sou · H6B328 · 2018-04-03 00:00:00 — 18.9.3Ekonomiska konsekvenser av organisationsformen statlig myndighet Bedömning: Själva ombildandet av SOS Alarm till en statlig förvaltningsmyndighet kommer att kosta . Som en följd av ombildandet kommer ett antal kostnader för bland annat uppsägning av personal och VD, rekrytering av ny kompetens och övriga omkostnader om sammanlagt cirka 25–att tillkomma. Kostnaderna för driften av kom- mer vara cirka 5–högre än om verk- samheten fortsatt drivs inom ramen för ett bolag. På väntas inga övergångskostnader uppstå. Finansieringen av kostnaderna för ombildandet och övriga kostnader till följd av ombildandet bör ske inom statsbudgetens Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap, anslag 2:4, Krisberedskap. De ökade driftskostnaderna föreslås finansieras 9 s. 9, PWC s. 8, 20. Verksamhetsmässiga, personella och ekonomiska konsekvenser samt finansiering inom Utgiftsområde 6. På kan löpande pensionskost- nader uppstå. Pensionskostnader är högre i en myndighet än i ett bolag. Dessa kostnader har inte kunnat beräknas. Skälen för utredningens bedömning Utredningen har låtit PWC genomföra en beräkning av vilka kostnader som kan förväntas uppkomma – och storleken på dessa – till följd av en organisationsförändring från SOS Alarm till en statlig förvaltningsmyndighet. Följande redovisning baseras på PWC:s rapport om inget annat sägs.10 De slutliga bedömningar som gjorts är emellertid utredningens egna. De ekonomiska konsekvenserna av organisationsförändringen har inte kunnat beräknas i detalj, bland annat eftersom konsekven- serna påverkas av olika faktorer i genomförandet, såsom eventuella förhandlingar mellan regeringen och SKL, liksom av överenskom- melser om hantering av ingångna avtal som bolaget gjort. Det innebär att det inte har varit möjligt att göra någon beräkning av framtida kassaflöden med beaktande av sådant som investeringar och inflation. Analysen har tagits fram på en aggregerad nivå, utifrån de krav som ställs i direktiven och i kommittéförordningen. Utredningen har i arbetet utgått ifrån att en organisationskommitté eller särskild utredare får utreda och specificera genomförandet på en mer detaljerad nivå. I övergångs- och transformationskostnaderna inryms såväl kostna- der för att avveckla SOS Alarm som kostnader för att etablera den nya statliga förvaltningsmyndigheten. Vissa av dessa kostnader uppstår , men i stort utfaller kostnaderna för etableringen när myndigheten är inrättad, dvs. under det första verksamhetsåret. Utredningen bedömer att in- rättandet av myndigheten kan ske per . Detta beskrivs närmare i kapitel 19. 10 PWC (2017) 112-utredningen – kostnader för att avbolagisera SOS Alarm. Verksamhetsmässiga, personella och ekonomiska konsekvenser samt finansiering I konsortialavtalet mellan och regeringen regleras hur aktieandelarna ska värderas vid en försäljning mellan parterna. Den exakta köpeskillingen för statens utköp av SKL Företags AB:s aktier är en förhandlingsfråga. I avtalet finns en klausul som anger att om överenskommelse om pris inte kan träffas mellan ägarna, så ska aktiepriset slutligt bestämmas genom skiljedom. Utredningen uppskattar att en framtida köpeskilling skulle kunna beräknas med utgångspunkt i av värdet av bolagets egna kapital, dvs. Till detta kommer att staten behöver köpa av aktierna i . Utred- ningen har på motsvarande sätt uppskattat en köpeskilling till , baserat på av bolagets egna kapital. Förutom själva köpeskillingen för den andre delägarens aktier i bolagen, uppkommer också vissa andra kostnader som kan beteck- nas som transaktionskostnader. Det handlar t.ex. om kostnader för värdering av bolagen, kostnader för finansiell och legal due dili- gence samt kostnader för själva förhandlingen och överlåtelseavtal. Dessa kostnader har beräknats till 1,5–och faller ut . Kostnaderna avser bägge bolagen. Likvidering av SOS Alarm Kostnaden för en likvidering av SOS Alarm uppskattar utredningen till . Om bolaget efter