och administrativt stöd Förslaget kommer att leda till vissa engångskostnader när det gäller kostnader för IT-stöd och administrativt stöd. Vi bedömer att det går att använda befintliga system som de nuvarande myndigheterna har för att bygga upp stödsystem till de nya myndigheterna, som andra stödsystem avvecklas. kommer dessa kostnader, räknat som kostnad per årsarbetskraft, att kunna minska. Att föra samman sju myndigheters verksamheter i tre nya myndigheter kommer att leda till personalomkostnader i form av rekryteringar. Det kan även bli aktuellt att finansiera vissa stödåtgärder till enskilda medarbetare i samband med omorganisationen. kommer statens personalkostnader för myndighetschefer och övriga chefer att öka. Därefter minskar kostnaderna i och med att antalet myndigheter minskar. Konsekvenser för analys- och utvärderingsverksamheten bedömer vi att våra förslag skapar attraktiva arbetsmiljöer till följd av en mer renodlad analys- och utvärderingsverksamhet, vilket påverkar verksamhetens kvalitet positivt. Men på kort sikt är det troligt att osäkerheten om de nuvarande myndigheternas framtid får vissa verksamhetsmässiga konsekvenser. Om personal slutar på grund av osäkerhet påverkar det myndighetetens produktivitet negativt . Det finns också risker för kompetenstapp som påverkar kvaliteten i verksamheten fram till dess att de nya myndigheterna finns på plats. Verksamhetsmässiga konsekvenser för och andra myndigheter Regeringens styrning av analys- och utvärderingsmyndigheterna påverkas. Det får konsekvenser för arbete med analys- och utvärderingsverksamheten. behöver också bereda nya instruktioner och former för finansieringen av de tre myndigheterna. Den uppgiftsställning som presenteras i förslagsavsnittet bör utgöra en grund för att utarbeta myndigheternas instruktioner. Vi bedömer att förslaget om en ny myndighetsstruktur och renodling av uppgifter, när det har genomförts, kommer att lägga en grund för attraktiva arbetsplatser för de som vill arbeta med fördjupade analyser och utvärderingar för regeringens behov. Utredningen har gått igenom alternativa förslag till organisering, vilka presenteras i kapitel 6. Vi har analyserat vilka fördelar och nackdelar som finns med att föra över dagens analys- och utvärderingsresurser till andra organisationsformer än myndighetsformen. Vi har bedömt att myndighetsformen har bäst förutsättningar att tillgodose regeringens behov. Konsekvenserna av att inte göra någon förändring i organiseringen och styrningen av analys- och utvärderingsresurserna är att problemen med att regeringen saknar heltäckande analys- och utvärderingsresurser kvarstår. Alternativet till att inte organisera om den nuvarande myndighetsstrukturen så att den kan täcka fler utgiftsområden än blir sannolikt att flera nya små analys- och utvärderingsmyndigheter kommer att inrättas . Det leder till succesivt ökade administrativa kostnader, ökad fragmentering av regeringens beslutsunderlag och till att regeringen inte får analyser och utvärderingar med sektorsövergripande perspektiv i den utsträckning som utredningen bedömer att regeringen behöver. Nollalternativet blir därmed mer kostsamt och mindre effektivt för staten i ett längre perspektiv. Förslagen bidrar till att regeringen får ökad tillgång till kunskapsbaserade underlag. I vilken utsträckning de bidrar till samhällsekonomisk nytta avgörs av vilka beslut som regeringen fattar med utgångspunkt i underlagen. Vår uppfattning är att våra förslag bidrar till samhällsekonomiska vinster på flera sätt. Den samhällsekonomiska vinsten är svår att kvantifiera. Regeringen kommer med förslagen att få mer analyser med inriktning på kostnader, kostnadseffektivitet och genomförande, vilket kan leda till ett effektivare nyttjande av statens medel och en större samhällsnytta. Det ger också regeringen bättre möjligheter att fatta beslut som kan leda till besparingar för statsförvaltningen och den offentliga sektorn. De samhällsekonomiska nyttorna blir större på lång sikt när myndigheterna har etablerats och ackumulerat kunskap. Regeringen kommer att få underlag som har högre relevans och som är tydligare inriktade på att ta fram underlag för regeringens ställningstaganden. I och med att regeringen får bättre beslutsunderlag, som