sou · H6B317 · 2018-03-12 00:00:00 — Hur roll förändras med anledning av förslaget av pro- fessionsprogrammet beror, som ovan nämnts, i stor utsträckning på vilken organisation Skolmyndighetsutredning (U 2017:04) föreslår. har ansvar för flera delar som är av stor betydelse för professionsprogrammet till exempel flera kompetens- utvecklingsinsatser och hanteringen av flera statsbidrag för kompe- tensutveckling och karriärsteg. Förslag och bedömningar som bedöms rymmas i nuvarande ram Flera av utredningens förslag och bedömningar innebär att visst arbe- te som redan ansvarar för och bedriver bör utvecklas i en viss riktning. Detta gäller till exempel frågor om vilka som ska kunna omfattas av olika kompetensutvecklingsinsatser, vilken statistik som regelbundet bör publiceras samt vilka som ska ha möjlighet att ta del av olika statsbidrag kopplade till kompetensutveckling och karriär- steg. Utredningens förslag kommer också att få konsekvenser för arbete med prövning för legitimation och behörighet då behörighetsreglerna för modersmål och svenska som andraspråk justeras. Det justerade regelverket för försöksverksamheten med förlängda visstidsanställningar för obehöriga lärare som deltar i behörighetsgivande utbildning innebär att behöver justera föreskrifterna fastställda för verksamheten. Endast begränsade kostnader beräknas uppstå för i och med ovanstående förändringar, kostnader som beräknas kunna hanteras inom befintlig ram. Det bedöms också uppdraget att arbeta för att minska över- dokumentationen i skolväsendet göra. Förslaget att ska få ansvar för att genomföra en insats för att stärka skolledares kompetens om praktisk organisation och arbetsmiljö bedöms kunna rymmas i de medel som finns av- satta för genomförandet av de nationella skolutvecklingsprogram- men. Flera av utredningens bedömningar, inte minst dem som rör att olika statsbidrag bör slås ihop, kommer också att betyda att administrativa arbete gradvis kommer att minska. Förslag för vilka ytterligare medel behöver avsättas till Några av utredningens förslag kräver dock en mer omfattande arbetsinsats utöver det som kan förväntas ingå i Skolver- kets uppdrag och befintliga ekonomiska ram. Detta gäller föl- jande förslag: –Ansvaret för ett nytt statsbidrag för praktiknära forskning och utveckling. Utredningens förslag om ett nytt statsbidrag för att stärka arbetet med praktiknära forskning och utveckling behöver administreras av . För detta arbete behöver tillföras medel. –Ansvaret för ett förlängt Lärarlyft. Utredningen föreslår att Skol- verkets uppdrag att genomföra Lärarlyftet II förlängs och justeras. I samband med det förlängda uppdraget kan också insatser för att informera huvudmännen om de förändrade villkoren behöva genomföras. –Ansvaret för ett nytt statsbidrag för karriärsteg. Utredningens förslag om ett nytt statsbidrag för att stimulera att karriärsteg inrättas för lärare som är anställda av utbildningsanordnare som bedriver ut- bildning på entreprenad inom vuxenutbildning innebär att får ytterligare ett statsbidrag att hantera. Av tabell 13.1 nedan framgår omfattningen av de medel som utred- ningen föreslår att ska tillföras för att kunna genomföra de nya uppgifterna. Utredningens förslag att Skolinspektionen ska arbeta för att minska överdokumentationen i skolväsendet bedöms rymmas inom myndig- hetens befintliga ram. Utredningens förslag att regeringen bör överväga om Statskontoret ska få i uppdrag att utvärdera hanteringen av enskildas klagomål över skolväsendet enligt skollagen bedöms rymmas inom myndighetens befintliga ram. Universitet och högskolors roll i arbetet med att utveckla skol- professionernas kompetens är central, till exempel genom att bidra i planering och genomförande av utbildningsinsatser av olika slag men också genom att bedriva forskning och utvecklingsarbete inom om- råden relevanta för skolväsendet och de som där är verksamma. Flera lärosäten har nära samarbeten med skolhuvudmän och enskilda skolor. Sådana samarbeten