sou · H6B371 · 2018-09-05 00:00:00 — En genomgång av den litteratur och de konferensteman som finns på nätverkets hemsida visar på ett fokus på forskning kring vuxenutbildning på system- och samhällsnivå. Cedefop är Europeiska Unionens centrum för utveckling av yrkes- utbildning. Organisationen har funnits och är placerat i . Cedefop analyserar och sprider information om yrkesinriktad politik, forskning och utbild- ningssystem. Man tillhandahåller källor, statistik och material som hjälper beslutsfattare att fatta beslut i fråga om yrkesutbildning, vilket gör centret till för det politiska besluts- fattandet inom yrkesutbildning i EU. Cedefop har bl.a. som arbets- sätt att sammanföra olika intressenter inom olika områden av yrkes- utbildningsfältet i workshops för praktiskt erfarenhetsutbyte. Den huvudsakliga målsättningen för organisationen är att skapa besluts- underlag för beslut på policynivå rörande yrkesutbildning inom EU och medlemsländerna. Detta gör att mycket av den information som finns att hämta hos Cedefop är på en övergripande policynivå eller sammanställning av statistik. Inom vuxenutbildningsområdet är kanske mest känt för att man samordnar den stora undersökningen PIAAC. PIAAC är en omfattande internationell studie av vuxnas kunskaper och färdig- heter. genomför även andra studier på systemnivå och samlar både rapporter, statistik och fakta för att stödja policyskapandet inom området vuxnas lärande och yrkesutbildning. Även om det finns en bred flora av internationella forsknings- resultat inom området ”adult learning” så finns det bland svenska forskare dock tveksamheter till huruvida dessa är användbara som underlag till kompetensutveckling för lärare inom komvux och sär- vux. Den vanligaste kommentaren är att vuxnas lärande är ett mycket kontextberoende område, vilket gör att didaktiska rekommendatio- ner som inte är grundade i den kontext som svenska komvuxelever finns inte är användbara. 10.10Övrig kunskapsutveckling inom vuxenutbildningsområdet Nordiskt nätverk för vuxnas lärande är ett nätverk finansierat av . NVL främjar utvecklingen och implemen- teringen av strategier för livslångt lärande och kompetensutveckling inom olika områden av vuxnas lärande i de nordiska länderna. Nät- verket arrangerar öppna konferenser, webbinarier och seminarier inom olika temaområden. Av de temaområden man arbetar inom är det specialinriktningen på flexibilitet i lärandet som har en mer direkt koppling till området vuxendidaktik. utvärdering är ett forskningsinstitut under med säte vid . IFAU ska främja, stödja och genom forskning genomföra uppföljningar och utvärderingar. IFAU ska bl.a. utvärdera effekter på arbetsmarknaden av olika reformer och åtgärder inom utbildningsväsendet. Inom detta uppdrag utvärderar IFAU både ungdoms- och vuxenutbildning. De studerar också hur olika åtgärder påverkar individers studieresultat och framtida arbets- marknadsutfall. I analyserna studeras särskilt effekterna för män och kvinnor, olika åldersgrupper och personer med olika social bakgrund. IFAU har publicerat ett antal rapporter som beskriver effekter av vuxenutbildningen. ska sammanställa och sprida kunskap om resultat av forskning inom utbildningsområdet. Målet är att öka kunskapen om forskning hos lärare, förskollärare och annan pedagogisk personal, rektorer, förskolechefer och huvudmän, så att de kan dra nytta av och använda forskningsresultaten i praktiken. Även här är det mycket svårt att hitta forskningsresultat som specifikt handlar om vuxenutbildning. Det finns utan tvekan forsk- ningsresultat som även lärare inom vuxenutbildningen kan ha nytta av, t.ex. kvalitetsfrågor, betyg och bedömning, men mer specifika kunskapssammanställningar inom vuxenutbildningsområdet saknas. 