bl.a. täcker fler utgiftsområden, kommer också att få tillgång till bättre underlag inför beslut om budgeten. Regeringen kan med utredningens förslag fatta beslut på en stadigare grund inom betydligt fler utgiftsområden än , se de utgiftsområden som berörs i kapitel 7.3.2. Om regeringen bedömer att alla 18 utgiftsområden som utredningen tar upp ska täckas av den nya myndighetsstrukturen omfattar det av statsbudgeten. Med den föreslagna myndighetsstrukturen där varje analys- och utvärderingsmyndighet täcker större områden finns ökade möjligheter att inom ramen för myndigheternas uppdrag göra analyser och utvärderingar som är sektorsövergripande och att i större utsträckning väga in hela regeringens behov. Gränssnitten mellan verksamheter kan analyseras och utvärderas i högre utsträckning vilket också bidrar till samhällsekonomisk nytta. Våra förslag har inga direkta effekter på brottsligheten. Däremot bedömer utredningen att förslagen kan bidra till bättre beslutsunderlag som i förlängningen kan leda till att brottsligheten minskar. Trygghets- och säkerhetsanalys föreslås få ett uppdrag som innebär breda analyser och utvärderingar inom bland annat polisiär verksamhet. 8.9Konsekvenser för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet Förslagen bedöms inte få några konsekvenser för offentlig service i olika delar av landet. 8.10Konsekvenser för små företag Utredningens förslag bedöms vara gynnsamt för tillväxtpolitiken och därmed i förlängningen också för små företags utvecklingsmöjligheter. Utredningens förslag får konsekvenser för regeringens tillgång till analyser och utvärderingar. Regeringen får ett mer heltäckande beslutsunderlag, vilket ger regeringen bättre förutsättningar att styra och utveckla politiken för små företagare. 8.11Konsekvenser för möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen Utredningen bedömer att möjligheten att nå de integrationspolitiska målen ökar i och med att regeringen får tillgång till analyser och utvärderingar på fler relevanta områden än . Med de nya myndigheterna får regeringen en struktur som lättare kan ta hand om analyser och utvärderingar kopplade till etablering och integration. Med Arbetsmarknads- och välfärdsanalys får regeringen en myndighet med ett samlat ansvar för utvärderingar och analyser inom områdena arbetsmarknad, social trygghet och utbildning, vilket vi bedömer är gynnsamt för möjligheten att nå de integrationspolitiska målen. 8.12Konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män Utredningens bedömning är att de förslag som utredningen lägger fram kommer att vara positiva för jämställdheten mellan kvinnor och män. Analyser och utvärderingar med ett jämställdhetsperspektiv gynnas av utredningens förslag i och med att det skapas tre myndigheter som kommer att ha bättre möjlighet än nuvarande struktur att ta sig an nya områden, frågor och regeringsuppdrag utifrån vad regeringen beslutar. Strukturen blir mer flexibel vilket gynnar analyser och utvärderingar med ett jämställdhetsfokus. En konsekvens av förslaget att analys- och utvärderingsmyndigheter ska redovisa utvecklingen inom respektive område är att det kommer att skapa en efterfrågan på mer data, statistik och individdata som är könsuppdelade. Det kommer att möjliggöra utvecklade analyser och underlag vilket kan gynna jämställdheten mellan kvinnor och män. 8.13Förslagens konsekvenser för den kommunala självstyrelsen Utredningen bedömer att förslagen inte får konsekvenser för den kommunala självstyrelsen. Analys- och utvärderingsmyndigheterna tar fram underlag till regeringen. Fokus för analys- och utvärderingsmyndigheterna är effekter av statliga insatser och analyser av gränssnitten mot verksamhet och av områdens samlade funktionssätt. 