sou · H6B323 · 2018-03-28 00:00:00 — Konstnärers inkomster, arbetsmarknad och försörjningsmönster. Källa: (2008). Konstnärers inkomster, arbetsmarknad och försörjningsmönster. I begreppet inkomst av anställning ingår allt från fast anställning till enstaka uppdrag som bedöms vara inkomst av arbete, dvs. A-inkomst i deklarationen, och inte inkomst i näringsverksamhet. Statistiken säger inte något om arbetsinkomsterna kommer av konstnärligt ar- bete eller av annat försörjningsarbete som inte ingår i den konst- närliga verksamheten. Uppgifterna avser alltså förhåll- landen. Med stor sannolikhet har under dessa år andelen med fast heltidstjänst minskat och de tillfälliga anställningarna ökat. har de flesta teaterinstitutionerna en blandning av an- ställningsformer för den konstnärliga personalen: tillsvidare- anställda, personal med två- till femårskontrakt, varav två- och tre- åriga kontrakt är vanligast, samt anställda med kortare kontrakt , eller år. Enligt för scen och film är det ett ideal för verksamhetens kontinuitet och förnyelse att respektive grupp står för en tredjedel vardera av personalstyrkan. Kortare kontrakt har tidigare betytt högre ersättning, men görs även andra tolkningar av gällande avtal som ibland har inne- burit att kortare kontrakt gett lägre ersättning, vilket förbundet är starkt kritisk emot.40 40 Minnesanteckningar från utredningens möte med . Även inom andra konstområden, som i huvudsak inte erbjuder anställningsmöjligheter, har det under utredningens dialoger pekats på liknande exempel. kunde bildkonstnärer bli anställda inom ett konstnärligt projekt eller som tecknare på en tidning. Förut- sättningar för det förefaller i princip inte finnas längre. En stor del av konstnärerna driver företag. För att räknas som nä- ringsverksamhet ska en verksamhet enligt skattelagstiftningen vara självständig, varaktig och i vinstsyfte. Det finns flera fö- retagsformer att välja bland. Den vanligaste företagsformen är enskild näringsverksamhet. För att starta en enskild näringsverksamhet behöver man inte satsa kapital. Det är en företagsform där privatpersonen som ensam ägare driver och ansvarar för företaget och företagets organisa- tionsnummer är detsamma som personnumret. Det är privat- personen och inte företaget som till exempel hyr en lokal eller är part i en domstolsprocess. Det betyder också att privatpersonen måste betala företagets skulder om inte pengarna i företaget räcker till. En del konstnärer har handelsbolag. Det gäller för av kvinnorna och av männen. Ett handelsbolag ägs och drivs att två parter. Inte heller här finns något krav på satsat kapital, men delägarna är personligt och solidariskt ansvariga för företagets skulder. Allt fler konstnärer har enskild näringsverksamhet. Foto: Maskot/Folio Den andra vanligaste företagsformen bland konstnärerna är aktie- bolag, eller fåmansaktiebolag som det kallas när det är ett litet bo- lag med en eller kanske två ägare. För att starta aktiebolag krävs ett aktiekapital på . Ägaren är inte personligt ansvarig för bolagets skulder. Den som har ett aktiebolag och tar ut lön betraktas som anställd i företaget. av kvinnliga konst- närer har fåmansaktiebolag och av de manliga konstnä- rerna. En del konstnärer är också verksamma inom en ekonomisk eller ideell förening. Även i dessa fall betraktas de som tar ut lön som anställda. Andelen konstnärer som deklarerar enskild näringsverksamhet har ökat kraftigt . av alla konstnärer har enskild näringsverksamhet. I hela befolk- ningen är motsvarande siffra . Det är ungefär lika många kvinnor som män bland konstnärerna som har firma.41 Det är stor skillnad mellan olika konstnärsgrupper när det gäller företagande. Bland komponister och fotografer är andelen som har någon form av företag . Bland musikalartister är det . I den senare gruppen finns troligen fler möjligheter att gå mellan tidsbegränsade anställningar utan krav på att vara företa- gare. Det är en kraftig ökning av näringsverksamhet inom framför