10.11Tidigare satsningar på kunskapsutveckling inom skolväsendet hade den dåvarande regeringen en strategi att staten hade en roll att spela i kunskapsbildning och kunskaps- utveckling inom skolväsendet. Två myndigheter, Myndigheten för Skolutveckling och Nationellt (), inrättades som s.k. främjandemyndigheter. Till skillnad från många andra myndigheter hade man ingen myndighetsutövning i form av utfärdande av anvisningar eller granskning. I stället var syftet att sam- manställa och sprida kunskap kring pedagogisk utveckling. Myndig- heten för Skolutveckling hade i sitt uppdrag att stödja mer generell kunskapsutveckling inom det didaktiska området till alla skolformer, medan CFL hade ett mer specifikt uppdrag inom området IKT-stött flexibelt lärande, där stödet var riktat till komvux och folkbildningen. Båda dessa myndigheter lades ner då den dåvarande regeringen ändrade sin strategi och menade att ansvaret för denna typ av kunskapsutveckling inte skulle åvila staten, utan lärosätena. Utredningen ska enligt direktiven beakta de förslag som lämnas av utredningarna Bättre skola genom mer attraktiva skolprofessioner (U 2016:06) och skolkommission (U 2015:03), och lämna förslag om dessa utredningar inte utreder det särskilda behov av kompetens och kompetensutveckling som kan finnas för lärare inom komvux och särvux. lämnade sitt slutbetänkande . Skol- kommissionens arbete har enligt direktiven fokuserat på förskole- klass, grundskola och gymnasieskola. anser att det finns en otillräcklig kompetensförsörjning till lärar- och skol- ledaryrkena och bristande förutsättningar för professionsutveck- ling15. En av de åtgärder som föreslår för att åtgärda detta är att ett nationellt professionsprogram för lärare och skolledare inrättas. Programmets övergripande syfte ska vara att främja lärares och skolledares professionella utveckling samt skolutveckling. Kommissionen föreslår också att en nationell funktion för lärar- och skolledarutveckling ska inrättas. Kommissionen betonar den stödjande och utvecklande roll som statliga skolmyndigheter bör ha. Kommissionen anser att det finns starka skäl att ompröva statens prioritering av myndighetsuppgif- terna. Mer resurser bör läggas på stärkande och stödjande uppgifter. Vidare anser Kommissionen att den statliga skolmyndighetsnär- varon bör stärkas på regional nivå. Samling för skolan – Nationell strategi för kunskap och likvärdighet. 10.12.2 Bättre skola genom mer attraktiva skolprofessioner Utredningen, som lämnade sitt förslag , hade till uppdrag att lämna förslag som syftar till att ge bättre förutsättningar för lärare, förskollärare, rektorer och förskolechefer att utföra sina upp- drag. Utredningen bygger vidare på förslag och utvecklar förslaget om ett professionsprogram i syfte att skapa en sammanhållande systematik för såväl utveckling av lärares och skol- ledares kompetens som dess strategiska användning16. Utredningen föreslår att skollagen ändras så att legitimerade lärare och rektorer ges möjlighet att kontinuerligt ta del av kompetensutvecklingsinsat- ser som stärker yrkesskickligheten. Utredningen menar också att det är nödvändigt att lärare och rektorer generellt får ett större eget inflytande över innehållet i kompetensutvecklingen samt hur denna ska genomföras. menar man rektor och huvudman även fortsättningsvis har ett inflytande över inriktningen på lärarnas och rektorernas kompetensutveckling för att verksamheten som helhet ska utvecklas i önskad riktning. Utredningen lyfter specifikt kompetensutveckling för de lärare som arbetar inom komvux som bedrivs på entreprenad. Utredningen föreslår att även de lärare som är anställda av en utbildningsanord- nare som bedriver undervisning på entreprenad ska få ta del av den statliga satsningen karriärtjänster för lärare. Vidare anser man att huvudmannens, dvs. kommunens, ansvar för att även lärare inom komvux på entreprenad deltar i kompetensutveckling förtydligas, och att bör arbeta för att se till att lärare som är anställda av utbildningsanordnare som bedriver undervisning på entreprenad tar del av statliga satsningar för lärare i större utsträckning. 