sou · H6B378 · 2018-10-31 00:00:00 — För att effektivt kunna orientera sig bland lokala aktörer på plats i ett annat land krävs lokalkunskap och kontakter av ett slag som universitet och högskolor inte har kapacitet att upprätthålla från . Här har lokalt placerad kompetens en mycket viktig roll att spela som stöd och dörröppnare för lärosätena. Lärosätena har vidare behov av att fortlöpande få kunskap om förändringar i politik och verksamhet bland relevanta aktörer på ett betydligt djupare sätt än vad de har tillgång till . Några lärosäten har haft möjlighet att knyta till sig lokala per- soner på plats i sådana länder eller regioner där de har särskilt inten- siva samarbeten. Men en svensk gemensam utlandsorganisation kan ge lärosätena större synlighet tillsammans och är också mer kost- nadseffektiv än om varje lärosäte ska engagera egna experter på plats. Särskilt viktigt är det att få stöd i att identifiera möjligheter till utländsk finansiering. Det finns flera exempel på hur andra länder genom sina utlandskontor tidigt fått kunskap om policyförändringar som inneburit möjligheter till tillgång till resurser i utlandet av stor betydelse för lärosätena. Detta har i sin tur givit dessa lärosäten ett betydande försprång i konkurrens om dessa resurser. Ytterligare ett område där utlandskontor kan ge värdefullt stöd är i funktionen som kontaktmäklare. Utlandskontor har en unik möj- lighet att identifiera samarbetsmöjligheter mellan utländska och svenska aktörer och kan föreslå dessa parter att mötas för att ut- forska möjligheter till samarbete. Genom ett sådant arbetssätt kan lärosätenas möjligheter att hitta relevanta samarbetsaktörer i utlan- det öka väsentligt. En utlandsorganisation för universitets och högskolors behov är enligt utredningens bedömning ytterst värdefull för dess förmåga att skapa långsiktiga och djupa relationer särskilt i länder där svenska lärosäten har få sådana relationer eller där trösklarna för sam- arbete är höga. Det är svårt att på kort sikt påvisa vilka effekter en utlandsorganisation har för kvaliteten i universitets och högskolors verksamhet. Däremot kan de strategiska samarbeten som skapas genom dessa insatser ha mycket stort värde på lång sikt. Kännedom om som kunskapsnation och kunskap om omvärlden En utvecklad utlandsorganisation bör till en betydligt större del än vad som är möjligt för drivas utifrån svenska lärosätens och forskningsfinansiärers intres- sen och behov. En utlandsorganisation måste således ha tydliga kontakter med både svenska aktörer och aktörer i respektive land. Utan sådana kontakter kan de utsända inte veta vilka befintliga engagemang och behov som finns i , och de har då ingen möjlighet att skapa relevanta kontakter mellan utländska aktörer och svenska. Inte heller är det möjligt att bidra till relevant och djup omvärldskunskap inom rätt områden för svenska behov. En utlandsorganisations nära koppling till lärosätena och deras internationella engagemang ställer stora krav på en insikt i lärosätenas specifika förutsättningar och kun- skap om lärosätenas befintliga och möjliga internationella engagemang. Detta skulle kunna åstadkommas genom att en Sverigebaserad del av utlandsorganisationen kopplas samman med den utlandsbaserade. En betydelsefull funktion för utlandsorganisationen är att fort- löpande bevaka den politiska, ekonomiska och sociala utvecklingen och analysera implikationer för svenska aktörer av dessa föränd- ringar. Det är angeläget att en sådan bevakning kopplas samman med en sådan uppbyggd Sverigebaserad internationell omvärldsanalys som utredningen föreslår i avsnitt 3.6.1. Även i detta fall är således en nära koppling till Sverigebaserad verksamhet av stor vikt. Genom en utvecklad utlandsorganisation kan det geografiska avståndet mellan och utländska forsknings-, utbildnings- och innovationsmiljöer överbryggas och internationella länkar skapas. Svenska lärosäten kan genom organisationen få större möjligheter att interagera med sina utländska