behöver utvecklas över hela landet och genomföras mer systematiskt både nationellt och regionalt till exempel för att kompetensutvecklingsinsatser ska kunna anpassas efter yrkesverksamma lärares behov och möjligheter att delta. Utred- ningen menar att en grundläggande struktur för sådant samarbete bör skapas i den nationella funktionen. Universitet och högskolor behöver ges goda förutsättningar för att kunna bidra till lärares och rektorers utveckling även på andra sätt än genom kurser som genererar ersättning för helårs- studenter respektive helårsprestationer. Utredningen uppmanar därför Styr- och resursutredningen (U 2017:05) att lämna förslag som ökar lärosätenas möjligheter att bidra till lärares och rekto- rers utveckling och professionernas kunskapsbas också på annat sätt, till exempel genom att i högre grad finnas i skolverk- samheten. , när formerna för prioritering av kompetens- utvecklingsinsatser på nationell och regional nivå har formali- serats inom ramen för en nationell funktion liksom lärosätenas ersättningssystem har förändrats, bör lärares och rektorers kom- petensutveckling i lägre grad än utgöras av uppdragsutbild- ning. Utredningens förslag att de lärare som ska fungera som mentorer för nyexaminerade kollegor ska ha genomgått en mentors- utbildning innebär att fler lärosäten behöver utveckla och erbjuda sådan utbildning för att kunna svara mot arbetsmarknadens behov. Flera lärosäten har redan tidigare erbjudit sådan utbildning varför lärarkompetens och struktur för sådan utbildning bedöms finnas. Utredningen bedömer att medel för att genomföra sådan utbildning kan prioriteras inom lärosätenas befintliga ekono- miska ramar. Utredningens förslag med möjlighet till längre anställning för obehöriga lärare som läser en lärarutbildning ger universitet och högskolor möjligheter att utveckla nya upplägg för de lärarutbild- ningar som erbjuds, till exempel genom att studenter läser den första delen av utbildningen på heltid men under utbildningens senare del kan kombinera studier och arbete som lärare. Utredningens förslag om förändrad examensbeskrivning för grundlärarexamen kommer att ge universitet och högskolor med till- stånd att utfärda grundlärarexamen möjlighet att erbjuda grundlärar- utbildningar som också omfattar ämnena modersmål och svenska som andraspråk. Detta, liksom att erbjuda kurser i språkdidaktik med inriktning mot undervisning i ämnet modersmål, bedömer utred- ningen kan göras inom respektive lärosätes befintliga ekonomiska ram. Utredningens förslag om en förändrad grundlärarexamen innebär att en ny områdesbehörighet för grundlärarexamen som omfattar ämnet modersmål behöver beslutas. Detta bedöms rymmas inom Univer- sitets- och högskolerådets befintliga ekonomiska ram. Utredningens förslag om en förändrad examensbeskrivning för grundlärarexamen kan eventuellt komma att påverka Universitets- kanslersämbetets arbete med utbildningsutvärderingar av lärarutbild- ningarna när utvärderingarna omfattar något av ämnena modersmål eller svenska som andraspråk. Detta bedöms rymmas inom Universi- tetskanslersämbetets befintliga ekonomiska ram. Flera av professionsprogrammets kompetensutvecklande delar är obligatoriska eller reglerade. Till exempel ska en nyan- ställd lärare erbjudas en introduktionsperiod, liksom en nyanställd rektor genomföra en särskild befattningsutbildning. Huvudmän ska också enligt skollagen se till att personalen ges möjlighet till kompe- tensutveckling. Kompetensutvecklingens omfattning regleras inte av staten utan främst genom avtal mellan arbetsmarknadens parter. Utredningens förslag innebär att den nuvarande skyldigheten för- tydligas för att legitimerade lärare och rektorer i skolväsendet konti- nuerligt ska få delta i sådan kompetensutveckling som bidrar till att öka yrkesskickligheten och kan ligga till grund för ett kompetens- erkännande. Förtydligandet innebär inte att kompetensutvecklingen uteslutande ska ha denna inriktning utan att läraren och rektorn