likvidering fortsatt har förpliktelser mot andra, t.ex. i form av avskrivningar, lokalhyror licenser etc., kan kostnaden bli väsentligt högre. Utredningen har ansett att större delen av dessa kostnader uppkommer som ökade driftskostnader (se nedan), men för att också kunna omfatta kvar- stående förpliktelser, har utredningen slutligen uppskattat att kost- naden för likvideringen kan uppgå till . Uppsägning av VD och personal Till kostnaderna för att avveckla SOS Alarm kommer också upp- sägningskostnader för administrativ personal samt för uppsägning av bolagets VD. Verksamhetsmässiga, personella och ekonomiska konsekvenser samt finansiering Utredningen bedömer att omkring 20 befintliga administrativa tjänster hos SOS Alarm ska ersättas av köp av tjänster från Statens servicecenter (SSC) till en kostnad om . Beräkningen baseras på en årskostnad per årsarbetskraft om (x 1,5 för inkludering av arbetsgivaravgift) och en uppsägningstid . Utredningen bedömer att en uppstartskostnad tillkommer för att ansluta den nationella alarme- ringsfunktionen till SSC och uppskattat den till . Kostnaden baseras på SSC:s uppskattning. Utredningen bedömer vidare att omkring tio personer i admini- strativa funktioner på SOS Alarm behöver sägas upp i samband med ombildningen. Bedömningen är gjord utifrån erfarenheten av ombildningen av till en myndighet. När E- hälsomyndigheten bildades, sades sju–åtta personer upp eller pen- sionerades till följd av ombildandet. Apotekens service hade dock anlitat konsulthjälp för stora delar av sin administration, vilket för- klarar att siffran inte var högre. Kostnaderna för att hantera och finansiera uppsägningar av tio anställda i administrativa funktioner har uppskattats till . Kostnaden är beräk- nad utifrån en årskostnad om och en uppsägnings- tid . Kostnaden för att säga upp bolagets VD uppskattas till vilket motsvarar en lönekostnad för VD under dennes uppsägningstid . Kostnaderna väntas fördelas jämnt . Befintliga lån och bankåtaganden måste också lösas. Kostnaden för detta har inte kunnat uppskattas av PWC. ska som alla statliga myndigheter anslutas till det statliga redovisningssystemet . Utredningen uppskattar kostnaden för detta till . Etablering av nya bankkonton och liknande bedöms kosta . Verksamhetsmässiga, personella och ekonomiska konsekvenser samt finansiering kommer att behöva följa det ekono- miadministrativa regelverk som gäller för statliga myndigheter.11 Myndigheten har också att anpassa sig till och kunna svara upp mot den löpande styrning och de krav på uppföljning och redovisning som regeringen ställer på myndigheterna. har SOS Alarm kapacitet för rapportering, styrning och internkontroll för att möta de behov som bolaget har. Det är utredningens bedömning att både de tillkommande ekonomiadministrativa kraven och regeringens löpande styrning kommer att innebära att verksamheten i dessa delar behöver förstärkas. Tillkommande rutiner för rapportering, styrning, internkontroll och revision kommer alltså att innebära kostnader för den nya myndigheten. Det är kostnader som är större under det första verksamhetsåret än åren därefter, i en uppbyggnadsfas. Dessa kostnader väntas uppgå till cirka 2,3 miljo- ner kronor under det första verksamhetsåret. För kostnader , se ”driftskostnader”. Det kommer att krävas utbildning av medarbetare i centrala staber i vad det innebär att arbeta i en statlig förvaltningsmyndighet. Kost- naderna för detta har beräknats till fördelade mellan . Dessutom kommer det att behöva rekryteras kompetens för att kunna hantera diarium och löpande rapportering samt ekonomisk och annan uppföljning till regeringen. Här bedömer utredningen att kostnaden för att anställa fyra personer som kan arbeta med diarieföring samt en ekonom till . Beräkningen av antalet personer som kan behöva anställas baseras på hur det ser ut inom andra myndigheter av motsvarande storlek. Kostnaden för att rekrytera dessa personer är beräknad utifrån av den genomsnittliga årslönen för