10.12.3 Utredningen om praktiknära skolforskning i samverkan lämnade Utredningen om praktiknära skolforskning i samverkan sitt betänkande17. Utredningens uppdrag har varit att föreslå hur universitet och högskolor som bedriver lärar- och för- skollärarutbildningar och huvudmän inom skolväsendet kan skapa Med undervisningsskicklighet i centrum – ett ramverk för lärares och rektorers professionella utveckling. Forska tillsammans – samverkan för lärande och förbättring. långsiktig samverkan kring praktiknära forskning för att stärka den vetenskapliga grund som utbildning enligt skollagen ska vila på. Precis som tar Utredningen om praktiknära skolforskning sin utgångspunkt i att all utbildning inom skolväsen- det ska vila på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet. Det finns ett gemensamt ansvar för att detta ska bli verklighet, och ansvaret delas av , regeringen, skolhuvudmännen, myndigheterna på skol- området samt den enskilda skolan. Utredningen lämnar rekommen- dationer riktade till de olika aktörerna för att förbättra samverka kring praktiknära forskning. Huvudmän inom skolväsendet rekommenderas att ha en tydlig och varaktig ingång för samverkan kring praktiknära forskning, ha ett tydligt och varaktigt stöd för att utifrån det systematiska kvali- tetsarbetet kunna integrera resultat från praktiknära forskning i för- bättringsarbete. Regeringen rekommenderas att överväga en reglering av skol- huvudmännens ansvar att medverka i praktiknära forskning, påskynda övergången till ett öppet vetenskapssystem och därmed öppen tillgång till forskningsresultat för verksamma inom skolväsendet. Lärosäten rekommenderas att ha en gemensam ingång för samver- kan kring lärar- och förskollärarutbildningar och relaterad forskning, att tydligare forskningsintegrera utbildningen och den verksamhets- förlagda delen av utbildningen (VFU) inom lärar- och förskollärar- programmen, premiera samverkan i forskning och utbildning, samt arbeta för att attrahera motiverade studenter som är väl informerade om vad deras utbildning och framtida yrke innebär. Utredningen rekommenderar även regeringen att överväga en översyn av examensbeskrivningarna för lärar- och förskollärarexamina. Utredningen föreslår också att bland andra uppgifter ska utveckla och ansvara för en nationell webbplats för att underlätta för verksamma inom skolväsendet att medverka i och ta del av praktiknära forskning. 10.12.4Organisationsöversyn av de statliga myndigheterna inom skolväsendet tillsatte regeringen en utredning18 med uppdrag att göra en bred översyn av ansvarsfördelningen och organiseringen av myn- digheterna på skolområdet i syfte att skapa en mer ändamålsenlig myndighetsstruktur som effektivare än kan bidra till en bättre skola. Utredningen föreslår bl.a. nedläggningen av ett flertal skolmyn- digheter19. I stället föreslår utredningen att och i skolväsendet ska inrättas. Utredningen föreslår att ska ha i uppdrag att arbeta med tillsyn, stöd till förbättringsåtgärder, specialpedagogiskt stöd, styrdokument och prov, uppföljning och utvärdering, hanter- ing av statsbidrag, produktion och anpassning av vissa läromedel samt godkännande och rätt till bidrag till enskilda huvudmän. Skolmyn- digheten föreslås ha ett huvudkontor i och tio regionala kontor i landet, från i söder till i norr. i skolväsendet föreslås inrättas och förläggas till . Det ska samverka med Skolmyn- digheten i syfte att få regional anknytning. Institutet föreslås få i uppgift att meddela legitimation till lärare och förskollärare, besluta om standarder för yrkesutvecklingen, erbjuda professionsprogram med en tydlig progression och även annan kompetensutveckling till rektorer, förskolechefer, lärare och förskollärare. Skolchefer eller motsvarande och lokala politiker inom skolväsendet bör komma i fråga för kortare kompetensutvecklingsinsatser. 