ska garanteras att kompetensutvecklingen till en viss del ska ha sådant innehåll. Det justerade kravet kan därmed komma att påverka huvudmännens möjlighet att fortsätta erbjuda kompetensutveckling med det innehåll och av sådan omfattning som erbjuds , givet att tiden för kompetensutveckling inte utökas. Kompetensutveckling för att öka yrkesskickligheten kan genom- föras på olika sätt, genom kollegialt lärande, utvecklingsprojekt eller deltagande i kurser. Det finns begränsad kunskap om den kompe- tensutveckling som erbjuds vad gäller omfattning, innehåll och kostnader. Sannolikt skiljer det sig också mycket åt mellan olika huvudmän. För en enskild huvudman kan förtydligandet därmed innebära en ambitionshöjning jämfört med de krav som ställs . Utredningen bedömer dock att förtydligandet på en aggregerad nivå inte leder till sådan kostnadsökning att huvudmännen behöver till- föras ytterligare medel från staten. Utredningen bedömer att förtyd- ligandet är av stor vikt för att öka likvärdigheten i skolväsendet liksom för att öka barns och elevers möjlighet att nå målen. Genom att en tydligare struktur för samarbete vad gäller priori- tering av innehållet i de statliga kompetensutvecklingsinsatserna ska- pas nationellt och regionalt ges huvudmännen ökade möjligheter att påverka innehållet i den statliga kompetensutveckling som erbjuds. Utredningen bedömer också att en förtydligad struktur positivt påverkar huvudmännens planeringsförutsättningar för beslut om vilken kompetensutveckling som ska genomföras lokalt, bland annat genom möjligheten till bättre framförhållning kring vilka statliga insatser som erbjuds. Utredningens förslag och bedömningar innebär också till exempel att det statsbidrag huvudmannen kan erhålla när en lärare deltar i behörighetsgivande fortbildning blir mer generöst. Utredningens förslag om att lärare och rektorer ska ha möjligheter att ansöka om erkännande av sin kompetens bedöms ge begränsade administrativa konsekvenser för huvudmannen. Detta då beslutet om erkännande fattas av en annan instans. Beroende på hur kriterierna för kompetenserkännande utformas kan dock huvudmannen till exempel behöva utfärda tjänstgöringsintyg eller motsvarande som ska bifogas ansökan. Den nationella regleringen av kompetensnivåer innebär, som ovan nämnts, inte att en tjänstestruktur för skolan införs, kompetens- nivåerna är frikopplade från vilka lärartjänster som finns. Möjligheter finns också för den huvudman som så önskar att inrätta kom- petensnivåer som kompletterar de nationella. Huvudmannen bör för vissa arbetsuppgifter använda lärare som nått en viss natio- nellt reglerad kompetensnivå vilket påverkar huvudmannens möjlig- heter att använda lärare till olika uppgifter. Med all säkerhet är det många huvudmän som använder erfarna och särskilt skickliga lärare till sådana särskilt kvalificerade uppgifter. Kravet på en viss kompetensnivå för att utföra vissa arbetsuppgifter kan dock, särskilt i en inledningsfas, ställa till praktiska problem varför detta initialt föreslås formuleras som strävansmål i regleringen. Även när ett skarpare krav regleras behöver en viss grad av flexibilitet finnas för att till exempel inte mycket små huvudmän ska hamna i en svår situation. Utredningens bedömning att lärarlönelyftet ska fördelas till kommunerna via det generella statsbidraget ger skolhuvudmännen goda möjligheter att använda medlen för att premiera de lärare som, genom att de erhållit ett nationellt erkännande av sin kompetens, bedömts vara särskilt yrkesskickliga när professionsprogrammet har kommit på plats. Utredningens förslag om ett mer träffsäkert statsbidrag för extra karriärtjänster till skolor med svåra förutsättningar och svåra utma- ningar kan bidra till att underlätta rekryteringen av erfarna lärare till sådana skolor. Utredningen bedömer att de förslag som avser att ge lärare, rektorer och förskolechefer mer utrymme för sina kärnuppdrag kan bidra till att underlätta för huvudmän att skapa en hållbar