de anställda med motsvarande roll i statsförvaltningen (för admi- 11 Se t.ex. /contentassets/7ce203d0159d417ba5b4fdbfd83c79c9/esv-2018-21-ea- boken.pdf (hämtad 180313). Verksamhetsmässiga, personella och ekonomiska konsekvenser samt finansiering nistrativ personal, för en ekonom). Löner har beräk- nats x 1,5 för att inkludera tillkommande arbetsgivarkostnader. Rekrytering och kompetensutveckling av nya operatörer som kan ersätta de cirka tio personer som kan komma att behöva sägas upp i samband med ombildningen uppskattas till under det första verksamhetsåret. Juridiskt stöd i arbetsrättsliga frågor behöver också rekryteras och kostnaden för det beräknas till under det första verksamhetsåret. Rekryteringskostnader uppstår också för en ny myndighetsledning och en ny styrelse. Rekryteringskostnaden har beräknats till , och motsvarar av årslönen för en generaldirektör (utifrån en uppskattad månadslön om ) samt utifrån av ett styrelsearvode om 300 000. Löner och arvoden har multiplicerats med 1,5 för att få med skatter och avgifter. Offentliga verksamheter ska sträva efter att hålla kravnivån för till- gänglighet som Myndigheten för delaktighet anger i sina riktlinjer.12 Enligt SOS Alarm uppfyller bolagets nuvarande lokaler dessa krav. utfärdar föreskrifter om statliga myndigheters och vissa andra offentliga verksamheters arkiv. Även dessa krav blir tillämpliga på den nya myndigheten, vilket skulle kunna medföra vissa kostnader under det första verksamhetsåret, till följd av att lokalerna kan behöva anpassas. Utredningen beräknar att kost- naden för lokalanpassning kan uppgå till som mest . Det kommer också att uppstå kostnader för att säga upp försäk- ringsavtal och teckna nya avtal med Kammarkollegiet . Utredningen uppskattar att dessa kostnader kan komma att uppgå till som mest . 12 /kunskapsomraden/tillganglighet/tillgangliga-lokaler/ (hämtad 180313). Verksamhetsmässiga, personella och ekonomiska konsekvenser samt finansiering Erfarenheter från andra omorganisationer visar att det är svårt att exakt uppskatta olika kostnader som kan uppkomma i samband med en omorganisation. Därför har en post för oförutsedda kost- nader lagts till om 1–under det första verksam- hetsåret. På väntas inga ytterligare övergångskostnader uppstå. Den allra största delen av kostnaderna för staten när det gäller om- bildningen till en statlig förvaltningsmyndighet beräknas uppstå som en följd av att staten i myndighetslösningen behöver köpa SKL Företag AB:s aktier i . Eftersom ägandet på detta sätt övergår från ett gemensamt ägande mellan staten och till ett helt statligt ägande, är det naturligt att staten står för denna kostnad. Även övriga kostnader bör enligt utredningen belasta staten. Utredningen anser att kostnaderna bör belasta anslag 2:4 Krisbe- redskap inom Utgiftsområde 6, Försvar och samhällets krisbered- skap. Nedan visas en sammanställning av de övergångskostnader som utredningen har identifierat liksom förslag på finansiering. Verksamhetsmässiga, personella och ekonomiska konsekvenser samt finansiering Verksamhetsmässiga, personella och ekonomiska konsekvenser samt finansiering Utredningen bedömer att kostnaderna för driften av Alarmerings- myndigheten kommer vara cirka 5–högre än om verksamheten fortsatt drivs inom ramen för SOS Alarm. I dessa kostnader ingår dock inte pensionskostnader och övriga personalkostnader relaterade till förmåner och liknande. Utredningen har föreslagit att den nya myndigheten ska inrättas per , vilket innebär att driftskostnaderna för verksamheten väntas öka från och med detta år jämfört med om verksamheten fortsatt bedrivs i bolaget. Utredningen bedömer att det bland de ökade driftskostnader som uppstår i myndighetslös- ningen finns kostnader för en del nya funktioner och rapporteringar. Diarieföring och dokumentadministration bedöms t.ex. innebära ett resursbehov om , beräknat på fyra personer med en månadslön om . Tillkom- mande rapportering till i form av t.ex. resultat- redovisning, uppföljning