allt dans och musik, från respektive . Det bekräftar att områden som traditionellt sett haft hög andel anställning omvandlats till att konstnärer tar uppdrag i egen firma. Många konstnärer är också anslutna till s.k. egenanställ- ningsföretag. En fjärdedel av de egenanställda i landet finns på kul- tur- och medieområdet.42 Modellen innebär att uppdragstagaren blir anställd i ett faktureringsföretag som uppdraget pågår och det är detta företag som fakturerar kunden, betalar ut lön till uppdragstagaren och redovisar skatter och sociala avgifter till skattemyndigheterna. En uppfattning som har kommit fram under utredningens samtal med olika aktörer är att dessa företag ger en falsk trygghet för frilansande konstnärer som inte vill starta eget företag men som inte kan få uppdrag på annat sätt. Det finns bl.a. en osäkerhet om vilka rättigheter som en egenanställd har när det gäller a-kassa.43 De flesta som deklarerar enskild näringsverksamhet är också löntagare. har enbart inkomst från näringsverk- samhet. av konstnärerna har både näringsinkomst (F- skatt) och löneinkomst (A-skatt). I hela befolkningen är det som har motsvarande kombination. Det sker dock en generell förflyttning på arbetsmarknaden mot att arbetssökande har F-skattsedel. Arbetssökande inom kultur- och mediearbets- marknaden är en grupp som i den meningen går före, där trenderna är mest synliga. Den gamla med tillsvidareanställningar har bytts ut mot att många uppdragstagare måste vara företagare för att komma i fråga för jobb.44 42Tankesmedjan (2017). Egenanställningar, den svenska partsmodellens ingenmans- land. 43KLYS (2017). Egenanställningsföretag – ingen lösning för kulturskapare. 44Minnesanteckningar från utredningens möte med . Många konstnärer är vad som brukar kallas kombinatörer, vilket beskrivits som grupper som rör sig i det gränsland som omfattar arbetstagare, uppdragstagare och egenföretagare.45 Kombinatörer har ofta inkomster av olika slag vid flera olika tillfällen under ett inkomstår med allt vad det innebär av osäkerhet, ovisshet om er- sättningar från socialförsäkringarna, administration, skatteberäk- ningar och mycket annat. Den ökade förekomsten av kombinatörer på arbetsmarknaden är alltså en generell trend som även gäller på den övriga arbets- marknaden. Man talar bl.a. om gig-ekonomin. Däremot skiljer sig fortfarande konstnärsgruppen från andra grupper genom det stora antalet uppdrag man har som kombinatör. Resultatet av en analys av de 9 441 personer som var inskrivna vid redovisas i figur 6.9.46 Källa: Arbetsförmedlingen. 45Konstnärerna och trygghetssystemen (SOU 2003:21). 46Presentation av Analysavdelningen vid Arbetsförmedlingen vid utredningens möte med Rådet för kulturarbetsmarknaden . Av de inskrivna 2014 hade 8 750 personer haft minst ett arbete som genererat en kontrolluppgift. I genomsnitt handlade det om tre arbeten per person, men det var inte ovanligt med betydligt fler. Totalt 170 av de inskrivna hade haft tio eller fler arbeten. Drygt en tredjedel av dem som hade kontrolluppgift var egenföretagare. Detta är ett resultat som visar hur det ser ut för den grupp som är inskriven på kulturarbetsförmedlingen och som aktivt söker arbete. Många konstnärer tar olika former av uppdrag. Hur ett uppdrag ska definieras har diskuterats länge – frågan är om personen som utför uppdraget är en osjälvständig uppdragstagare eller en självständig? I det första fallet definieras uppdragstagaren som arbetstagare i det senare som företagare. Detta har betydelse för bland annat beräk- ning av arbetslöshetsersättningen. I utredningar gjorda av Inspektionen för arbetslöshetsför- säkringen (IAF) har påtalats svårigheterna med gränsdragningen.47 Frågan har även varit uppe i Parlamentariska socialförsäkrings- utredningen (PSFU) men där föreslås inga ändringar från dagens regler. En tanke som PSFU för fram är en schablonregel där den med färre än tre uppdrag ska räknas som arbetstagare och den med fler som företagare. Men tanken