8.14Konsekvenser för den personliga integriteten Utredningen bedömer att konsekvenserna för den personliga integriteten är små. Analys- och utvärderingsmyndigheternas efterfrågan på individbaserad statistik kan komma att öka. Vi bedömer inte att det kommer att påverka den personliga integriteten i och med att vi inte föreslår några förändringar i det regelverk som syftar till att värna den personliga integriteten. Myndigheternas datatillgång och villkor för användningen av data behöver utredas vidare, se 8.6.3. Våra samlade förslag innebär att kunskap om analyser och utvärderingar behöver stärkas liksom förståelsen för olika kunskapsproducenters uppgift och roll. Detta är en del av ordinarie utvecklingsarbete och kan därmed finansieras inom ramen för myndighetens förvaltningsanslag. I och med att regeringen får tillgång till analyser och utvärderingar inom fler områden ställer det krav på mottagarkapacitet för att ta hand om underlag från analys- och utvärderingsmyndigheterna inom fler departement. Renodlingen av uppgifter ställer också ökade krav på förståelse för vilken uppgift och roll olika myndigheter kan och bör ha vad gäller att förse regeringen med underlag. Ds 2017:66, Motståndskraft. Inriktningen av totalförsvaret och utformningen av det civila försvaret 2021–2025. SOU 1967:11–13, Programbudgetering, del 1–3. SOU 1979:61, Förnyelse genom omprövning. SOU 1985:40, Regeringen, myndigheterna och myndigheternas ledning. SOU 1997:57, I medborgarens tjänst. En samlad förvaltningspolitik för staten. SOU 2005:32, Regeringens stabsmyndigheter. SOU 2007:10, Hållbar samhällsorganisation med utvecklingskraft. SOU 2007:75, Att styra riket – regeringens styrning av sin förvaltning. SOU 2008:22, Ett stabstöd i tiden. SOU 2008:118, Styra och ställa – förslag till en effektivare statsförvaltning. SOU 2009:31, Effektiva transporter och samhällsbyggande – en ny struktur för sjö, luft, väg och järnväg. SOU 2009:94, Att nå ut och nå ända fram. Hur tillgången till policyinriktad utvärdering och forskningsresultat inom utbildningsområdet kan tillgodoses. SOU 2010:18, En reformerad budgetlag. SOU 2013:40, Att tänka nytt för att göra nytt. SOU 2014:12, Utvärdera för utveckling – om utvärdering av skolpolitiska reformer. SOU 2015:36, Systematiska jämförelser – för lärande i staten. SOU 2015:104, . SOU 2018:41, Statliga skolmyndigheter – för elever och barn i en bättre skola. SOU 2018:47, Med tillit växer handlingsutrymmet – tillitsbaserad styrning och ledning av välfärdssektorn. , (1999), Att kontrollera staten. Den statliga revisionens roll i den parlamentariska demokratin. : Acta Universitatis Upsaliensis. , (2018), Kunskap och politik – mellan nonchalans och teknokrati, i Vetenskap och beprövad erfarenhet. Politik, s. 61–69. Barrling , (2004), Partikulturer. Kollektiva självbilder och normer i riksdag. Acta Universitatis Upsaliensis. Bringselius, (2013), Organisera oberoende granskning. Calmfors, ”Hur får forskningsunderlag genomslag i politiken? Reflektioner utifrån egna erfarenheter”, i 2017:18 Att vara brygga mellan forskning och politik – en festskrift från nya ESO:s 10-årsjubileum. Europeiska kommissionen (2015). Guidance document on monitoring and evaluation. , ESV 2015:64, Fördjupat it-kostnadsuppdrag. , ESV 2005:26, Att beställa utvärderingar – en vägledning. , ESV 2006:8. , ESV 2006:6. Effektivare statlig administration. , ESV 2014:54. Effektivare verksamhet genom ett ökat kundfokus. , ESV 2014:59. Effektivisering av kärnverksamheter. , ESV 2015:64. , ESV 2016:59. Effektivisering i statsförvaltningen. , ESV 2017:13. Digitaliseringen av det offentliga 2017:13. , ESV 2018:30. Myndigheters strategiska it-projekt, it-kostnader och mognad. , ESV 2018:38. Analys av ekonomiadministrativa processer och rutiner samt prognoser. (2002), kontroll och styrning av statlig verksamhet. (2014), Resultatanalyser – ett stöd i regeringens uppföljning och styrning. (2015), Protokoll vid regeringssammanträde , bilaga 1. Fi2015/04866/BATOT. Vägledning för val av ledningsformer. , (2005), Veileder til gjennomforing av evalueringar. Forss, (2007), Hur mycket utvärderingar sker bland svenska myndigheter?, Studie till SOU 2007:75. Forss, och , (2002), Kvalitet i utredningsväsendet –utveckling och tillämpning av en modell för att bedöma kvaliteten på kommittéarbeten. Furubo, (2018), ”Understanding the ” i Furubo och (red. A Critical View. Furubo, , ”Effektivitetsrevision – förväntningar och identitet” bilaga 3 till 2017/18:URF2. Översyn av – slutbetänkande. Furubo, och (2011), ”Evaluation: For Public Good or Professional ? i Furubo, F. , , (red). Evaluation: Seeking Truth to ?, Transaction Publishers. Government of (2016), Policy on Results. , (1991), ”A public management for all seasons?” i , vol. HM Treasury (2018), : appraisal and evaluation