och budgetunderlag, beräknas till , beräknat som en person med i månadslön. Kostnaderna för löpande drift av tjänster via SSC har antagits motsvara kostnaderna för personalen som sköter motsvarande funktion . Antagandet grundar sig på en rapport från Riks- revisionen där anslutna myndigheter inte sett minskade administra- tionskostnader efter att de anslutits till SSC. Motsvarande bedömning görs hos handläggare på SSC. Utgångspunkten är att kostnads- besparingarna för en relativt stor myndighet är begränsade då det sannolikt redan finns stordriftsfördelar i den befintliga admini- strationen. Däremot kan det finnas fördelar i termer av kvalitet, ökad enhetlighet mellan myndigheter, redundans och i ett konti- nuerligt utvecklingsarbete. Andra driftskostnader som kan påverkas är löpande kostnader för räntor och lånehantering. Detta eftersom lånehantering skiljer sig mellan statliga myndigheter och bolag. Inom staten tas lån upp i Riksgälden, i bolag tas lån upp på penningmarknaden. Utredningen bedömer att skillnaden i kostnader för lån och räntor mellan en myndighetslösning och en bolagslösning är relativt små, givet att driften av verksamheten inte kräver några stora förändringar i låne- behov. Verksamhetsmässiga, personella och ekonomiska konsekvenser samt finansiering Även vissa driftskostnader för systemdrift och it kan påverkas av en ombildning, t.ex. om delar i verksamheten behöver integreras mot andra systemlösningar för att fungera. Det kan t.ex. röra vissa ekonomiadministrativa system, utöver de system som identifierats särskilt (och Statens servicecenter). Även gällande dessa kostnader anser utredningen att den nationella alarmeringsfunk- tionens organisationsform spelar mindre roll. PWC har bedömt att SOS Alarm står inför omfattande it-inve- steringar och att staten kommer att behöva stå för dessa kostnader. PWC anser dock inte att det finns skäl att tro att SOS Alarm som bolag skulle ha större möjligheter att ta ut de ökade it-kostnaderna som avgifter från sina kunder än om verksamheten bedrivs som myndighet. Därmed anser PWC att det är rimligt att anta att staten kommer att behöva skjuta till medel för att genomföra it-investe- ringar i verksamheten, oavsett om den kommer att bedrivas som bolag eller som myndighet. Av detta skäl har några tillkommande kostnader för it-investeringar inte inkluderats i beräkningarna av förändrade driftskostnader som en följd av organisationsföränd- ringen. Utredningen delar denna bedömning. Utredningen bedömer att arvodena till myndighetens styrelse blir lägre än de arvoden som betalas till ledamöterna av bola- gets styrelse. Denna bedömning baseras på uppgifter om nuvarande arvoden i bolagsstyrelsen jämfört med genomsnittliga arvoden i statliga myndighetsstyrelser. Utredningen har vid beräkningen ut- gått från en styrelse med samma antal ledamöter som bolagets styrelse har , dvs. nio inklusive ordföranden. Kostnadsansvaret för styrelsearvodet kommer däremot att flyttas med en myndighets- lösning, från bolaget till staten. var bolagets kostnader för styrelsearvoden . Utredningen har räknat med att denna kostnad halveras med en myndighetslösning, vilket bör leda till en årlig kostnad för myndighetsstyrelsen om 340 000 kronor.13 kommer, precis som SOS Alarm, att behöva arbeta aktivt med tjänsteutveckling, kundrelationer och försäljning till kommuner och landsting. Av detta skäl bedöms var- ken verksamhetsområdena affär, it eller produktionsstöd få några minskade kostnader till följd av myndighetsbildningen. 