sou · H6B334 · 2018-05-28 00:00:00 — Efter bedöms detta kunna ingå i länssty- relsernas löpande arbete med tillsyn enligt 51 § vattentjänstlagen. Antalet fastighetsägare som själva väljer att initiera processen med tillsyn från länsstyrelserna kommer troligen minska som en följd av kommunernas samråd och kommunikation kring va-planering och bättre genomförda behovsbedömningar. Konsekvensen kan bli att länsstyrelsernas arbetsinsats minskar något. Konsekvenser för mark- och miljödomstolarna Eftersom ett av syftena med ändringen i 6 § vattentjänstlagen är att tillämpningen ska bli mer flexibel för kommunerna kommer det att innebära ett behov av ny praxis och klargörande beslut från domstolarna. Detta kan inledningsvis leda till en ökning av antalet va-mål hos mark- och miljödomstolarna. Eftersom prövningen hos mark- och miljödomstolarna vad gäller 6 § vattentjänstlagen är begränsad till kommuners överklaganden av länsstyrelsers föreläg- ganden om att bilda verksamhetsområden samt enskilda fastighets- ägares egeninitierade mål om skyldighet för kommunen att ansluta den egna fastigheten, bedömer dock utredningen att ökningen blir begränsad och att den kan hanteras inom ramen för domstolarnas ordinarie verksamhet. 5.10.7Mål för ökad åtgärdstakt för små avlopp Konsekvenser för Havs-och vattenmyndigheten Havs- och vattenmyndigheten får i uppdrag att vara ansvarig myn- dighet för etappmål i miljömålssystemet i syfte att öka åtgärds- takten för små avlopp. Myndigheten får också i uppdrag att ut- veckla metodik för att mäta och följa upp åtgärdstakt för små av- lopp. Detta förutsätts ske som en del i myndighetens pågående arbete med miljömålsuppföljning, tillsynsvägledning och arbete med att utveckla ett system för registrering av uppgifter om små avlopp. Det ligger i linje med det uppdrag som myndigheten har i vattenmyndigheternas åtgärdsprogram kring att fortsätta arbetet med att utveckla styrmedel så att utsläppen från små avlopp minskar. får i uppdrag att delta i utvecklingen av metodik för att följa upp åtgärdstakten för små avlopp i sin löpande verk- samhet. Detta förutsätts ske som en del av myndighetens pågående arbete som tillsynsvägledande myndighet vad gäller avloppsanlägg- ningar större än 200 personekvivalenter. SCB får i uppdrag att delta i utvecklingen av metodik för att följa upp åtgärdstakten för små avlopp vilket beräknas kosta motsva- rande en fjärdedels årsarbetskraft, det vill säga . Efter det bedöms denna typ av uppföljning kunna bli en del i SCB:s löpande verksamhet med statistikförsörjning på va- och miljöom- rådet. Konsekvenser för Havs- och vattenmyndigheten Utredningen föreslår att Havs- och vattenmyndigheten ska ge till- synsvägledning för avlopp upp till 200 personekvivalenter oavsett organisationsform. Inga ytterligare konsekvenser beräknas för detta förslag då Havs- och vattenmyndigheten bedriver denna tillsynsvägledning. I det fall förslagen leder till en ökad åtgärdstakt kommer det kräva mer tillsynsvägledning från Havs- och vattenmyndigheten. I det fall Havs- och vattenmyndigheten får föreskriftsrätt för området små avlopp uppkommer en initial kostnad om för att ta fram, förankra och besluta om nya före- skrifter. Ett delegerat föreskriftansvar är dock ett långsiktigt åta- gande för myndigheten. Det är därför relevant att beräkna en ge- nomsnittlig kostnad om . Havs- och vattenmyndigheten föreslås koordinera en flerårig satsning (med , Länsstyrelser, kom- muner och landsting och Miljösamverkan ) på kompetens- utveckling och erfarenhetsutbyte om hur taxor för tillsyn och prövning kan utformas för att styra mot ökad åtgärdstakt. I denna satsning bör också inbegripas frågor om hur e-tjänster och IT- lösningar kan effektivisera kommunernas tillsyn och prövning. Sammantaget är detta uppdrag en konkretisering av kravet på myndigheten i vattenmyndigheternas åtgärdsprogram. Den fler- åriga satsningen kommer att innebära ianspråktagande av arbetstid för samtliga deltagande