sou · H6B317 · 2018-03-12 00:00:00 — i centrum – ett ramverk för lärares och rektorers professionella utveckling Slutbetänkande av Utredningen om en bättre skola genom mer attraktiva skolprofessioner SOU och Ds kan köpas från Juridiks kundservice. Beställningsadress: Juridik, Kundservice, 106 47 Ordertelefon: Webbadress: /offentligapublikationer För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Svara på remiss – hur och varför Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ). En kort handledning för dem som ska svara på remiss. Häftet är gratis och kan laddas ner som pdf från eller beställas på /remisser Layout: Kommittéservice, Tryck: , 2018 Regeringen beslutade att uppdra åt en särskild utredare att lämna förslag som syftar till att ge bättre förutsättningar för lärare, förskollärare, rektorer och förskolechefer att utföra sina uppdrag och bl.a. se över behörighets- och legitimationsreglerna (dir. 2016:76). Som särskild utredare förordnades univer- sitetslektor . anställdes som särskild ut- redare på fr.o.m. . Regeringen beslu- tade om tilläggsdirektiv (dir. 2017:111). Som sekreterare i utredningen anställdes kanslirådet (fr.o.m. ), juristen (fr.o.m. ) och departementssekreteraren (fr.o.m. ). var anställd som sekreterare fr.o.m. t.o.m. . har varit utredningens huvudsekreterare. Som experter i utredningen förordnades fr.o.m. departementssekreterare , Utbildningsdeparte- mentet, departementssekreterare , Utbildningsdepar- tementet, departementssekreterare , Finansdepar- tementet, departementssekreterare , Utbildnings- departementet, departementssekreterare , Finansde- partementet, departementssekreterare , och ämnessakkunnig , Ut- bildningsdepartementet. I hans ställe förordnades fr.o.m. departe- mentssekreteraren , , som ex- pert. entledigades som expert fr.o.m. . entledigades som expert fr.o.m. . I hennes ställe förordnades fr.o.m. depar- tementssekreteraren , , som expert. Som experter i utredningen förordnades fr.o.m. som experter också , Kommuner och Landsting, , , , , , , , , samt . , . entledigades som expert fr.o.m. . I hennes ställe förordnades fr.o.m. departementssekreteraren , som expert. entledigades som expert fr.o.m. . Härmed överlämnas Utredningen om en bättre skola genom mer attraktiva skolprofessioners slutbetänkande Med undervisnings- skicklighet i centrum – ett ramverk för lärares och rektorers pro- fessionella utveckling (SOU 2018:17). Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800)................ Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800)................ 1.3Förslag till förordning om ändring i högskoleförordning (1993:100) ............................................. 1.4Förslag till förordning om ändring i förordning (2007:222) om statsbidrag för fortbildning av lärare samt fritidspedagoger och motsvarande ................................ 1.5Förslag till förordning om ändring i förordning (2011:183) om befattningsutbildning för rektorer och annan personal med motsvarande ledningsfunktion i skola, förskola och fritidshem samt fortbildning för rektorer och förskolechefer.................................................... 1.6Förslag till förordning om ändring i förordning (2011:326) om behörighet och legitimation för lärare 1.7Förslag till förordning om ändring i förordning (2011:326) om behörighet och legitimation för lärare 1.8Förslag till förordning om ändring i förordning (2013:70) om statsbidrag till skolhuvudmän som inrättar karriärsteg för lärare .................................................. 1.9Förslag till förordning om ändring i förordning (2013:70) om statsbidrag till skolhuvudmän som inrättar karriärsteg för lärare.................................................. 1.10Förslag till förordning om ändring i förordning (2014:145) om extra statsbidrag till skolhuvudmän som inrättar karriärsteg för lärare i förskoleklasser och grundskolor i utanförskapsområden ..................................... 1.11 Förslag till förordning om ändring i förordning (2016:350) om försöksverksamhet med anställning under viss kompletterande utbildning................................... 1.12Förslag till förordning (2018:00) om statsbidrag till karriärsteg för lärare inom vuxenutbildning och särskild utbildning för vuxna .......................................... 1.13Förslag till förordning om ändring i förordning (2018:00) om statsbidrag till karriärsteg för lärare inom vuxenutbildning och särskild utbildning för Förslag till förordning (2018:00) om statsbidrag för att främja forskning och utvecklingsarbete i skolväsendet ....... Utredningens uppdrag och arbete................................ Centrala utgångspunkter för utredningen i arbetet ............. Några ord om bristen på lärare och förskollärare................. Vissa ord och uttryck som utredningen använder................ Utredningens arbete inför slutbetänkandet.......................... En samlad och drivande strategi för skolans lärare 3.1Utveckling i och av skolan: reformer, ambitioner och vikten av reformvård .............................................................. 3.2 Den svenska skolans problem och utmaningar..................... 3.2.1Ambitionshöjd och samhällsförändring – övergripande perspektiv på skolans och förskolans problem och utmaningar ...................... 3.2.2Den svenska skolans och förskolans problem och utmaningar enligt och 2015 års 3.2.3Vissa problem av systemnatur i det svenska 3.2.4Avsevärda utmaningar för att svara mot höga Undervisningsskicklighet – skolans svårfångade nyckel .... Att stärka läraryrket och uppdraget som rektor ................. Vad gör ett yrke attraktivt?................................... 3.5Profession och professionalism som fenomen och 3.5.1Vad är en profession och vad kännetecknar ett 3.6Professionsprogram för professionalisering och professionell utveckling – om dess syfte och principer...... Skolan är beroende av skickliga lärare och En systematik för attraktivitet och utveckling .... Professionsprogram, förnyelse och 4.1Del 1: Kompetensutveckling – en kraftfull systematik för utveckling av lärar- och ledarkompetens ....................... 4.1.1Kompetensutveckling – vad vet vi om vad som 4.1.2Vilken fort- och vidareutbildning ger den 4.1.3Fortbildning och utveckling prioriteras till tre format: Processer av kollegialt lärande, Utvecklingsprojekt och Kurser............................ 4.1.4Kompetensutveckling genom processer av Kompetensutveckling genom projekt ................. 4.1.8Särskild insats inom lärarspåret – Särskilda insatser inom rektorsspåret, och skolledarrelevant forskning ........................... Dokumentation av deltagande och lärande ......... 4.1.11Forskning och utveckling i ett professions- 4.1.12Sammanfattningsvis – en hållbar modell för utveckling av kunskap, kompetens och likvärdighet under skiftande behov...................... 4.2Del 2: Beskrivning, identifikation och erkännande av Tydliga och kända målbilder driver utveckling ... 4.2.2Att identifiera kunskap, kompetens – och 4.2.3Expertis – om framstående skicklighet som fenomen och realitet ............................................. 4.2.4Att beskriva lärarskicklighet: går det och hur kan sådana beskrivningar i så fall se ut? Att beskriva kvalitet i relation till 4.2.6Standards för lärare i : for Professional Teaching Standards (NBPTS) ........ 4.2.7Standards för lärare och rektorer i : and School Leadership (AITSL) ................................. 4.2.8Den kanadensiska modellen – exemplet och Additional Qualifications ............... 4.2.9Arete meritering – ett svenskt initiativ för 4.2.10Att beskriva, identifiera och erkänna kompetens – en omistlig del av en professions 4.3 Del 3: Ett strategiskt förhållningssätt till kompetens ........ 4.3.1Kompetens på olika nivåer och av skilda slag måste användas strategiskt .................................... Tjänst, anställning, uppdrag – olika alternativ ..... 4.4Professionsprogrammets betydelse för läraryrkets attraktionskraft och elevers lärande..................................... Utvecklingsmöjligheter för legitimerade lärare och rektorer – professionsprogrammet i praktiken ............. 5.1Utvecklingsmöjligheter för legitimerade lärare, förskollärare samt rektorer och förskolechefer .................. 5.2Fyra utvecklingssteg för lärare och förskollärare Legitimerad lärare eller förskollärare.................... Erfaren lärare eller förskollärare ........................... Meriterad lärare eller förskollärare ....................... Särskilt meriterad lärare eller förskollärare .......... 5.3 Utvecklingsmöjligheter för rektorer ................................... 5.4Dagens yrkesverksamma lärare och rektorer i 5.5Arbetet att utveckla professionsprogrammet och dess organisation behöver fortsätta ............................................. 5.6 Vissa förändringar som bör genomföras omgående ........... 5.6.1Mentorsutbildning för en introduktionsperiod med hög kvalitet .................................................... 