avfärdas i det att den skulle kunna skapa nya gränsdragningsproblem. Reglerna för uppdragstagare i arbetslöshetsförsäkringen ger alltså utrymme för olika tolkningsmöjligheter. Detta gäller särskilt konstnärer som ofta har flera tidsbegränsade uppdrag eller anställ- ningar. Därmed kan det vara svårt att bedöma när eller om en konstnärlig verksamhet upphört. En fråga som lyfts vid flera till- fällen är om det behövs en ny kategori mellan anställd och egen- företagare. Invändningar mot en sådan lösning är att gränsdrag- ningen mellan arbetstagare och företagare skulle luckras upp samt att nya gränsdragningsproblem sannolikt skulle uppstå. Uppdragstagare i arbetslöshetsförsäkringen (2016:3) och Översyn av branschspecifik specialreglering (2017:12). Oberoende av anställning eller näringsverksamhet är det intressant hur kulturarbetsmarknaden utvecklas. I och med digitaliseringen finns det tecken som tyder på att arbetsmarknaden för konstnärer- na breddats en del. De strömmade ljudböckerna växer kraftigt vilket bl.a. har ökat efterfrågan på skådespelare som kan läsa in böcker för avlyssning. Det som betraktas som konstnärliga yrken inom scenkonsten har också förändrats en hel del på några decen- nier. Det som var betraktat som en teknisk profession, t.ex. belysningstekniker eller maskör, är konstnärliga professioner i form av ljusdesigner och maskdesigner.48 För t.ex. fotografer, gra- fiker och illustratörer, är medieföretag, spelbolag, animationsföre- tag, AR- och VR-teknikföretag och närliggande kreativa näringar en ny kundgrupp. Enligt en prognos från Arbetsförmedlingen väntas sysselsätt- ningen inom kultur och media öka eller 1 000 personer. Filmbranschen räknar med en stark utveckling och många filmarbetare kommer därför att behöva re- kryteras. Även inom bild och form räknar uppdragsgivarna med att sysselsätta fler då efterfrågan på offentlig konst ökar när kommu- ner och landsting bygger nytt. Inom ord- och mediaområdet fort- sätter dock arbetsgivarna att minska antalet anställda, medan man inom scen- och tonområdet räknar med att behovet ligger kvar på samma nivå som under 2017.49 6.4.8Kvinnor och män på institutionerna publicerade Kulturanalys en kartläggning över hur många kvinnor och män som är anställda inom den statligt finansierade kultursektorn i de nordiska länderna samt i vilka roller och på vilka positioner de finns. Majoriteten av de anställda vid de nordiska kulturinstitutionerna arbetar inom administration, service- och tekniska yrken. Utöver dessa yrkeskategorier finns ett flertal konstnärliga yrken såsom skådespelare, regissör, curator, konstnärlig ledare, musiker, dirigent och scenograf. 48Minnesanteckningar från utredningens möte med bl.a. Svensk Scenkonst . 49Prognos från Arbetsförmedlingen enligt pressmeddelande . ningen i dessa yrken har sannolikt betydelse för fördelningen av makt och inflytande inom den konstnärliga verksamheten på inst- itutionerna. hade av de anställda kvinnorna vid de svenska kulturinstitutionerna konstnärliga tjänster, medan motsva- rande andel bland männen var . Om jämförelsen begränsas till de anställda som är verksamma inom scenkonst och musik i är skillnaderna ännu tydligare. av de anställda kvinnorna har konstnärliga tjänster på dessa områden, vilket ska jämföras av de anställda männen. , som har en hög andel kvinnor anställda på kulturinstitutionerna på samtliga kulturområden, har enligt kartläggningen lägst andel kvin- nor på konstnärliga tjänster i Norden.50 6.5Konstnärliga tekniker och uttryck Digitaliseringen påverkar även det konstnärliga arbetet på ett mer jordnära plan. Det handlar om den traditionella distributionen via butikerna för försäljning av böcker, skivor, bild- och formkonst och video/dvd, de analoga pappersböckerna, tidningarna och vinyl- och cd-skivorna, liksom det fysiska mötet mellan publiken och verken inom teater, musik, dans och opera. På alla dessa områden har det varit en omfattande utveckling, vilket också har fått konsekvenser för konstnärerna. 