motsvarigheter för att utveckla och utbyta kunskaper, förmågor och idéer. Organisationen kan också motivera svenska lärosäten att skapa relationer till utländska utbild- nings-, forsknings- och innovationsmiljöer genom att skapa större medvetenhet om samarbetsmöjligheter utomlands. Den kan för- enkla och möjliggöra utvecklingen av partnerskaps- och utbytesavtal mellan svenska och utländska lärosäten som är svåra att åstadkomma utan lokalkännedom och fysisk närvaro. Vidare kan mer informella nätverk utnyttjas för att skapa strategiska band mellan svenska och utländska aktörer inom högre utbildning och forskning. Kännedom om som kunskapsnation och kunskap om omvärlden Utredningen lämnar därför förslag på hur den svenska represen- tationen för högre utbildning och forskning utomlands kan utveck- las och stärkas för att underlätta det bilaterala relationsskapandet mellan lärosäten i och i valda samarbetsländer. En utvecklad och stärkt utlandsorganisation •En utvecklad utlandsorganisation bygger primärt på nuvar- ande . •Innovations- och forskningskontorens uppdrag justeras så att relevansen för svenska universitet och högskolor ökar. •Dialogen mellan kontoren och universitet och högskolor stärks och institutionaliseras. •Sambandet med en Sverigebaserad omvärldsanalys tydliggörs. •Innovations- och forskningskontorens bemanning utökas så att kontoren kan omfatta två utsända och minst två lokal- anställda. Verksamheten tillförs därför . •Efter en utvärdering övervägs frågan om huvudmannaskapet för i förhållande till behovet av nära samarbete med organisationens avnämare. bör fortsatt vara basen för en utvecklad utlandsorganisation En grundläggande princip för en utvecklad utlandsorganisation är, som tidigare nämnts, att den till en betydande del kan drivas utifrån svenska lärosätens och forskningsfinansiärers intressen och behov. Utredningen har övervägt olika alternativ för den organisatoriska placeringen av den utvecklade utlandsorganisationen. Den huvud- lösning som utredningen förespråkar innan en utvärdering sker är att bygga verksamheten på nuvarande innovations- och forsknings- kontor. Därmed blir sambandet med innovationsfrågor tydligt. Dessa utlandskontor bör även fortsatt placeras vid utlandsmyndigheterna. Kännedom om som kunskapsnation och kunskap om omvärlden Riksdag och regering har redan gjort en satsning på innovations- och forskningsråden som är relativt omfattande. Råden har vidare först blivit fullt operativa efter verksamhetsövergången till . Det är viktigt att verksamheten ges möjlighet att utvecklas i den riktning som utredningen förespråkar och att den utvärderas innan eventuella övriga förändringar övervägs. Utredningen bedömer att den verksamhet som bedrivs genom har ett uppdrag som samman- faller med de behov som utredningen har pekat på. Det finns sam- band mellan högre utbildning, forskning och innovation, inte minst på grund av att lärosätena ska samverka med det omgivande sam- hället och verka för att forskningsresultat kommer till nytta. Det kan också finnas fördelar med att organisationen har kopplingar till olika politikområden. Utredningen ser även stora fördelar med att ett utlandskontor kan identifieras som en del av en svensk utlandsmyndighet, även om detta inte förutsätter att kontoren leds från . Ut- värderingen av de danska innovationscentra visar att detta är av särskilt värde i vissa länder. En ambassadör eller generalkonsul kan hjälpa till att öppna dörrar till den högsta nivån i företag, myn- digheter och universitet. Dessutom är det en fördel att ses som offi- ciella representanter för danska intressen (, 2015). Innovations- och forskningskontorens samverkan med lärosätena bör öka En utveckling av utlandsorganisationen på grundval av förutsätter att samordningen med lärosäten och andra högre utbildnings- och forskningsaktörer utvecklas betyd- ligt så att dessa aktörers behov och intressen av långsiktigt strate- giskt stöd ställs i centrum. Denna samordning bör ske via den före- slagna