aktörer. Mest arbetstid kommer att ligga på koordinatören, det vill säga Havs- och vattenmyndigheten, vilket bedöms uppgå till . Övrig arbetstid anses ligga inom ordinarie verksamhet på respektive myndighet. Utredningen föreslår att Havs- och vattenmyndigheten ska ta fram och ansvara för en aktuell detaljerad kunskapsgenomgång om olika tekniklösningars prestanda. Denna ska basera sig på mätning och provtagningar samt även forskningsutvärdering och erfarenheter av tekniklösningar i fält. Arbetet förväntas kosta i en initial fas för att sedan kunna underhållas med . Utredningen föreslår att ett nytt etappmål utvecklas för åtgärds- takten för små avlopp. Havs- och vattenmyndigheten föreslås få ansvar för uppföljningsarbetet som förväntas vara av enklare karaktär. Kostnaden beräknas kunna hanteras inom arbetet med övriga indikatorer och uppföljningar inom miljömålssystemet. Utredningen föreslår att aktivt ska samverka med Havs- och vattenmyndigheten i frågor kopplade till kretslopp av små avlopp. Detta beräknas dock kunna genomföras inom ordinarie verksamhet och inga konsekvenser förväntas därför. Utredningen föreslår också att ska utveckla och vägleda kommunerna i arbetet med kretslopp av små avlopp inom ramen för avfallsplaneringen. Detta förväntas Natur- vårdsverket kunna göra inom befintlig verksamhet och inga ytterli- gare kostnader beräknas för detta uppdrag. Länsstyrelserna har en viktig roll i tillsynsvägledning. Utredningen föreslår inga nya direkta uppdrag till länsstyrelserna men betonar vikten av fokus på tillsynsvägledning inom länen. I det fall försla- gen ger upphov till en hållbar åtgärdstakt uppstår den indirekta effekten att mer resurser kommer krävas till tillsynsvägledning, åtminstone en årsarbetskraft per länsstyrelse. Initialt kommer det krävas en del administration för Swedac inför fastställande av reglerna för ackreditering av avloppsbesiktnings- företag. Havs- och vattenmyndigheten ansvarar för framtagandet av regelverk men stöd kommer att krävas från Swedac. Ett antal besiktningsorgan kommer därefter att ansöka om ackreditering av Swedac och utredningen beräknar att det rör sig om 10–30 företag. Swedac tar ut en avgift för utförd ackreditering. Avgiften ska motsvara kostnaderna för myndighetens nedlagda tid. avgiften beräknas bli för varje besiktningsföretag. Om tio företag ansöker innebär det i ökade intäkter för Swedac, vilka får antas täcka myndighetens ökade utgifter. Föreslagna besiktningsordningar bygger på redan befintliga principer, vilket gör att konsekvenserna för Swedac är relativt små. Swedac förväntas kunna genomföra detta inom befintlig organisation.21 Konsekvenser för mark- och miljödomstolar och Kammarkollegiet Miljösanktionsavgifter överklagas till mark- och miljödomstolarna. Det saknas statistik på hur många miljösanktionsavgifter kopplade till små avlopp som kommunerna beslutar om och även på hur många av dessa som överklagas. Någon sådan statistik finns inte heller för liknande områden som exempelvis cisternkontroller. Det är inte möjligt att bedöma hur många miljösanktionsavgifter som kommu- nerna kommer att besluta om vad gäller avloppsdeklarationer. Utredningens förslag ger möjlighet för kommunen att besluta om miljösanktionsavgift och att använda det som ett verktyg för att förmå fastighetsägare att lämna in en avloppsdeklaration. Kommunerna tvingas dock inte till detta. Hur kommunerna och de experter som utför avloppsdeklarationer lyckas kommunicera med fastighetsägarna är av avgörande betydelse. Administrationen av en miljösanktionsavgift ska vara enkel men kommer ändå att ta en del tid för kommunen. Det kan också påverka kommunens agerande trots att det är möjligt att ta ut tillsynsavgift för den nedlagda ti- den. Kommunerna har också möjlighet att välja hur de vill agera. Möjligen kommer kommunerna att välja att inte besluta om miljö- sanktionsavgifter och i stället prioritera dessa anläggningar i sin tillsyn. Det gör det svårt att bedöma hur många