5.6.2Rekryteringsutbildning för rektor som ett första steg mot kvalifikationsutbildning? 5.6.3Stärkt arbete med praktiknära forskning och 5.7När kommer professionsprogrammet att finnas på Kontinuerlig och relevant kompetensutveckling och fortbildning för lärare och rektorer ............................. 6.1Ansvaret för lärares och rektorers kompetensutveckling 6.2Lärares kompetensutveckling är heterogen och 6.3Svenska lärare och rektorer lägger mindre tid på kompetensutveckling än lärare och rektorer i andra 6.4Huvudsakligen fokus på styrdokument och verksamhetsutveckling i den generella 6.5 Särskilda insatser för kompetensutveckling som pågår...... Statligt initierad kompetensutveckling i 6.5.2Exempel på kommunala initiativ till 6.5.3Exempel på enskilda huvudmäns initiativ till 6.6Förenkling av de många statsbidragen kan bidra till bättre utväxling för lärares kompetensutveckling .............. Statsbidrag bör läggas samman och förenklas ..... 6.7Lärare och rektorer behöver systematisk kompetensutveckling för att utvecklas i sin profession ..... Ett professionsprogram för lärare, förskollärare och rektorer..................................... 6.8Elever har rätt att undervisas av behöriga lärare och barn av behöriga förskollärare ............................................. Behörighetsgivande fortbildning i Lärarlyftet..... 6.8.2Ekonomiska villkor hindrar deltagande i 6.8.3Lärare bör ha tillgång till behörighetsgivande fortbildning inom ramen för 6.8.4Bättre ekonomiska studievillkor för behörighetsgivande fortbildning inom Det bör bli tydligare vad som krävs för komplettering för att bli behörig att undervisa i ytterligare ämnen ................................................. Hur kan karriärstegsreformen och lärarlönesatsningen 7.1Bättre löner och karriärmöjligheter för skickliga lärare utan att de lämnar undervisningen....................................... 7.2Med karriärstegsreformen ska yrkesskickliga lärare premieras så att elevers resultat förbättras .......................... 7.2.1Karriärsteg för lärare i förskoleklasser och grundskolor i utanförskapsområden .................... 7.2.2Samverkan för bästa skola och nyanländas 7.3Lärarlönelyftet ska öka läraryrkets attraktionskraft och därigenom förbättra resultaten i skolan............................... 7.4Satsningarna har potential att stärka läraryrket – men deras legitimitet måste förbättras......................................... Statskontorets utvärdering av lärarlönelyftet ...... karriärstegsreformen och lärarlönelyftet ............ 7.5Karriärstegsreformen och lärarlönelyftet – föremål för debatt och forskning............................................................. 7.6Satsningarna samverkar och överlappar varandra vilket ger otydlighet och stärker de negativa konsekvenserna ..... 7.7Förbättrad legitimitet för reformerna genom större transparens och en tydligare koppling mellan kompetens och uppdrag ....................................................... Lärarlönelyftet bibehålls i dess nuvarande utformning...... Statliga insatser för lärare som bedriver undervisning i verksamhet som bedrivs på entreprenad ................... 8.1Utbildning på entreprenad är särskilt vanligt i Entreprenad – vad avses? Vad får läggas ut på entreprenad? 8.1.3Vad överlämnas när en uppgift överlämnas på 8.2 vuxenutbildning och entreprenad .................... 8.2.1Entreprenad, inget nytt inom den kommunala 8.2.2Hur vanligt är det med undervisning på 8.2.3Varför är det så vanligt med utbildning på entreprenad inom vuxenutbildningen?................ Personalen i vuxenutbildning ............ 8.3Kommunal vuxenutbildning – en utbildning med särskilda utmaningar för lärarna .......................................... 8.3.1Den kommunala vuxenutbildningen – en individanpassad utbildning för en heterogen 8.3.2Den kommunala vuxenutbildningen – ett uppdrag med skiftande förutsättningar ............... 8.3.3Utbildning på entreprenad medför särskilda 8.3.4Utredningens analys: den kommunala vuxenutbildningen – stora utmaningar och en 8.4 Två statliga utredningar med relevans för området............ 8.4.1Bättre möjligheter till fjärrundervisning och undervisning på entreprenad (U 2015:09) ........... En väl anpassad vuxenutbildning (U 2017:01) .... 8.5 Statliga satsningar för lärare ................................................. 