plattformen för internationalisering samt den samordning som lärosätena utvecklar i anslutning till plattformen. Utlandskon- toren är också viktiga aktörer inom det Team Kunskap som utredningen föreslår senare i detta kapitel, avsnitt 3.6.7. Kännedom om som kunskapsnation och kunskap om omvärlden Förstärkning av innovations- och forskningsråden Det finns en överhängande risk att innovations- och forsknings- råden med nuvarande bemanning har svårt att fullfölja sitt befintliga breda uppdrag i kombination med ett ökat fokus på lärosätenas behov. Mot bakgrund av den ambitionshöjning som föreslås menar utred- ningen att innovations- och forskningsrådens verksamhet behöver växa. Utlandskontoren bör omfatta minst två utsända och minst två lokalanställda samt en förstärkt Sverigebaserad del. Verksamheten bör därför tillföras . Under avsnittet Finan- siering av utlandsorganisationen lämnar utredningen sin bedömning i fråga om finansiering. Placeringen av huvudmannaskapet i är problematisk Även om utredningen menar att utlandsnärvaron kan bygga på innovations- och forskningskontorens verksamhet finns det upp- gifter som kan vara svåra att uppfylla på grund av hemvisten inom . behov av stöd för främjande och universitets och högskolors och andra forskningsmyndigheters behov av kontaktverksamhet och lokalt stöd för omvärldsbevakning och lokalkunskap skiljer sig mycket åt. Dessutom har en hemma- organisation inom svårigheter att garantera läro- sätena och forskningsfinansiärerna ett inflytande över rådens verk- samhetsinriktning. Det kan vara otydligt för både lärosätena och externa parter vilken roll som innovations- och forskningsråden har i förhållande till självständiga lärosäten. styrande funktion finns på gott och ont ofrånkomligen med i synen på rådens agerande. Huruvida det är möjligt att förverkliga ett nära samarbete och infly- tande för lärosätena och plattformen över den strategiska och opera- tiva styrningen av råden när de är placerade inom ramen för är utredningen tveksam till. Även kopplingar till den utvidgade omvärldsbevakning och om- världsanalys som utredningen föreslår försvåras om huvudmannen för utlandskontoren inte ingår i styrgruppen för plattformen för inter- nationalisering. Skälen till varför inte bör ingå i Kännedom om som kunskapsnation och kunskap om omvärlden styrgruppen utvecklas i avsnitt 4.4.2. Vidare innebär Regeringskans- liets särskilda organisationsform svårigheter när det gäller att till- gängliggöra exempelvis rapporter och fortlöpande information i exempelvis bloggformat och liknande. För att snabbt och effektivt kunna sprida information från värdlandet är det av stor vikt att det går att agera och kommunicera med hög grad av självständighet i exempelvis sociala medier utan den politiska bedömning som kan vara nödvändig inom . Det är också oklart i vilken mån universitet och högskolor kan få hjälp i specifika frågor, exempelvis när det gäller att lägga uppdrag mot särskild ersättning. Lärosäten kan också ha behov av att under en kunna adjungera personal till eller i anslut- ning till utlandskontoren för kortare perioder. Detta synes inte vara möjligt med den nuvarande organisationen då det förefaller saknas former för ett sådant arbetssätt i . Av dessa skäl finns det anledning att överväga om innovations- och forskningsråden även fortsatt bör organiseras inom . Utredningen anser att det bör övervägas om råden i stället bör placeras vid en av de myndigheter utanför som ingår i den föreslagna plattformen för internationalisering. Därmed skulle flera av de begränsningar som finns med nuvarande organisa- tionsform kunna undvikas. För att pröva en alternativ form föreslår utredningen att en kompletterande utlandsorganisation med två nya utlandskontor organiseras utanför som ett pilot- projekt innan en ytterligare utökning av antalet utlandskontor sker. Detta utvecklas i det följande. En kompletterande utlandsorganisation skapas Utredningens förslag: Två utlandskontor skapas inom ramen