in central government. HM Treasure (2011), : Guidance for evaluation. Inspektionen för socialförsäkringen, ISF 2017:10, Effektiviteten i ärendehandläggning – En granskning av resurseffektiviteten vid lokala försäkringscenter åren 2010–2013 med DEA-metoden. Inspektionen för socialförsäkringen, ISF 2017:04 produktivitet och effektivitet 2016 – En redovisning av utvecklingen. , och , (red. ), Staten och granskningssamhället, (2013), Samtidshistoriska frågor 26. , , ”Fotnoter till förvaltningspolitiken”, bilaga 2 till SOU 2015:36, Systematiska jämförelser – för lärande i staten. , Tom S. (2017), . Ett nyliberalt 90-talsfenomen? , (1999), Utvärdering – mer än metod: tankar och synsätt i utvärderingsforskning: en översikt. , (2002), ”Program Evaluation in Europe: Between Democratic and new public management evaluation” i och . Stufflebeam (red. ), International Handbook of Educational Evaluation, s. 429–439. , (2011), Utvärderandets konst. Att granska FoU-miljöer inom välfärd. Kulturanalys 2017 – En lägesbedömning i förhållande till de kulturpolitiska målen. Leeuw, och , (2008) ”: What Are They and Why Study Them?” Evaluation. Special Issue: and . Sidor 157–169. , (2014), Nya utvärderingsmonstret. Om kvalitetsmätning i den offentliga sektorn. Limadeklarationen, INTOSAI 1998. Dags för omprövning – en om styrning av offentlig verksamhet. Rapport till Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi, 2017:1. National Audit Office (2013), Evaluation in government. (2015), Uppdrag att genomföra en översyn av Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser, N2015:D. PM . (2011), Typology and Implementation of . Discussion Paper, Working Party of . (2013), Value for Money in Government: . Pollit, C., Bathgate K., Caulfield, J., Amullen, A., . C (2001), ”Agency fever? Analysis of an international policy fashion”, 3, s. 271–290. , (1997), . Rituals of Verifications. : University Press. Premfors, (1989), Policyanalys. Kunskap, praktik och etik i offentlig verksamhet, : . Premfors, (2015), utvärderar. Prewitt, K., Schwandt T. A. och M. L. Straf (red. ), (2012), Using Science as Evidence in Public Policy. Ramboll (2018), Internationell Jämförelse. Styrning och organisering av analys- och utvärderingsresurser i staten. Studie på uppdrag av Analys- och utvärderingsutredningen. Ramboll (2018), Kartläggning. Studie på uppdrag av Analys- och utvärderingsutredningen. Ramboll (2018) Analys- och utvärderingsmyndigheterna. Studie på uppdrag av Analys- och utvärderingsutredningen. , 1999/2000:RS1, och den statliga revisionen. Den av talmanskonferensen tillsatta . , RiR 2017:16, Från spår till bevis – Polisens forensiska organisation. , RiR 2017:23, Folkbokföringen – ett kvalitetsarbete i uppförsbacke. Rombach, och (2002), ”På tal om utvärdering”. Från sanningssökande till styrmedel. Moderna utvärderingar i offentlig sektor. Andra upplagan, : Santérus Förlag. , och , (2016), Kausalitet. I filosofi, politik och utvärdering. , Bo och Faughert, (2016), Perspektiv på utvärdering. ”The Connected Effort to Professionalize Evaluation Practise: Whiter Are We Bound?” i Furubo och (red.) A critical View. , (1991), Evaluation Thesaurus. Statskontoret (2011), Fristående utvärderingsmyndigheter – en förvaltningspolitisk trend? Statskontoret, 2008:18, Utredning om myndighetsanalyser. Statskontoret, 2008:17, Modell för myndighetsanalyser. Statskontoret, 2014:7, Utvärdering på olika områden. En analys av sektorsspecifika utvärderingsmyndigheter. Statskontoret, 2016:26, Utvecklad styrning – om sammanhållning och tillit i förvaltningen. Statskontoret (2017), Kostnader för små myndigheter. Statskontoret, 2018:16, Översyn av Expertgruppen för biståndsanalys. , (2003), Stat på villovägar. Resultatstyrningens framväxt i ett historiskt-institutionellt perspektiv. och , Kutsal (2014), ”Does task matter? The effect of task on the , autonomy and control of semi-autonomous agencies” i Sciences, , s. 318–340. Vedung, , , och (2002), Utvärdering i det svenska systemet. Åtta iakttagelser, , . Vedung, (2009), Utvärdering i politik och förvaltning. Verhoest, K., Roness, P.G., Verschuere, B., Rubecksen, K., MacCarthaig, M. (2010), Autonomy and control of state agencies: Comparing States and Agencies. Verhoest, K., , S., Bouckaert, G. och