8.5.1Statsbidrag som lärare som undervisar i verksamhet som bedrivs på entreprenad kan ta Statsbidrag som lärare som undervisar i verksamhet som bedrivs på entreprenad inte kan ta del av............................................................ 8.5.3Tar lärare som undervisar på entreprenad del av de satsningar de har rätt till? 8.6 Utredningens avgränsning.................................................... 8.7Lärare anställda av utbildningsanordnare som bedriver utbildning på entreprenad inom vuxenutbildning ska få ta del av satsningen 8.8 Huvudmannens ansvar för att lärare tar del av kompetensutveckling ska förtydligas i skollagen................ 8.9Skolverket bör verka för ökat deltagande i statliga satsningar för lärare som är anställda av utbildningsanordnare som bedriver undervisning på Det behöver finnas statistik över legitimerad och behörig personal inom undervisning som bedrivs Hur kan lärares, rektorers och förskolechefers administrativa arbete minska? 9.1Lärares, rektorers och förskolechefers arbetstid är en viktig resurs för skolväsendet............................................... 9.2Lärare, rektorer och förskolechefer har en hög 9.2.1Risk för sämre kvalitet i undervisningen och svårigheter att rekrytera nya lärare ....................... 9.3 Roller och arbetsuppgifter i skolväsendet........................... 9.3.1Skollagens bestämmelser medför en viss rollfördelning mellan stat, huvudman, rektor 9.3.2Viss dokumentation och administration krävs för att fullgöra kraven i skolförfattningarna........ 9.3.3Lärarnas tid för att planera undervisningen trängs undan av andra arbetsuppgifter................. 9.3.4Akuta frågor och rutinadministration slukar rektorers och förskolechefers arbetstid............... 9.4Det administrativa arbetet för lärare, rektorer och 9.4.1Administrativa uppgifter i relation till 9.4.2Utvecklingen av skolväsendet har medfört fler arbetsuppgifter och mer kontroll......................... 9.4.3Statliga insatser för att minska andelen administrativa arbetsuppgifter för lärare, rektorer och förskolechefer.................................. Personalförstärkningar ska avlasta lärare............. 9.4.5Huvudmäns initiativ för effektivare arbetssätt 9.5Utredningens slutsats: Lärare, rektorer och förskolechefer behöver bättre förutsättningar för undervisning och pedagogiskt ledarskap............................. 9.5.1Verktygen för att ge lärare, rektorer och förskolechefer mer utrymme för kärnuppdragen finns i huvudmännens Lärare måste kunna ägna sig åt 9.5.3Rektorer och förskolechefer behöver organisatoriska förutsättningar för sitt 9.5.4Överdokumentationen i skolväsendet bör 9.5.5Regeringen bör ta ett ansvar för hur reformer påverkar behovet av lärar- och rektorsresurser 9.6Utredningens förslag för att lärare, rektorer och förskolechefer ska få bättre förutsättningar för sina 9.6.1Skollagen bör förtydligas om huvudmannens ansvar för att ge rektorer respektive förskolechefer förutsättningar för sitt 9.6.3Stöd till huvudmännen för en hållbar organisation där medarbetarnas arbetstid används effektivt för kärnuppdragen ................... 9.6.4Kompetensutveckling för rektorer och förskolechefer om praktisk organisation och 9.7 Utredningens förslag för minskad överdokumentationen i skolväsendet .................................. 9.7.1Skolmyndigheterna bör arbeta för att minska Uppdrag till Statskontoret att utvärdera hanteringen av enskildas klagomål över Hur kan fler erfarna lärare och rektorer stimuleras att söka sig till skolor med svåra förutsättningar? Skolsystemet har ett kompensatoriskt uppdrag.................. De erfarna lärarna arbetar inte på skolor med svåra Statliga insatser för att motivera lärare och rektorer att arbeta vid skolor med svåra förutsättningar ........................ Förstelärare och lektorer fördelas bara i viss mån till skolor med svaga studieresultat .............. 10.3.2Det extra statsbidraget för utanförskapsområden är inte tillräckligt 10.3.3Lärarlönelyftet fördelas inte med hänsyn till elevers behov och förutsättningar ........................ 10.3.4Riktade insatser för att stärka skolor med svåra förutsättningar och ett stort antal 10.4 Statsbidrag till huvudmännen baserat på socioekonomiskt betingade förutsättningar ....................... 10.5Vad kan motivera erfarna lärare och personer i ledande befattning att söka sig till skolor med svåra Långsiktiga strategier för att vända karriärmönstren kan gynna skolor med svåra förutsättningar.............................. 10.6.1 En stärkt lärarprofession kan gynna skolor med svåra förutsättningar ..................................... 