för ett pilotprojekt. En av myndigheterna inom plattformen för inter- nationalisering utses till huvudman. Pilotkontoren finansieras genom att tillförs den myndighet som utses till huvudman. Pilotkontoren utvärderas tillsammans med . Kännedom om som kunskapsnation och kunskap om omvärlden Även om utredningens huvudförslag är att de existerande innova- tions- och forskningskontorens verksamhet ska vidareutvecklas, bedömer utredningen att placeringen inom gör att dessa kontor inte kan uppfylla den anknytning till verksam- het i som utredningen anser att en utlandsorganisation bör ha. Utredningen har i det föregående redovisat argumenten för detta. Såväl av denna anledning som för att ge fokus på ett snävare uppdrag, föreslår utredningen ett pilotprojekt där två nya utlands- kontor för högre utbildning och forskning etableras med hemvist vid en myndighet utanför . En organisering knuten till en huvudman inom plattformen för internationalisering skulle göra verksamheten både mer relevant för lärosätenas behov och sanno- likt mer kostnadseffektiv. Utredningen anser att pilotkontoren bör ha en utsänd och två lokalanställda. Utredningen föreslår att huvud- mannen för kontoren tillförs . Utred- ningen återkommer senare i detta avsnitt till frågor om finansiering och bemanning av kontoren. Dessa så kallade pilotkontor bör inrättas jämsides med att dagens utvecklas. Pilotkontorens fokus bör ligga på högre utbildning och forskning och uppdraget är således något mer fokuserat än innovations- och forskningskontorens som även omfattar innovation i en bredare mening. Deras uppgift bör vara att utgöra en brygga mellan de svenska och utländska högre utbildnings- och forskningssystemen, bland annat genom kontakt- skapande som tar sin utgångspunkt i lärosätenas behov. Av särskild vikt bör vara att stärka samarbetet mellan sammanhållna och nyska- pande forsknings- och högre utbildningsmiljöer i och utlandet. Pilotkontorens roll blir således att hjälpa svenska aktörer att navigera i det utländska systemet för högre utbildning och forskning och att stimulera till ökad forsknings- och utbildningssamverkan mellan och de länder där kontoren placerats. I denna roll ingår också att stödja plattformen för internationalisering och andra aktörer i i deras omvärldsbevakning och analys. Syftet med pilotverksamheten bör vara att pröva en alternativ organisationsform som kan uppfylla de behov, i första hand för läro- sätena, som utredningen har identifierat. Pilotkontoren bör sedan utvärderas tillsammans med innovations- och forsk- ningskontorens verksamhet. Utvärderingen bör ligga till grund för beslut om den vidare utvecklingen av utlandskontor för universitets Kännedom om som kunskapsnation och kunskap om omvärlden och högskolors och andra högre utbildnings-, forsknings- och inno- vationsaktörers behov. Först därefter bör en ytterligare utvidgning beslutas. Oavsett om det genomförs ett pilotprojekt eller inte förordar utredningen att utvärderas för att utröna om deras organisation och verksamhet motsvarar univer- sitetens och högskolornas behov. Huvudmannaskapet för pilotkontoren bör placeras vid en myndig- het inom plattformen för internationalisering. Arbetet inom konto- ren ska ske i nära samarbete med styrgruppen för plattformen för internationalisering som utredningen föreslår, och därmed i nära dialog med universitet och högskolor. Utredningen har övervägt om kontoren borde placeras vid STINT, då STINT:s position som icke- statlig aktör medför att STINT kan vara intermediär där univer- siteten som myndigheter har begränsningar. Utredningen anser att utlandskontoren bör ligga inom ramen för en statlig myndighet för att garantera regeringens inflytande över verksamheten. Däremot anser utredningen att det utlandskontor som har etablerats av STINT i med en Sverigebaserad del förefaller ha stora lik- heter med den verksamhet som utredningen anser bör byggas upp. Givet behovet av förankring bland framför allt lärosätena men också forskningsfinansiärerna, är