10.13 Utredningens överväganden och förslag Utredningen kan konstatera att det finns ett behov av kompetens- utveckling inom vuxenutbildningen som inte tillgodoses. Behovet av kompetensutveckling blir större ju mer vuxenutbildningsspecifik en viss fråga eller ett visst område blir. Den dominerande delen av den kompetensutveckling som erbjuds lärare inom komvux är generella Skolmyndighetsutredning, U 2017:04. Statliga skolmyndigheter – för elever och barn i en bättre skola. kompetensutvecklingsinsatser riktade till flertalet lärare inom skol- väsendet. Utredningens uppfattning är att det är en kedja av faktorer som leder fram till att behovet av kompetensutveckling för lärare inom komvux inte är tillgodosett. Några av dessa faktorer ligger utanför det område som avgränsas av utredningens uppdrag, och andra faktorer ligger utanför det område som står under politisk styrning, och därför inte är möjliga att lämna förslag kring. Utredningen väljer dock att redovisa en bred bild av de utmaningar som finns förknippade med kompetensutvecklingen för lärare inom komvux, och lämnar förslag där så är möjligt och bedömningar kring lämpliga åtgärder inom de områden där utredningen inte kan lämna förslag. Utredningens bedömning är att det är inom tre huvudsakliga områden där förändringar är nödvändiga. Det första området är den didaktiska forskningen kring komvux och dess målgrupper. Det andra området är sammanställning av den aggregerade beprövade erfarenhet som finns runt om i landets vuxenutbildning. Det tredje området är ett organiserat utbud av kompetensutvecklingsinsatser specifikt rik- tade till lärare inom komvux och särvux föreslår att staten måste ta ett större ansvar för att stärka skolsystemet. Detta ska ske bl.a. genom skolmyndigheterna ska öka sin stödjande och utvecklande roll, samt öka sin regionala när- varo. lämnar även förslag på stärkt forsknings- kapacitet och satsningar på kompetensutveckling. Då Skolkommissio- nens förslag i mångt och mycket överensstämmer med utredningens slutsatser väljer utredningen att till stora delar stödja Skolkommissio- nens förslag, men göra nödvändiga tillägg för att säkerställa att vuxen- utbildningen till fullo räknas in som målgrupp för de insatser som föreslås. Även Utredningen om Bättre skola genom mer attraktiva skol- professioner lämnar förslag rörande kompetensutveckling för lärare. Utredningen bygger vidare på förslag och utveck- lar förslaget om ett professionsprogram, och breddar i sitt förslag det till att omfatta alla skolformer, inklusive vuxenutbildningen. Även här väljer utredningen att stödja dessa förslag snarare än att beskriva egna. 10.13.2 Det finns behov av förändringar inom lärarutbildningen Utredningens bedömning: utvär- dering av ämneslärarutbildningen påbörjas och den beräknas pågå . Inför utvärderingen väljs ett antal mål i examensbeskrivningen ut. Utredningen anser att det vore ett till- fälle att utvärdera hur målet om vuxenutbildning uppfylls. Läro- säten som erbjuder lärarutbildning bör göra en översyn av hur utbildningen vid lärosätena förbereder studenterna inför arbete vid komvux. Något eller några lärosäten bör erbjuda en profiler- ing mot vuxenutbildningen i sin lärarutbildning. Utredningen ska enligt sina direktiv föreslå insatser, utanför lärar- utbildningen, för att tillgodose de kompetensbehov som finns inom komvux och särvux. Utredningen lämnar därför inga förslag rörande lärarutbildningen, men redovisar sina bedömningar inom detta område. Vuxenutbildningen har fler elever än gymnasieskolan. Skol- formen har blivit allt viktigare och har sannolikt även fått en allt mer diversifierad målgrupp. Nästan hälften av eleverna är utrikes födda, många läser dessutom inte sammanhängande utbildningar eller på distans. Elevpopulationen kännetecknas i relativt hög grad av perso- ner som har negativa erfarenheter av tidigare skolgång. Trots de särskilda förutsättningarna finns det ingen särskild utbildning till komvuxlärare. Under arbetets gång har utredningen uppmärksammats på att kompetensbehovet inom vuxenutbildningen till stor del beror på lärarutbildningen. De krav som examensordningen för ämnes- och yrkeslärare ställer på specifika kunskaper rörande vuxnas lärande är som tidigare nämnts mycket låga, och det finns ingen