6.5.1Traditionella butiker och handel på nätet Handeln med fysiska varor har tagit olika vägar genom historien. Från de årliga marknaderna med varor man inte kunde framställa själv, via beställning av varor från andra orter per postorder till mo- derna varuhus, snabbköp och specialbutiker med alla tänkbara varor.51 började de första försöken med handel av fysiska produkter från digitala webbplatser. Ett exempel från den 50Kulturanalys (2017). Jämställd kultur –s Kvinnor och män på statligt finansierade kulturinstitutioner i . 51Webbplatsen för Handelns historia . tiden är företaget , med säte i , som planerade att sälja sportkläder och skor över hela världen. Varorna skulle inte vara billigare än i den vanliga handeln men företaget skulle stå för distributionen. Webbplatsen var dock bristfälligt designad, och föreställningen att kläder och skor kan skickas oprövade av kon- sumenten var ännu inte etablerad i breda befolkningslager. Försälj- ningen gick inte som planerat och företaget gick i konkurs . Företaget har därefter fått representera det som har kommit att kallas internetbubblan.52 senare har den digitala handeln formligen ex- ploderat och finns det knappast några varor som inte kan köpas på nätet. På kulturområdet är det i första hand fyra typer av varor som påverkats av denna utveckling: böcker, skivor/cd med musik, bild- och formkonst och video/dvd med film. För inte allt- fanns det fortfarande, åtminstone i medelstora svenska städer, särskilda boklådor, skivbutiker, konsthandlare och videouthyrare. är den försäljningen i hög grad flyttad till nätet. hade t.ex. den traditionella bokhandeln en mark- nadsandel på , 2011 hade denna marknadsandel fallit till 63 procent.53 minskade den fysiska bok- handeln sin försäljning medan internetbokhandel ökade med 5 procent.54 För konsumenten finns flera fördelar med en digitaliserad handel, bl.a. att varorna skickas hem och att nätet rymmer ett be- tydligt bredare sortiment än det som den enskilda bokhandeln, skivbutiken, konsthandeln eller videobutiken kan tillhandahålla. För konstnärerna torde förekomsten av fysiska butiker ha ett värde som skyltfönster för konstverken, men viktigare är hur försäljning och ersättningar påverkas av de nya sätten att konsumera. 6.5.2Analoga och digitala konstverk De konstnärliga produkter som säljs har också digitaliserats i viss grad. På musik- och filmområdet talar man numera om vinyl, dvd och strömmad musik och film. På litteraturområdet handlar det om 52Uppgifterna om företaget är hämtade från . 53Läsandets kultur (SOU 2012:65), s. 579. Boken 2018 – marknaden, trender och analyser. pappersböcker, e-böcker och ljudböcker. I och med digitaliseringen har också nya försäljningskanaler uppkommit. De olika konstfor- merna har dock kommit olika långt i sina respektive strukturom- vandlingar. Musiksektorn har påverkats i grunden av digitaliseringen. Enligt Musikförläggarna kommer den framtida utvecklingen av musik- branschen på den internationella scenen sannolikt att omfatta VR- tekniken, t.ex. att avlidna artister kan uppträda under konserter i form av hologram. När det gäller konsumenternas betalningsvilja för upplevelsen av musik bygger denna numera huvudsakligen på prenumerationer av streamingtjänster. Genom att betala i abonnemangskostnad t.ex. till Spotify lägger den vanlige konsumenten i själva verket troligtvis mer pengar på musik än när denne köpte CD-skivor eller skivor av vinyl. Inom filmbran- schen har antalet biobesök varit relativt . gjordes knappt 17 miljoner biobesök.55 Däremot ser allt färre svenska filmer på bio, biobesöken på svenska filmer har minskat jämfört med året innan.56 Som framgår i figur 6.2 har antalet abonnemang av SVOD-tjänster som t.ex. Net- flix, C , Viaplay och HBO däremot ökat. Enligt aktörerna inom musikbranschen har den kommersiella delen av branschen inga problem med att anpassa sig till digitali- seringens förutsättningar. Svårigheterna med digitaliseringen av musiken är att