det viktigt att de myndigheter som har mycket god kännedom om lärosätena deltar i den strategiska styrningen av utlandskontoren. Utredningen bedömer att styrgrup- pen för plattformen för internationalisering (där två representanter för lärosätena ingår) är bäst lämpad att svara för den övergripande strategiska styrningen. Vidare bör särskilda styrgrupper för respek- tive pilotkontor utses. Skälen att koppla pilotkontoren till styrgruppen för plattformen för internationalisering är framför allt att hålla samman styrningen av pilotkontoren med uppgiften att främja internationalisering av universitet och högskolor i stort samt uppgiften att utföra omvärlds- bevakning och omvärldsanalys. För att kunna sammanställa olika typer av rapporter med bidrag från kontoren är det viktigt att det finns en analyskapacitet i kopplad till pilotkontoren. Kännedom om som kunskapsnation och kunskap om omvärlden analysfunktion föreslås byggas upp inom ramen för det uppdrag om omvärldsbevakning och omvärldsanalys som utredningen föreslår ska ges till den föreslagna styrgruppen för plattformen för inter- nationalisering. Pilotkontoren bör också kunna utföra särskilda upp- drag åt lärosätena mot ersättning samt tillhandahålla en möjlighet för lärosätena att tillfälligt stationera personal vid pilotkontoret. Alternativa lösningar för en utökad närvaro i utlandet Utredningen har övervägt olika alternativa lösningar till organisation av utlandskontor. I frånvaron av en för dem relevant organisation för utlandskontor har som beskrivs ovan lärosäten, myndigheter och organisationer etablerat utlandskontor eller anställt utlandsbaserade personer, utspridda i världen med en tydlig tyngdpunkt i . Dessa kontor och anställda utgör en heterogen samling resurser med sins- emellan olika huvudmän, syften och finansiering. är de relevanta inte bara för de organisationer som sänt ut dem utan även för som kunskapsnation som helhet. Utredningen har övervägt om dessa olika resurser skulle kunna utnyttjas för mer koordinerade insatser för att främja som kunskapsnation. De sinsemellan olika förutsättningarna för dessa resurser gör dock att styrningen och finansieringen varierar. Utred- ningen menar att de skilda huvudmannaskapen gör att en genom- gripande koordinering av dessa resurser inte är realistisk. Möjlig- heten att samutnyttja och samfinansiera dessa resurser tillsammans med andra organisationer och myndigheter bör dock utforskas av respektive huvudman. Kontoren och de utsända borde också kunna dra nytta av den gemensamma budskapsplattform om som kunskapsnation som utredningen föreslår att ska utarbeta inom ramen för plattformen för internationalisering. Kännedom om som kunskapsnation och kunskap om omvärlden Generella frågor rörande utlandskontor Utredningens förslag: Fullt utbyggd omfattar utlandsorganisa- tionen minst tio kontor med en bemanning om minst två utsända och två lokalanställda per kontor samt adekvat Sverigebaserat stöd. Det finns vissa frågor som behöver övervägas oavsett kontorens huvudmannaskap eller antal. Dessa beskrivs närmare nedan. Utredningen anser att ambitionen vad gäller antal länder med utlandskontor bör vara betydligt högre än de sex länder som täcks av innovations- och forskningsråd . bör kontoren kunna uppgå till minst ett tiotal med minst den bemanning som utredningen föreslår. Antalet länder som har stor potential att bli betydande samarbetsländer inom högre utbildning och forskning är stort och ökar, vilket bland annat STINT visat i rapporten forskningssamarbeten – hur bör de utvecklas? (STINT, 2017). Mot denna bakgrund är också antalet länder som skulle kunna komma ifråga för ett utlandskontor stort. Därför gör utredningen ingen ansats att ange ett exakt önskvärt framtida antal utlandskontor, annat än minst tio. Utredningen har ovan föreslagit att de innovations- och forsk- ningskontor som organiseras inom bör stärkas personalmässigt för att tillgodose lärosätenas behov. Detta är betydligt viktigare för att