lärarutbildning som erbjuder en profilering mot lärare inom komvux. I de gällande examensbeskrivningarna för ämnesexamen anges det att studenten ska visa kännedom om vuxnas lärande20. Jämfört med målen som rör grund- och gymnasieskolan, där studenten ska visa sådan kunskap om barns och ungdomars utveckling, lärande, behov och förutsättningar som krävs för yrkesutövningen, är det som synes mycket lägre krav rörande kunskaperna kring vuxenutbildningen. Utredningen har också fått signaler om att formuleringen upplevs 20Förordningen (2013:1118) om ändring i högskoleförordningen (1993:100). som vag, och att ämnes- och yrkeslärarna inte fullgott förbereds för arbete inom komvux då examensordningen inte likställer komvux med övriga kontexter för vilka dessa lärare utbildas21. kommer utvärdering av ämneslärar- utbildningen att påbörjas och den beräknas pågå . Inför utvärderingen väljs ett antal mål i examensbeskrivningen ut. Utredningen anser att det vore ett tillfälle att utvärdera hur målet om vuxenutbildning uppfylls. Andelen lärarstudenter som väljer att genomföra sin verksam- hetsförlagda utbildning vid komvux är också liten. Detta leder till att de lärare som efter examen anställs vid komvux kommer till en skolform som de har liten kunskap om, och förväntningar på ett lärande som de inte heller har utbildning för att stödja. Detta leder till följaktligen till ett kompetensutvecklingsbehov så fort läraren anställs. Eftersom vuxnas lärande inte är något som uppmärksammas på lärarutbildningen får det också konsekvenser för den forskning som bedrivs. Då forskarstuderande inte har kännedom om skol- formen eller det pedagogiska fältet så väljer man inte heller vuxen- utbildningen som forskningsområde, utan väljer något mer bekant. Lärosätena har stor frihet att utifrån examensbeskrivningen utforma utbildningarna. Det skulle därför kunna vara möjligt att utforma en ämneslärarutbildning med en profilering eller inriktning mot komvux. En sådan utbildningsprofil skulle kunna lyfta de speciella målgrupps- förutsättningar och systemkrav som finns inom komvux utan att ge avkall på övrigt som ska rymmas inom ämneslärarutbildningen. Samma bedömning gjordes av regeringen i samband med införandet av nya lärarexamina, där man betonar vikten av att universitet och hög- skolor inom ramen för respektive lärarutbildning lyfter fram vuxen- utbildningen och dess särskilda behov och frågeställningar och dess- utom prövar möjligheterna att profilera lärarutbildningarna mot detta område22. Utredningens bedömning är att ett eller flera läro- säten borde ta fram en lärarutbildning med profilering mot vuxen- utbildning. 21Andreas Fejes 2017. Kompetensutveckling och lärarutbildning för komvuxlärare, input till komvuxutredningen. 2009/10:89. 10.13.3 Kompetensutvecklingsbehoven behöver kartläggas Utredningens bedömning: Det finns ett behov av kompetens- utveckling bland lärare inom komvux och särvux som inte är till- godosett. Utredningens förslag: Systematisk och regelbunden kartlägg- ning av kompetensbehoven bland lärare inom komvux och särvux bör genomföras. Kartläggningen bör sammanställas på regional och nationell nivå. Kartläggningen bör genomföras i samarbete mellan lämplig skolmyndighet, lärosäte och huvudmannen. Lämplig skolmyndighet ska i sina lokala och regionala kart- läggningar av kompetensutvecklingsbehov även inkludera behov inom komvux. Kartläggningar av kompetensbehov hos lärare ska också genomföras inom ramen för den samverkan som finns kring regionalt yrkesvux. De uppgifter som finns att tillgå rörande kompetensutvecklings- behov är samstämmiga om att det finns ett behov som inte är till- godosett. I en undersökning23 genomförd av , uppger 51 procentprocent av komvuxlärarna att de endast i liten utsträckning fått adekvat fortbildning utifrån behov och arbetsupp- gifter. På en fråga rörande mer specifik fortbildning kring de nyheter som systemförändringar fört med sig svarar av lärarna att de inte fått någon fortbildning alls eller att de endast