organisation med högre kvalitet i undervisningen. Förslagen kan dels bidra till en större tydlighet, dels ge huvudmännen stöd och inspiration. Förslagen som gäller att minska överdokumentationen kan bidra till att minska det administrativa arbetet hos huvudmännen. Utredningen bedömer inte att förslagen kommer att medföra ökade kostnader för huvudmän- nen. Utredningens förslag med möjlighet till längre anställning för obehö- riga lärare som läser en lärarutbildning förbättrar huvudmäns möjligheter att hantera lärarbristen. Utredningens förslag innebär också att huvudmannen får ökade möjligheter att rekrytera behöriga lärare i modersmål och svenska som andraspråk. Särskilt om konsekvenser för enskilda skolhuvudmän Enskilda huvudmän utför undervisning i de skolformer som påverkas av förslagen i detta betänkande. Utredningen lägger inte några förslag som enbart rör enskilda huvudmän. Små skolhuvudmän och fristående huvudmän med en särskild pedagogisk inriktning kan dock ha särskilda behov till exempel vad gäller kompetensutveckling. Det är viktigt att även dessa kan tas tillvara och att utbudet av kompetensutvecklingsinsatser anpassas till form och innehåll så att även anställda vid dessa skolor och förskolor får den kompetens- utveckling de bedömer vara mest relevant för att undervisnings- skickligheten ska utvecklas. Särskilt om konsekvenser för enskilda företag Utredningen lägger ett förslag som innebär att utbildningsanordnare som bedriver undervisning på entreprenad ska kunna ta del av den statliga satsningen karriärtjänster för lärare. Ytterligare medel tillförs för dessa lärare, se tabell nedan. Förslaget innebär att enskilda företag som erbjuder utbildning på entreprenad ges ökade möjligheter att locka kvalificerade lärare till verksamheten. Ansökningar om stats- bidrag kommer inledningsvis att innebära en ökad administration för dessa företag i samband med ansökan om statsbidraget. Att ansöka om statsbidrag är dock frivilligt. Huvudmän och stat behöver ta ett tydligt gemensamt ansvar för att den ram som professionsprogrammet utgör fylls med innehåll och att lärare och rektorer ges goda förutsättningar att delta. Flera av programmets delar finns redan på plats, till exempel huvudmannens ansvar för kompetensutveckling, statsbidrag till lärarlönelyft och karriärtjänster, nationella kompetensutvecklingsinsatser, befattnings- utbildning för rektorer m.m. Flera av delarna som staten helt eller delvis finansierar, till exempel statsbidragen för lärarlönelyftet och karriärtjänsterna, är satsningar som gäller tills vidare. För flera delar har också medel tidigare tillförts kommunerna i form av generella statsbidrag enligt den kommunala finansieringsprincipen, till exempel introduktionsperioden och befattningsutbildningen för rektorer. Några av de delar som staten ansvarar för, inte minst gäller detta de olika statsbidragen för kompetensutvecklingsinsatser, är dock tids- begränsade. bör dessa tillfälliga satsningar ersättas av en mer stabil ekonomisk ram för det nationella utbudet av kompetens- utvecklingsinsatser vars innehåll programmets intressenter bör besluta om. Staten kommer också att behöva finansiera den nationella funktionen. Medel för vissa förslag föreslås avsättas omgående och har beräknats enligt följande: För att stärka kvaliteten i introduktions- perioden och för att förbereda för ett eventuellt kommande krav på utbildning för att få fungera som bör skolhuvud- männen tillskjutas medel som motsvarar lönekostnaden för att 500 lärare deltar i mentorsutbildning om 7,5 högskole- poäng. Medellönen beräknas till , det vill säga något högre än den genomsnittliga lönen då läraren ska vara erfaren. Kostnaden för utbildningsplatserna bedöms rymmas inom universitets och högskolors takbelopp. –Statsbidrag för forsknings- och utvecklingstid för lektorer. Medel är beräknade för att 200 lektorer ska kunna få sin tjänst nedsatt om huvudmannen avsätter lika mycket tid. Lektorernas medellön beräknas till . Skol- verkets