åstadkomma en stark förankring bland lärosätena än en utökning av antalet platser, vilket får ske på . Som en fas i en vidare utbyggnad till fler platser har utred- ningen föreslagit att två nya pilotkontor etableras som organisato- riskt placeras vid en av de myndigheter som ingår i plattformen för internationalisering. Kännedom om som kunskapsnation och kunskap om omvärlden Det är viktigt att det utvecklas en tydlig metod för identifiering av länder där kontor bör placeras. En sådan metod bör bygga på en dialog mellan universitet och högskolor, plattformen för interna- tionalisering och regeringen. En geografisk spridning, liksom för- måga att bevaka regioner snarare än enskilda länder, bör eftersträvas. Det kan i vissa länder vara motiverat att placera mer än ett utlands- kontor. När det gäller prioritering av länder måste en bedömning göras av ländernas och regionens framtida potential för långsiktigt sam- arbete för svenska aktörer inom forskning, högre utbildning och innovation. Här bör den plattform för internationalisering som utred- ningen föreslår kunna lämna underlag. Även regeringens prioriteringar inom högre utbildning och forskning samt andra politikområden kan vägas in. Det är rimligt att har en utlandsrepresentation för högre utbildning och forskning i de länder som har ambi- tionen att driva ett långsiktigt och strategiskt samarbete med inom dessa områden och där det manifesteras i bilaterala samarbetsavtal. Utredningen vill också understryka att det kan skilja sig betydligt mellan områdena högre utbildning, forskning och innovation när det gäller var kontor behöver placeras. Länder med en stor mängd potentiella studenter är inte alltid de intressantaste i fråga om forsk- ningssamarbete, länder som visar störst potential i fråga om forsk- ningssamarbete är inte nödvändigtvis de mest relevanta när det gäller innovationssamarbete och så vidare. Behovet av ett lokalkontor kan vara extra stort i länder och regioner där de lokala svårigheterna för att skapa samarbeten är betydande. Utredningen anser bland annat att en placering av kontor med regionalt ansvar i en eller flera delar av och i Mellan- östern skulle vara av väsentlig vikt. Detta är regioner där svenska lärosäten har relativt få samarbeten, men som har potential att utvecklas kraftigt i fråga om forsknings- och högre utbildnings- kapacitet. Enligt STINT sker det en betydelsefull utveckling inom forskningen i flera länder i de här regionerna (STINT, 2017). Men länderna präglas också i flera fall av höga trösklar för att skapa samarbete. Därför finns särskilda skäl att stödja lärosätenas rela- tioner i dessa världsdelar. Kännedom om som kunskapsnation och kunskap om omvärlden De miljöer som är betydelsefulla för lärosäten, liksom andra myn- digheter och organisationer inom högre utbildning, forskning och innovation är inte alltid lokaliserade i andra länders huvudstäder, varför en samlokalisering med ambassader inte självklart är en fördel. I stället kan det finnas fördelar med samlokalisering med general- konsulat eller andra svenska aktörer i det aktuella landet, exempelvis Business . kan bara ha utlandskontor på en mindre del av alla de platser som är relevanta för att utveckla djupa långsiktiga relationer inom högre utbildning och forskning. Det innebär att omvärlds- analys och främjandearbete måste bedrivas på annat sätt och av andra aktörer i den majoritet länder där inte har särskilda resurser i form av innovations- och forskningsråd eller andra former av utlandskontor. Ambassader och generalkonsulat får här en viktig roll men även exempelvis Business Swedens5 och Sidas6 utlandsnär- varo borde kunna utnyttjas i viss utsträckning för att främja som kunskapsnation och för att hämta in kunskap om lokala för- hållanden i många relevanta länder. En annan möjlighet är att svenska lärosäten i ännu högre grad än kan söka samarbete med svenska företag och organisationer för att skapa kontakt och möjliggöra samarbete med lärosäten i andra länder.