i ganska liten omfattning fått fortbildning. GRUV-utredningen24 angav i sitt betänkande25 att frågan om kom- petensutveckling är olika högt prioriterad i kommunerna. Enligt utred- ningens enkätundersökning är det vanligare i större kommuner än i mindre att lärarna erbjuds fortbildning. Mindre än hälften av kom- munerna anger i den enkät utredningen genomförde att lärarna har fått fortbildning när det gäller studerande med inlärningsproblematik eller i andraspråkspedagogik . Låt kvalitet gå före pris i vuxenutbildningen – en rapport om vuxen- utbildningens utmaningar. vuxenutbildning på grundläggande nivå – en översyn för ökad individanpassning och effektivitet. ningen menade också att ökad kompetensutveckling om individanpass- ning efterfrågas ofta beroende på de särskilda krav som ställs på komvuxlärarna. har medverkat vid konferens- serie ”Mötesplats sfi” . Utredningen har haft tillfälle att ställa frågan om efterfrågan på kompetensutveckling till runt 600 sfi- lärare vid de workshops som utredningen genomförde. Det stora antalet svar som inkom pekad entydigt på en stor efterfrågan på kompetensutvecklingsinsatser. Utredningen har genomfört ett flertal hearings med representan- ter för såväl myndigheter som intresseorganisationer inom vuxen- utbildningsområdet. Även här har bristen på kompetensutvecklings- insatser lyfts som ett av de stora problemområdena. Utredningen gör därför bedömningen att det finns ett tydligt kompetensbehov inom vuxenutbildningen som inte är tillgodosett. Behov av systematisk kartläggning av kompetensutveckling Såväl som har ansettr att det finns behov av en förbättrad kartläggning av aktuella kompetens- utvecklingsbehov bland lärarna. I förarbetena till skollagen26 anges att kompetensutvecklingen bör bygga på en analys av behoven inom verksamheten och hos den enskilde läraren. Ansvaret för kompe- tensutveckling vilar enligt skollagen på huvudmannen, men i Skol- kommissionen anser att staten kontinuerligt bör utveckla och erbjuda kompetensutveckling och nationella skolutvecklingsprogram. Detta ska, enligt kommissionens förslag, ske genom samverkan mellan läro- säten, skolmyndighet och skolhuvudmän. Kommissionen menar att skolmyndigheten i samverkan med lärosäten kan bistå skolhuvudmän- nen i att kartlägga och analysera behoven av både generella kompetens- utvecklande insatser och fortbildning inom skolämnena. Utredningen om bättre skola genom mer attraktiva skolprofessioner föreslår att det man kallar funktionen27 ska utföra en tydlig nod för att avgöra vilka kompetensutvecklingsinsatser som ska erbjudas nationellt. I funktio- nen bör representanter för bland annat professioner, huvudmän och 2009/10:165. Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och trygghet. 27Flera av utredningens förslag var avhängiga de förslag om organisation som utredningen av de statliga myndigheterna inom skolväsendet, U 2017:37, ska lämna. Av den anledningen använder utredningen benämningen ”funktionen” i stället för myndighetsnamn. universitet och högskolor gemensamt, och utifrån en given ekonomisk ram, analysera behovet av och planera nationella insatser. Motsvarande arbete bör också genomföras av parterna regionalt. Komvuxutred- ningen instämmer i detta och föreslår att den beskrivna kartlägg- ningen av kompetensutvecklingsbehov även ska innefatta behoven bland lärare inom komvux. föreslår också en statlig myndighetsnärvaro på regional nivå. En väsentlig uppgift för skolmyndigheten blir då också att i samverkan med lärare och rektorer, anpassa de nationella skolutvecklingsprogrammen till lokala och regionala behov och förutsättningar. anser att detta bör medföra att kompetensutvecklande aktiviteter i högre grad initieras och genom- förs på basis av kartläggningar av lokala och regionala behov. Det kan även bidra till en högre grad av regional samverkan om kompetens- utveckling, vilket kan skapa bättre förutsättningar för mindre kom- munala och enskilda huvudmän att ta del av utbudet samt ingå i nät- verk.