Laegreid, P. (2012), Government agencies: Practices and Lessons from 300 Countries. , (2012), ”Teori och forskningsläget” i Statskontoret, Den effektiva staten. En antologi från Statskontoret. Utredning om regeringens analys- och utvärderingsresurser En särskild utredare ges i uppdrag att göra en översyn av regeringens analys- och utvärderingsresurser och hur dessa är organiserade. I uppdraget ingår bl.a. att genomföra och redovisa en behovsanalys avseende dessa resurser, samt med utgångspunkt i denna överväga och vid behov föreslå förändringar i den organisations- och myndighetsstruktur som finns för utvärderingsinsatser, dock inte beträffande och kommittéväsendet. De förslag som utredaren lämnar ska •säkerställa analysernas och utvärderingarnas användbarhet och relevans, •säkerställa att organisationen och styrningen av analys och utvärderingsresurserna är ändamålsenlig och effektiv utifrån regeringens samlade behov, t.ex. vid utvärderingar av politiska reformer liksom mål för enskilda politikområden, samt •medge en flexibilitet som möter regeringens behov av analyser och utvärderingar inom samtliga politikområden och regeringens ökade krav på analyser med helhetsperspektiv. Uppdraget ska redovisas . Regeringens analys- och utvärderingsresurser Olika alternativ för uppföljning och utvärdering Alla myndigheter har enligt förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag ett grundläggande ansvar att följa upp sin egen verksamhet. En del myndigheter har dessutom ett särskilt ansvar att utvärdera verksamheten inom sina respektive verksamhetsområden. Regeringen har behov av uppföljningar, analyser, utredningar och utvärderingar av statlig verksamhet som är genomförda av andra myndigheter än de som ansvarar för respektive verksamhet. Det kan exempelvis gälla djupare analyser eller utvärderingar av ändamålsenligheten i en viss organisering eller av effektiviteten i processer inom en myndighet. Regeringen har därför särskilda resurser för uppföljning, analys, utredning och utvärdering, fortsättningsvis benämnda regeringens analys- och utvärderingsresurser, fördelade på flera olika myndigheter. Gemensamt för dessa myndigheter är att de har uppföljning, analys, utredning eller utvärdering som en av sina huvuduppgifter men inte direkta uppdrag att genomföra den verksamhet som de utvärderar. Utöver Statskontoret, som genomför utredningar inom alla sektorer på uppdrag av regeringen, och (), som på uppdrag av regeringen utför utredningar inom området ekonomisk styrning, har regeringen särskilda sektorsanknutna analysmyndigheter till sitt förfogande. Dessa myndigheter utgörs av (Brå), utvärdering (IFAU), Inspektionen för socialförsäkringen (ISF), Myndigheten för kulturanalys, Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys), Myndigheten för vård- och omsorgsanalys samt Trafikanalys. Till skillnad från exempelvis Statskontoret och ESV har de sektorsanknutna analysmyndigheterna en tydlig koppling till ett eller flera verksamhetsområden och de ansvarar för analyser eller utvärderingar inom sina respektive sektorer. I myndigheternas uppgift kan det ingå att genomföra analyser eller utvärderingar åt regeringen som omfattar flera myndigheters verksamhet. Vidare kan en uppgift bestå i att ta fram underlag för andra myndigheter inom samma sektor. Flera av myndigheterna har också andra uppgifter, t.ex. omvärldsbevakning, statistikansvar eller metodutveckling. Analys och utvärdering är dock en huvudsaklig uppgift för dessa myndigheter. Slutligen kan regeringen även inom ramen för kommittéväsendet inhämta underlag för genomförandet av insatser inom en eller flera sektorer. Fristående analyser och utvärderingar utförs av bl.a. följande kommittéer: Delegationen för migrationsstudier, Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi och Expertgruppen för utvärdering och analys av internationella bistånd. Flertalet sektorsanknutna analysmyndigheter har inrättats efter 2007 har antalet särskilda sektorsanknutna analysmyndigheter ökat. Flertalet av myndigheterna har inrättats efter 2007. I vissa fall har dock analysmyndigheterna ersatt myndigheter som avvecklats. Utvecklingen har beskrivits i två rapporter från Statskontoret, Fristående utvärderingsmyndigheter, en förvaltningspolitisk trend?