miljösanktionsav- gifter kommunerna kommer att ta beslut om och ännu osäkrare att bedöma hur många av dessa som kommer att överklagas. Sammantaget utgörs konsekvenserna av den arbetstid och de re- surser som kommer att krävas för domstolarna för att hantera dessa överklaganden. I den andra cykeln, när alla avloppsanlägg- ningar har deklarerats en gång, blir det enklare att besluta om miljösanktionsavgift eftersom fler uppgifter då är tillgängliga för 21 Telefonmöte med , Swedac . Det kan då också förväntas att fastighetsägare har större kännedom om kravet på avloppsdeklaration och att fler därför lämnar in en sådan . Miljösanktionsavgifterna för utebliven avloppsdeklaration kommer i någon utsträckning att överklagas. I den händelse att det under den första eller den andra deklarationsperioden beslutas om många miljösanktionsavgifter och att en hög andel av dessa skulle överklagas kan detta eventuellt medföra en ökad belastning för mark- och miljö- domstolarna jämfört med . Skulle detta bli fallet behöver eventu- ellt hanteringen av dessa överklaganden ändras, extra resurser skjutas till eller reglerna för miljösanktionsavgifter ändras. Som en exempel- beräkning kan antas att kommunerna, när tiden för den första deklara- tionsperioden gått ut, beslutar om miljösanktionsavgift för en procent av de som är skyldiga att lämna avloppsdeklaration. Om man antar att av avgifterna överklagas ger det uppskattningsvis 420 överklaganden till mark- och miljödomstolarna fördelat . En sådan belastning bedömer utredningen att mark- och miljö- domstolarna kan hantera inom ramen för sin befintliga verksamhet. Kammarkollegiet administrerar miljösanktionsavgifterna som kommunerna beslutar om. Utredningen bedömer att myndigheten kan hantera de tillkommande miljösanktionsavgifterna inom sin ordinarie verksamhet. Vid en ökad åtgärdstakt för små avloppsanläggningar kan antalet överklagade beslut angående tillstånd samt förelägganden för dessa komma att öka. Utredningen bedömer att även denna eventuella ökning kan hanteras inom domstolarnas ordinarie verksamhet. Vid en ökad åtgärdstakt för små avloppsanläggningar kan antalet överklagade beslut angående tillstånd samt förelägganden för dessa komma att öka. Utredningen bedömer att denna eventuella ökning kan hanteras inom länsstyrelsernas ordinarie verksamhet. Konsekvenser för Havs- och vattenmyndigheten För att skapa ett system för ackrediterad besiktning krävs att ett antal nya dokument utvecklas. Det rör sig i första hand om en före- skrift som beskriver hur besiktningarna ska redovisas. Det behövs också en beskrivning av vilka specifika krav som ska gälla för före- tag som vill bli ackrediterade besiktningsorgan. Arbetet med att skapa nödvändig dokumentation för att börja ackreditera företag beräknas till en tillfällig årsarbetskraft, till en initial kostnad om . Det löpande arbetet med information, vägledning och före- skriftsuppdatering kommer att innebära arbete för Havs- och vat- tenmyndigheten. Myndigheten behöver också tillhandahålla allmän information om avloppsdeklarationer på webben. Informationen behöver rikta sig mot fastighetsägare och vara ett stöd till kommu- nernas informationsinsatser. För det löpande nationella myndig- hetsarbetet runt avloppsdeklarationer beräknas Havs- och vatten- myndigheten behöva en löpande årsarbetskraft till en kostnad om . 5.10.10 System för insamling av uppgifter om små avlopp Konsekvenser för Havs- och vattenmyndigheten Utredningen föreslår att Havs- och vattenmyndigheten ska ut- veckla ett system för insamling av uppgifter om små avlopp. Registret ska, förutom uppgifter om små avlopp i landet, även kunna hantera avloppsdeklarationerna. Det innebär inrapportering av uppgifter och olika insynsmöjligheter för olika aktörer. Havs- och vattenmyndighetens förstudie visar att registren bäst förvaltas på kommunnivå. Staten kan stödja med nationellt samordnade e- tjänster och andra funktioner. Kostnaden för att utveckla ett sådant stöd