kostnader för att hantera statsbidraget uppskattas till . –Förlängt Lärarlyft samt bättre ekonomiska studievillkor för behörig- hetsgivande fortbildning inom Lärarlyftet. Kostnaden för en upp- handlad kurs varierar och är därför beräknad utifrån en schablon om per heltidsstuderande och år. Summan motsvarar därmed att cirka 3 000 lärare per termin deltar i utbildning på . Summan för statsbidraget har beräknats utifrån en medellön för den enskilde läraren på samt att cirka 1 500 lärare per termin tar del av stats- bidraget. Att ett lägre antal beräknas här beror bland annat på att det finns andra mer förmånliga statsbidrag att söka för lärare som deltar i utbildning i vissa ämnen samt att de lärare som ej undervisar i det ämne de läser i Lärarlyftet inte ska kunna erhålla statsbidrag. administrativa kostnader för att upphand- la kurser och hantera statsbidrag ingår i totalsumman. Om- fattningen av förslaget går att justera. –Entreprenad förstelärare. Medel avsätts så att var sjätte legitimerad lärare anställda hos utbildningsanordnare som bedriver utbildning på entreprenad ska kunna erhålla statsbidrag för en karriärtjänst. För att även var sjätte lärare i vuxenutbildningen som helhet ska ha möjlighet att få statsbidrag för en karriärtjänst skulle ytterligare behöva tillföras . Detta då främst lärare i grund- och gymnasieskolan har utsetts inom ramen för nuvarande statsbidrag. kostnader för att hantera statsbidraget uppskattas till . Utredningen menar att medel behöver tillskjutas för att samtliga lärarkategorier och motsvarande ska kunna inrymmas i de olika statliga satsningarna och reformerna utan att möjligheterna att ta del av medel och insatser för de som redan omfattas av satsning- arna påverkas. När detta är möjligt att göra samt bedömningen av vilka lärarkategorier eller satsningar som först ska prioriteras behö- ver dock avgöras av riksdag och regering utifrån det statsfinansiella läget. * Utöver de medel som redan avsatts. Enligt kommittéförordningen ska utredningen föreslå finansiering för de förslag som läggs fram. Utredningen lämnar därför här förslag till möjliga omprioriteringar av befintliga anslag. Utredningen föreslår att det pågående Lärarlyftet II ska förlängas och att fler grupper ska beredas möjlighet att ta del av kursutbudet, dock utan möjlighet till statsbidrag. För detta förslag föreslås redan avsatta medel, , för kompetensutvecklings- insatser för lärare och förskolepersonal på anslaget för fortbildning av lärare och förskolepersonal omfördelas . Medel föreslås också föras över från anslaget för statligt stöd till vuxen- utbildningen. Från samma anslag föreslås också medel föras över för att finansiera de övriga förslagen. Anslaget för statligt stöd till vuxen- utbildning är omfattande och har sedan det infördes underutnyttjats varför det bedöms som sannolikt att det inte heller kommer att nyttjas fullt ut. Till 2018 har dessutom anslaget kraftigt utökats varför utredningen bedömer att det finns möjlighet att omdisponera medel. 13.5Konsekvenser för den enskilde läraren och förskolläraren, rektorn och förskolechefen Professionsprogrammet ger den enskilde läraren och rektorn tydliga förutsättningar vad gäller den professionella utvecklingen, både vad gäller att tillgodogöra sig ytterligare kompetens men också vad gäller att få sin kompetens erkänd nationellt och därigenom till exempel öka möjligheterna att få ta sig an delvis andra arbetsuppgifter och söka karriärtjänster om hen så önskar. Dagens yrkesverksamma lärare och rektorer kommer att omfattas av samma möjligheter till kompetensutveckling och får på samma sätt som den nyexaminerade själva avgöra om och när man väljer att ansöka om ett kompetenserkännande. Varje enskild lärare avgör också om hen är intresserad av att söka en tjänst som omfattar vissa särskilt kvalificerade arbetsuppgifter när hen har nått den nivå som erfordras. Ett förenklat förfarande för erkännande av kompetens bör gälla för yrkesverksamma lärare och