13 PWCs siffor ger vid handen att kostnaden kan vara något mindre, , men givet arvoden gör utredningen en något annorlunda bedömning. Verksamhetsmässiga, personella och ekonomiska konsekvenser samt finansiering I ovan nämnda kostnader har oförutsedda driftskostnader om 1–bedömts kunna tillkomma. De förändrade driftskostnaderna på har i vissa fall varit svåra att kvantifiera. Det är t.ex. sannolikt att personalkostnaderna kommer att påverkas som en följd av att andra kollektivavtal, för- måner och pensionsavtal kommer att gälla i en myndighet jämfört med i ett bolag. Skillnaderna bedöms dock i ett inledande skede bli begränsade. Den översiktliga bedömning av pensionerna som PWC gjort för utredningens räkning tyder på att pensionskostnaderna sannolikt blir marginellt lägre för den befintliga åldersstrukturen på personalen. antar dock PWC att pensionskostnaden kom- mer att stiga som en följd av en förändrad åldersstruktur, med en större andel av personalen som är född senare än 1988.14 Pensions- kostnader och kostnader för förändrade förmåner såsom t.ex. semes- trar och liknande bör enligt PWC utredas vidare, då det kan resul- tera i relativt stora skillnader i driftskostnader för myndigheten, jämfört med de kostnader som kunnat specificeras. Utredningen delar denna bedömning. Utredningen anser att en permanent förstärkning behöver ske för att täcka de ökade driftskostnaderna för verksamheten som blir en följd av myndighetsalternativet. Utredningen föreslår därför en per- manent omfördelning av medel inom utgiftsområde 6, Försvar och samhällets krisberedskap med 5–. Något specifikt anslag har inte kunnat identifieras utan frågan får avgöras i den fortsatta beredningen av utredningens förslag. 14 utgör en brytpunkt då de statliga pensionsavtalen ger högre kostnader än ITP1. Utan ytterligare insyn i personalsystem och liknande är det inte möjligt att ta fram en siffra på förändringen. Verksamhetsmässiga, personella och ekonomiska konsekvenser samt finansiering 18.9.4Ekonomiska konsekvenser av organisationsformen bolag Bedömning: Om SOS Alarm behålls som bolag kommer inga övergångskostnader att uppstå. Driftskostnaderna kommer inte att påverkas av det faktum att bolaget behålls. Skälen för utredningens bedömning Om nuvarande organisationsform behålls så uppstår av naturliga skäl inga kostnader för att avveckla bolaget. Eftersom utredningen förordar att bolaget och nuvarande ägarförhållanden i bolaget kvar- står, blir det inte heller aktuellt att förvärva eller avyttra några aktier i bolaget. SOS Alarm har för utredningen uppgett att gällande affärsplan i stort kan gälla fortsatt vid en bolagslösning. Några övergångskostnader kopplade till själva beslutet att be- hålla bolaget har inte kunnat identifieras av utredningen. Utredningen har inte bedömt att driftskostnaderna kommer att förändras om organisationsformen bolag behålls. Verksamhetsmässiga, personella och ekonomiska konsekvenser samt finansiering 18.9.5Ekonomiska konsekvenser av utredningens övriga förslag Bedömning: Övergångskostnaderna som uppstår till följd av ut- redningens olika övriga förslag väntas sammantaget uppgå till cirka 440–engångsvis. Driftskostnaderna som uppstår till följd av utredningens övriga förslag väntas sammantaget uppgå till cirka 400–430 mil- joner kronor . I driftskostnaderna ingår förväntade kost- nader på . Övergångskostnaderna och driftskostnaderna som uppstår till följd av utredningens övriga förslag väntas vara de samma oavsett i vilken organisationsform den nationella alarmerings- funktionen drivs. Finansieringen av de övergångskostnader som uppstår till följd av utredningens övriga förslag bedöms huvudsakligen kunna ske genom att medel omfördelas från anslag 2:4 Krisberedskap inom Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap. Finansieringen av de ökade driftskostnader som uppstår till följd av utredningens övriga förslag bedöms kunna ske genom en omfördelning inom utgiftsområde 6 Försvars och samhällets krisberedskap. Detsamma gäller finansieringen av kostnaderna på som uppkommer till följd av utredningens övriga förslag. Utredningen har utgått från att de medel som ryms inom anslag 2:5 Ersättning till för alarmeringstjänst enligt avtal inom Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap, även fortsatt ska användas för finansie- ringen av den nationella alarmeringsfunktionens kostnader för sitt grundläggande uppdrag och löpande drift. Anslaget bör dock ses över