är inte beräknade eftersom mer utredningsarbete återstår. Konsekvenser för Havs- och vattenmyndigheten Utredningen föreslår att Havs- och vattenmyndigheten ska få i upp- drag att starta upp va-rådgivning. Utredningen avser att Havs- och vattenmyndigheten ska bilda en kontaktyta mot både tillverkare, försäljare och kommuner såväl som fastighetsägare. För uppgifterna beräknas 2–4 årsarbetskrafter krävas beroende på hur stor vikt som läggs på mängden direktkontakt med fastighetsägare och i vilken utsträckning detta kan integreras i annan personlig konsument- rådgivning. Kostnaden för dessa arbeten beräknas till mellan 1,5– . I där en större satsning på avlopps- rådgivning för små avlopp genomförts har kostnaderna varit i ungefär samma storleksordning, det vill säga 5–. I har medlen dels gått till den statliga miljömyndigheten men i övrigt huvudsakligen till regionala organisationer (ofta kommun- förbund) vilka genomfört va-rådgivning till fastighetsägare. Kopplat till detta föreslås också att Havs- och vattenmyndig- heten får i uppdrag att ta fram en vägledning och ett kunskaps- underlag om gemensamhetsanläggningar för hushållsspillvatten med kommunerna som målgrupp. Detta ska användas i arbetet med va-rådgivning och bedöms medföra en initial kostnad om . Ett av förslagen är en utredning om utformning och införande av bidrag till kommuner, fastighetsägare och andra som vill utveckla kretsloppsanpassade system för små avlopp. Stödet kan användas till direkta investeringar och demonstrationsanläggningar. En ut- redning som utvecklar inriktning och omfattning samt regler och definitioner för ett sådant stöd beräknas kosta cirka en miljon kro- nor. Det görs ingen uppskattning av en framtida budget för ett eventuellt stöd i denna konsekvensanalys. Förslaget om utökad vägledning till kommuner i fråga om tillämpningen av kretsloppskrav vid prövning av små avlopps- anläggningar väntas medföra kostnader om . Ett annat förslag som förväntas medföra kostnader om är den utökade vägledningen till kommuner i arbetet med kretslopp och återföring av näring från små avlopp inom ramen för deras avfallsplanering samt vägledning i hur avfallstaxan kan användas. bedöms kunna ansvara för de föreslagna etapp- målen i miljömålssystemet inom ramen för sin nuvarande verk- samhet. Konsekvenser för Havs- och vattenmyndigheten Förslaget om utökad vägledning till kommuner i fråga om till- lämpningen av kretsloppskrav vid prövning av små avloppsanlägg- ningar väntas medföra kostnader om . får i uppdrag att tillsammans med Havs- och vattenmyn- digheten och göra en satsning på utveckling av kretsloppsteknik och innovativa systemlösningar för små avlopp. En sådan satsning skulle kunna vara flerårig och inbegripa möjlig- het till stöd för såväl kommuner som företag och universitet och högskolor. Kostnaden för en sådan flerårig satsning bör vara till- räckligt stor för att kunna finansiera ett flertal projekt och en bud- get för en period . Kostnaden bedöms behöva uppgå till . Den tid Havs- och vattenmyndigheten och behöver lägga i denna aktivitet bedöms kunna ingå i de myndigheternas löpande arbete och budget. 6.1Förslaget till lag om ändring i Ändringarna i första och andra styckena innebär att begreppet av- loppsanordning byts ut mot avloppsanläggning. Någon ändring av paragrafens tillämpning är inte avsedd. Syftet med förändringen är att begreppsanvändningen ska bli konsekvent i och till- hörande förordningar. Paragrafen moderniseras språkligt. Utred- ningens överväganden redovisas i avsnitt 4.8.3. Paragrafen är ny. Den innehåller ett bemyndigande till regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om skyldighet för den som är verksamhetsutövare för en avlopps- anläggning eller leder avloppsvatten till en sådan anläggning att till tillsynsmyndigheten lämna uppgifter om anläggningen och hur den kontrolleras. Bemyndigandet syftar till att möjliggöra införandet av förordningen om avloppsdeklarationer. Befintliga bemyndiganden täcker inte det uppdrag som utredningen föreslår. 