rektorer. De lärare som innehar en förstelärartjänst eller en lektors- tjänst behåller sin tjänst i enlighet med det som avtalats med huvud- mannen. Dessa lärare som redan har bedömts vara särskilt kvalifi- cerade för undervisning och uppgifter som hör till undervisning, bör också dessa kunna få sin kompetens erkänd på ett förenklat sätt i förhållande till de nya kompetensnivåerna. Ansökningar om ett kompetenserkännande föreslås vara avgifts- belagda och kostnaden kommer att belasta den enskilde. Avgifter ska som utgångspunkt motsvara full kostnadstäckning men utredningen har inga möjligheter att beräkna hur hög avgiften kan bli. För en sådan beräkning krävs ett tydligare bild av den organisation som kommer att ansvara för besluten. Utredningen bedömer att det inte är orimligt att tänka att avgiftens storlek kommer att vara jämförbar med avgifterna i legitimationssystemet.3 De legitimerade lärare och förskollärare liksom de rektorer och förskolechefer som är anställda i skolväsendet när det blir möjligt att ansöka om ett kompetens- erkännande bör vara undantagna från kravet att erlägga en avgift under . Även i avsnitt 5.4 redogörs för hur de yrkes- verksamma kommer att påverkas. Utredningen bedömer att de förslag som avser att förbättra lärares, rektorers och förskolechefers arbetssituation kan bidra till att dessa grupper får mer tid för sina pedagogiska uppdrag och därmed upp- lever mindre stress och större arbetstillfredsställelse. Legitimerade lärare anställda hos utbildningsanordnare som bedriver undervisning på entreprenad får utökade möjligheter till professionell utveckling med utredningens förslag om möjlighet till ett statsbidrag för karriärtjänster för dessa utbildningsanordnare. Fler utbildningsvägar öppnar sig med utredningens förslag för de lärare som vill utbilda sig och bli behöriga att undervisa i ämnena modersmål och svenska som andraspråk. 13.6Konsekvenser för barn och elever Skolans arbete ska ta sin utgångspunkt i i syfte att stärka respekten, skyddet och främjandet av barns mänskliga rättigheter. Samtliga förslag syftar till att förstärka kvaliteten i undervisningen i skolan vilket bidrar positivt till barns och elevers situation och utvecklingsmöjligheter. De förslag som innebär att till exempel läraren eller förskolläraren behöver delta i kompetensut- vecklingsinsatser medför dock att det enskilda barnet eller elevens situation tillfälligt kan påverkas när ordinarie lärare, förskollärare eller förskolechef inte finns i verksamheten. Utredningen menar dock att de positiva konsekvenserna av förslagen överväger också ur ett 3 Enligt förordning (2011:326) om behörighet och legitimation för lärare och förskollärare är avgiften för ansökan om legitimation, och för ansökan om komplet- tering av legitimation. Utredningen bedömer att också att undervisningens kvalitet och elevernas möjlighet till måluppfyllelse kan förbättras om lärare, rektorer och förskolechefer får mer tid och utrymme för sina pedagogiska uppdrag. Desto snabbare en lärare eller förskollärare når en högre grad av yrkesskicklighet och en större trygghet i yrkesrollen desto snab- bare kan en högre kvalitet i undervisningen förväntas. Erfarenhet och kontinuerliga möjligheter till kompetensutveckling bidrar också till att undervisningsskickligheten ökar genom yrkeslivet. Detsamma gäller för en rektor och förskolechef. Utredningens för- slag om ett professionsprogram förväntas därmed bidra till att fler barn och elever ges goda möjligheter att utvecklas och nå kun- skapsmålen. Särskilt om konsekvenser för barn och elever med funktionsnedsättning Det är av yttersta vikt att alla elever har tillgång till kvalificerade och kompetenta lärare med legitimation och behörighet. Elever med funktionsnedsättningar behöver dessutom ha tillgång till kompetens utöver den som lärare får i den ordinarie lärar- eller förskollärar- utbildningen, via speciallärarutbildning och genom att ha möjlighet till kontinuerlig kompetensutveckling genom yrkeslivet.