och bland annat anpassas efter den organisationsform som väljs. Skälen för utredningens bedömningar Vissa kostnader kommer att uppstå oavsett organisationsform till följd av utredningens övriga förslag för en förbättrad samordning inom samhällets alarmeringstjänst. Sammantaget innebär dessa övriga Verksamhetsmässiga, personella och ekonomiska konsekvenser samt finansiering förslag en kraftfull förstärkning av samordningen och sammanhåll- ningen inom alarmeringen bland annat genom betydande investe- ringar i möjligheterna att samlat och med bättre gemensamma lös- ningar tekniskt och praktiskt både kommunicera, informationsdela och hantera larm som inkommer på nödnummer 112. Nedan redo- gör utredningen för de olika kostnader som följer av vart och ett av de olika övriga förslag som utredningen lägger, liksom för förslag på finansiering. Förslagen om den nationella alarmeringsfunktionens grundläggande uppdrag, roller m.m. i larmbehandlingen Den nationella alarmeringsfunktionens uppgifter i larmbehand- lingen, innebär egentligen i praktiken ingen förändring mot hur det ser ut och den roll som SOS Alarm har inom samhällets alarmeringstjänst. Förslagen innebär att en ordning som gäller lagfästs i stället för att bygga på vad som regleras i olika avtal. Därmed förutses heller inga förändringar i kostnader till följd av utredningens förslag i denna del. Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps (MSB) uppdrag att meddela föreskrifter om vilka larm som är att jämställa med larm på nödnummer 112, förutses innebära vissa merkostnader för myndigheten. Mot bakgrund av det underlag som MSB försett utredningen med, bedömer utredningen att förslaget kan innebära en ökad driftskostnad om . Utredningens förslag om att samma krav på svarstider som gäller för SOS Alarm, även ska gälla den nationella alarmerings- funktionen, innebär att dagens krav kvarstår. MSB och , som av regeringen föreslås få meddela föreskrifter gällande instruktioner och anvisningar, förutses få vissa merkostnader till följd av uppdraget. Utredningen har bedömt att förslaget kan innebära en ökad driftskostnad om . Utredningen har föreslagit ökade möjligheter till tidig involve- ring i larmbehandlingen från hjälporganen, genom en skyldighet att medlyssna under den nationella alarmeringsfunktionens mottag- ning och första sortering av larm om och när funktionen så begär. Verksamhetsmässiga, personella och ekonomiska konsekvenser samt finansiering I praktiken fungerar det i många fall på detta sätt inom landstingens ambulanssjukvård och , men utan någon författningsreglerad skyldighet för hjälporganen att medlyssna. Inom statlig räddningstjänst är det inte lika vanligt med medlyssning. I polisens fall fungerar det t.ex. ofta på det sättet att SOS Alarm ringer upp polisen efter att larmbehandlingen är avslutad eller i slutet av larmbehandlingen, för att informera om en händelse. Utredningen har ansett att detta förfarande riskerar att fördröja larmbehandlingen och förhindra snabba och effektiva insatser. Där- för bör samtliga hjälporgan, dvs. även , omfattas av kravet på medlyssning. Även övriga statliga hjälporgan bör om- fattas. Utredningen har under arbetets gång ställt frågor om konse- kvenserna av ett sådant krav för hjälporganen, inte minst de statliga hjälporganen. Dessa har till utredningen angett att ökade möjlig- heter och skyldigheter gällande medlyssning bör innebära både snabbare informationsdelning, ökade möjligheter till egen resurs- effektivitet samt förbättrade planeringsförutsättningar. Hjälporga- nen har för utredningen angett att förslaget kommer att göra det lättare att skräddarsy den insats som ska ske i nästa led. T.ex. för- bättras förutsättningarna att få fram rätt typ av utrustning och kompetens till en skadeplats. Hjälporganen har alltså i huvudsak pekat på positiva konsekvenser som en följd av förslaget. Bedöm- ningar i termer av kronor och ören har dock inte kunnat göras. Skyldigheten att medlyssna gäller hjälporganen.