6.2Förslaget till lag om ändring i lagen om allmänna vattentjänster Paragrafens andra stycke är nytt. I förhållande till den nuvarande bestämmelsen syftar tillägget till att öppna för en något större flexibilitet för kommunerna vid be- slut enligt paragrafen. Flexibiliteten syftar till att skapa ett utrymme för att på ett an- nat sätt än genom en allmän va-anläggning uppnå motsvarande skydd för människors hälsa och miljön. Ett sätt att uppnå ett mot- svarande skydd som den allmänna anläggningen kan ge är genom tillsyn enligt som leder till att enskilda fastigheters anläggningar åtgärdas. Ett annat sätt är genom att enskilda på frivil- lig väg inrättar och driver en gemensam anläggning. En förut- sättning för en sådan lösning är att den kan förväntas vara sam- hällsekonomiskt fördelaktig och hållbar sett både till de enskildas förutsättningar och den kommunala planeringen. Stycket medför ett krav på att en utredning av förutsättningarna i ett aktu- ellt område genomförts innan beslut om verksamhetsområde fattas. Kommunen bör kunna visa på denna utredning. I bedömningen av vad som är ett motsvarande skydd vad gäller avloppsrening innebär begreppet motsvarande att påverkan på mark och vatten ska vara likvärdig men att de faktiska utsläppen, till ex- empel mätt som utsläpp av en viss mängd smittämnen eller över- gödande ämnen, inte behöver vara lika. Kommunens grundläggande skyldighet att ordna vattentjänster i enlighet med paragrafens första stycke ändras inte. Paragrafen har moderniserats språkligt. Utredningens övervä- ganden redovisas i avsnitt 4.4. Paragrafen är ny. Bestämmelsen syftar till att tydliggöra att alla kommuner behöver planera för de allmänna vattentjänsterna ge- nom att anta en plan för hur kommunen långsiktigt ska uppfylla sina skyldigheter att ordna vattentjänster enligt 6 §. Planen ska antas av kommunfullmäktige. I paragrafens andra stycke framgår att en sådan plan ska inne- hålla en redogörelse för kommunens bedömning av hur en ökad belastning på de allmänna va-anläggningarna ska hanteras vid sky- fall. Med skyfall avses sådana regnmängder som beskrivs i meteorologiska och hydrologiska instituts definition av skyfall. Utredningens överväganden redovisas i avsnitt 4.5 och 4.13.1. Paragrafen är ny. Paragrafens första stycke innehåller bestämmelser om samråd och utställande av planen enligt 6 a § innan den antas. I andra stycket finns bestämmelser om information om utställ- ningen av förslaget till en sådan plan. Utredningens överväganden redovisas i avsnitt 4.5.4. Paragrafen är ny. I paragrafen anges att kommunen ska ta hänsyn till synpunkter som kommit fram vid samrådet enligt 6 b §. Detta innebär att kommunen ska redovisa hur inkomna synpunkter har beaktats. Paragrafen är ny. Paragrafen innehåller bestämmelser om ändringar i en plan enligt 6 a §. 6.3Förslaget till ändring i förordningen om miljösanktionsavgifter Paragrafen är ny. Bestämmelsens syfte är att införa en administrativ påföljd för den som inte lämnar in en avloppsdeklaration . Med anledning av paragrafens införande införs även två nya rubriker i kapitlet. Utredningens överväganden redovisas i avsnitt 4.9.7. 6.4Förslaget till ändring i miljötillsynsförordningen Paragrafens tredje punkt ändras. Ändringen innebär ett förtydli- gande av Havs- och vattenmyndighetens uppdrag vad gäller små avlopp. Myndighetens ansvarsområde föreslås avgränsas genom en storleksangivelse vilket är tydligare än den nuvarande avgränsning- en. Dessutom förtydligas att ansvaret gäller för hushållsspillvatten. Hushållsspillvatten definieras i avloppsvattendirektivet1 som spill- vatten från hushåll och serviceinrättningar, vilket till övervägande del härrör från människans metabolism och hushållsaktiviteter. Avgränsningen gäller gentemot som ansvarar för de områden som inte särskilt anges. Förtydligandet är avsett att klargöra den avgränsning som används av myndigheter- na. Någon större förändring vad gäller myndigheternas ansvarsom- råden förutses därför inte i praktiken. Utredningens överväganden redovisas i avsnitt 4.8.1. 