bibehålla bredden och värna om de smalare aktörer- na och genrerna. har t.ex. ett fördelningssystem där en nämnd av ämnesexperter gör en omfördelning av en del av intäk- terna till sociala, kulturella och utbildningsrelaterade ändamål. Det handlar om icke-sökbara medel som i huvudsak tillfaller konstmusiken. Inriktningen på dessa medel är dock ifråga- satta av andra delar av branschen.57 Musikbranschens totala intäkter var , vilket är en ökning jämfört med . I lik- het stod konsertintäkterna för drygt hälften av dessa intäkter. Konsertintäkterna uppgick till , vilket var en ökning . Kulturen i siffror 2017. Svensk Biografstatistik, Tredje kvartalet 2017. 57Minnesanteckningar från utredningens möte med bl.a. Musikförläggarna . den största uppmätta ökningen på konsertområdet sedan 2007.58 Intäkterna är dock även inom livemusikområdet koncentrerade till några få bolag och många mindre arrangörer av musikevenemang har försvunnit. På litteraturområdet är omställningen inte lika dramatisk som på musikområdet. Enligt handlar det för författare och förlag i grunden om att ge ut en berättelse. For- men för berättelsens återgivning, i tryckt eller digital form, är inte avgörande. har en liten marknad i , men däremot växer de strömmade ljudböckerna kraftigt, vilket bl.a. ökat efter- frågan på skådespelare som kan läsa in böcker för lyssning. Det faktum att mervärdeskatten för tryckta böcker är men på digitala böcker håller tillbaka utvecklingen för den digitala boken. Här finns olika vägar framåt. I har National- digitaliserat alla böcker utgivna i fram till och med . Man kan inte ladda ner böckerna, där- emot streama och göra textsökningar i den gigantiska textmäng- den. För detta har förlag och författare fått statlig ersättning. Lik- nande försök görs av i , men utan att det finns motsvarande statliga medel.59 På andra konstområden, som t.ex. för bildkonstnärer, konst- hantverkare och slöjdare, kan näthandelsföretag som säljer hant- verk, design, och form vara ett sätt att utöka sin kundkrets och öka möjligheterna att få högre intäkter. Inom bildkonstområdet har digitaliseringen åstadkommit en ökad tillgänglighet både för den enskilda konstnären och för den tilltänkta köparen eller utställ- ningsarrangören. Möjligheten till matchning mellan bildkonstnärer och marknadens aktörer har förbättrats. Matchningen sker mellan å ena sidan enskilda konstnärer, gallerier, konsthallar och utställ- ningsplatser och å andra sidan uppdragsgivare inom t.ex. offentlig konst och utsmyckning eller andra konstnärliga projekt. För bildkonstnärer är aktiv närvaro på sociala medier viktig. En amerikansk studie från företaget visar att av konstköparna där hittar nya verk via sociala medier jämfört via gallerier. Upptäckten sker i den digitala miljön, Musikbranschen i siffror. 59Minnesanteckningar från utredningens möte med bl.a. . medan den ekonomiska transaktionen sker inom den traditionella marknaden.60 Digitaliseringen har resulterat i att det ställs högre krav på att konstnärerna själva ska kunna hantera ny teknik och att de ska finnas närvarande i digitala sammanhang.61 som digitaliseringen har skapat helt nya förutsättningar för snabb, bred och billig informationsspridning har det totala informationsflödet expanderat och det krävs därför både strategisk kompetens och kontinuerligt nätverksbyggande för att man ska lyckas tränga ige- nom informationsflödet och väcka ett intresse hos mottagarna.62 6.5.3Fysiska och digitala publikmöten Scenkonstens olika uttryck bygger i hög grad fortfarande på mötet mellan publik och konstnärligt verk, med skådepelare, dansare, sångare och musiker i samma rum som publiken. I och med digi- taliseringen har det dock uppkommit möjligheter att sprida före- ställningar från institutionerna i hela världen och i storstäderna till människor som bor på mindre orter där kulturutbudet är mindre. Den ökade tillgängligheten av konst är även viktig för människor med funktionsnedsättningar som kan ha svårt att sig