1 Rådets direktiv /271/EEG av om rening av avloppsvatten från tät- bebyggelse. 6.5Förslaget till ändring i förordningen om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd Ändringarna i första stycket innebär att begreppet avloppsanord- ning byts ut mot avloppsanläggning. I tredje stycket byts anordning ut mot anläggning med hänvisning till första stycket. Syftet med förändringen är att begreppsanvändningen ska bli konsekvent i och tillhörande förordningar. Någon ändring av para- grafens tillämpning är inte avsedd. Utredningens överväganden redovisas i avsnitt 4.8.3. Ändringen innebär att begreppet avloppsanordning byts ut mot avloppsanläggning. Syftet med förändringen är att begreppsanvänd- ningen ska bli konsekvent i och tillhörande förord- ningar. Någon ändring av paragrafens tillämpning är inte avsedd. Utredningens överväganden redovisas i avsnitt 4.8.3. Ändringarna innebär att begreppet avloppsanordning byts ut mot avloppsanläggning. Syftet med förändringen är att begreppsanvänd- ningen ska bli konsekvent i och tillhörande förord- ningar. Någon ändring av paragrafens tillämpning är inte avsedd. Utredningens överväganden redovisas i avsnitt 4.8.3. Ändringen innebär att begreppet avloppsanordning byts ut mot avloppsanläggning. Syftet med förändringen är att begreppsanvänd- ningen ska bli konsekvent i och tillhörande förord- ningar. Paragrafen moderniseras även språkligt. Någon ändring av paragrafens tillämpning är inte avsedd. Utredningens överväganden redovisas i avsnitt 4.8.3. Paragrafen är ny. Bestämmelsen syftar till att skapa möjligheter för Havs- och vattenmyndigheten att meddela närmare föreskrifter om försiktighetsmått vid utsläpp av avloppsvatten från små avloppsan- läggningar. Avsikten är att en del bestämmelser som kan bidra till en effektivare tillsyn ska kunna tas upp i en föreskrift i stället för att som framgå av allmänna råd. Utredningens överväganden redovisas i avsnitt 4.8.2. 6.6Förslaget till förordning om ändring i förordning (2007:701) om allmänna vattentjänster Paragrafen har ändrats för att även innefatta de nya paragraferna. Paragrafen är ny. Bestämmelsen reglerar Havs- och vattenmyndig- hetens möjlighet att ge tillsynsvägledning till länsstyrelserna i frå- gor om 6 § vattentjänstlagen. Tillsynsvägledningen ska ske i samråd med , och eftersom dessa myndigheter också ansvarar för frågor som berörs av beslut enligt 6 § vattentjänstlagen. Utredningens överväganden redovisas i avsnitt 4.3. Paragrafen är ny. Bestämmelsen innefattar en skyldighet för Bo- verket att ge stöd till kommunerna när de ska uppfylla kravet i 6 a § andra stycket vattentjänstlagen. Utredningens överväganden redo- visas i avsnitt 4.13.2. Utredningens förslag till finansiering är otydligt, otillräckligt och missvisande. Va-taxor kan finansiera hanteringen av ökad normal- nederbörd i nybebyggelse, exempelvis 20-årsregn, men inte hante- ringen av skyfall, exempelvis 100- eller 200-årsregn. Finansiering kan inte skiljas från ansvar och rådighet. Va- kollektivets va-huvudman har vare sig rådighet över åtgärderna eller ansvar för att finansiera nyttor för kommunmedborgare och verk- samheter som inte ingår i kollektivet. Utredningen skulle behövt ett bredare direktiv och längre utred- ningstid än det som tilläggsdirektivet medgav. Det behövs en ordentlig översyn av hur en hållbar dagvatten- hantering av skyfall ska uppnås och finansieras. Översynen bör utgå från hantering av vatten i ett avrinningsområde och även inkludera vattenbrist. Föroreningsperspektivet måste ingå. Ansvar, åtgärder och finansiering måste hänga ihop. Utredningen om hållbara vattentjänster har regeringens uppdrag att bland annat se över kommunens skyldighet att ordna vatten- tjänster enligt 6 § lagen (2006:412) om allmänna vattentjänster (vattentjänstlagen) och öka åtgärdstakten för enskilda avlopp.