till en föreställning, konsert eller utställning. Det digitala verket kan då underlätta tillgängligheten till konst inom olika områden. och har numera egna play- kanaler och Operan, och Folkets Hus och Parker arbe- tar med digitalt överförda scenkonstupplevelser. Andra exempel är (GSO Play) och Musik i Syd Channel. Tekniken ger nya möjligheter, t.ex. att de deltagande artisterna kan befinna sig på olika platser och ändå delta i samma föreställning. Både från arbetsgivarna i Svensk Scenkonst och från arbetstagarna i och film betonas att det inte får handla om enkla och statiska inspelningar av befintliga föreställningar, utan att de konstnärliga kvalitetskraven fortfarande ska gälla, Digitaliseringens konsekvenser för konstnärligt yrkesutövande – en kartlägg- ning för den konstnärspolitiska utredningen. som ersättningen till inblandade parter inte får för- sämras.63 I samband med att denna fråga har diskuterats har utredningen uppmärksammats på att mervärdesskattesatserna för direktsänd scenkonst är men för inspelade föreställningar som inte visas direkt. Det hela är en konsekvens av hur Skatte- verket tolkar att skattesatsen för tillträde till biografföreställningar höjts från till fr.o.m. den 1 januari 2017.64 Enligt Svensk Scenkonst missgynnar mervärdesskattesystemet de icke direktsända föreställningarna. Inget tyder emellertid på att digitala sändningar skulle konkurrera ut live-upplevelser, snarare lockar de till fler besökare på institutionerna.65 Regeringen har in- tillfört , Operan och sammanlagt 2018–2020 för satsningar på digitala utsändningar av föreställningar.66 63Minnesanteckningar från utredningens möte med bl.a. Svensk Scenkonst och från utredningens möte med och film . 2012/13:22 och prop. 2015/16:1. 65Minnesanteckningar från utredningens möte med bl.a. Svensk Scenkonst . 66Budgetpropositionen 2018 (prop. 2017/18:1, utg. omr. Fler kan ta del av opera. Direktsänd opera på bio är ett initiativ från och Parker. Foto: Folkets Hus och Parker. Det finns en mängd exempel på hur nya digitala verktyg har för- ändrat förutsättningar och möjligheter för konstnären. kan t.ex. en scenograf skriva ut sin scenografi i en 3D-skrivare, det finns led-teknik, surroundteknik, nya styrningssystem, VR-teknik och AR-teknik. VR-teknik möjliggör för användaren att förflytta sig in i en digitalt skapad situation eller miljö. tar sig vara i en annan virtuell verklighet genom användandet av en kamerarigg som filmar i , vilket ger en sfärisk effekt. Försök har gjorts att återskapa filmer, scenkonstupplevelser och livehändelser så att fler åskådare ska kunna få en upplevelse som motsvarar den som uppstår vid en föreställning. VR-tekniken kan också innebära att fler konsumenter blir villiga att betala för scen- konstupplevelser. Digitaliseringen har också inneburit ny teknik som t.ex. 3D-scanners, som digitaliserar tredimensionella objekt. Ritningar av föremål kan laddas ner från internet och skrivas ut i hemmet. Upphovsmän kan t.ex. erbjuda mönster, form och design i digital form, för nedladdning och utskrift i en 3D-skrivare. Med denna teknik kan föremål massproduceras och kopieras. Det finns dock en risk att kombinationen 3D- skrivare och scanners kan leda till illegal kopiering av konsthantverk och slöjd. De nya teknikerna är resurskrävande och svåra att hitta utanför storstäderna, vilket ytterligare kan bidra till konstnärernas svårigheter att leva på landsbygden och producera sin konst där.67 Bland de aktörer inom området som utredningen har träffat finns en efterfrågan på ett resurscentrum för scenkonst där en- skilda upphovsmän, scenkonstnärer och aktörer kan få tillgång till kunskap och teknik för till exempel digital publicering, digital scenografi och trailerproduktion. gav regeringen rådet i uppdrag att utreda vilka förutsättningar som behöver finnas för att scenkonsten med digitala hjälpmedel ska bli mer tillgänglig och scenkonstbranschen arbetar med att ut- veckla scenkonst för olika digitala plattformar.