10.6.2 Utveckling och kunskap för undervisning, ledning och organisering i skolor med svåra 10.6.3 Lärare och rektorer behöver reella förutsättningar att göra skillnad för eleverna ...... 10.6.4 Strategier för att förbättra rekrytering till förskolor i områden med svåra förutsättningar .. 518 10.6.5 Mer träffsäkert statsbidrag för extra karriärtjänster till grundskolor med svåra 10.6.6 Tydligare att lärarlönelyftet ska fördelas med hänsyn till elevers förutsättningar och behov ..... Behörighetsgivande utbildning för personer som är nära en lärarexamen................................................. Lärarbristen väntas pågå framöver..................... Med behörighetsgivande utbildning kan personer som är nära en lärarexamen bli behöriga lärare ........................... 11.2.1 Stärkta villkor för arbete och studier viktiga förutsättningar för högre genomströmning ........ Satsningar på fler vägar till läraryrket behövs ..................... 11.3.1 Förlängning och utvidgning av försöksverksamheten med anställning under viss kompletterande utbildning ............................ 11.3.2 Bättre ekonomiska förutsättningar att kombinera en lärar- eller förskollärarutbildning med arbete i Vissa frågor om modersmål, svenska som andraspråk Fler behöriga lärare i ämnena modersmål och svenska 12.1.1 Stort behov av lärare i ämnena modersmål och svenska som andraspråk ........................................ 12.1.2 Möjligheterna att läsa lärar- och ämnena modersmål eller svenska som andraspråk är begränsade ...................................... 12.1.3 Krav för behörighet att bedriva 12.1.4 Olika möjligheter att förändra Utredningens förslag för fler behöriga lärare i ämnena modersmål och svenska som andraspråk ............................. 12.2.1 Förslag om en mer flexibel grundlärarexamen .... 12.2.2 Förslag om förändrat krav för behörighet att undervisa i ämnet modersmål ............................... Kompetens i språkinlärning och språkutveckling............... 12.3.1 Det nödvändiga språket ........................................ 12.3.2 Examensbeskrivningarnas krav inte tydligt 12.3.3 Det språkutvecklande perspektivet betonas i läroplaner samt kurs- och ämnesplaner................ 12.3.4 Strukturerna gör området svårt att överblicka..... 12.3.5Pågående insatser för att stärka den språkutvecklande kompetensen i skolväsendet ... 572 12.3.6Utredningens förslag om språkutveckling och Konsekvenser av förslagen ........................................ Alternativa förslag i fråga om professionsprogrammet...... Konsekvenser för staten och statliga myndigheter ............ Konsekvenser för skolhuvudmän ........................................ Sammanfattning ekonomiska konsekvenser....................... Konsekvenser för den enskilde läraren och förskolläraren, rektorn och förskolechefen ........................ Konsekvenser för barn och elever ....................................... Citat översatta från engelska till svenska............................. Utredningen om en bättre skola genom mer attraktiva skolprofes- sioner, U 2016:06, överlämnar sitt slutbetänkande Med undervis- ningsskicklighet i centrum – ett ramverk för lärares och rektorers pro- fessionella utveckling, SOU 2108:17. Utredningen har till uppdrag att lämna förslag som syftar till att ge bättre förutsättningar för lärare, förskollärare, rektorer och förskolechefer att utföra sina uppdrag och bl.a. se över behörighets- och legitimationsreglerna. Utred- ningen lämnade över delbetänkandet Utbildning, undervisning och ledning – Reformvård till stöd för en bättre skola, SOU 2017:51. I delbetänkandet redovisades de delar av uppdraget som rör justeringar av legitimations- och behörighetsreglerna, upp- draget att utreda om förskolechefer i förskolan bör benämnas rekto- rer i skollagen och uppdraget att se över hur en god introduktion i lärar- och förskolläraryrkena kan säkras. I och med detta slutbetän- kande slutredovisas utredningens uppdrag. Utredaren ska enligt uppdraget arbeta i dialog med de som med- verkar i den nationella samlingen för läraryrket, det vill säga Fri- skolornas riksförbund, Idéburna skolors riksförbund, Lärarförbun- det, , Lärarutbildningskonventet, för- enade studentkårer, Kommuner och Landsting, och . Detta har gjorts via flera gemensamma möten samt att det har funnits möjligheter att lämna synpunkter. Professionsprogrammet som utredningens bärande strategi pekade () på behovet av mer samlade strategier för den svenska skolan. skolkommission tog fasta på slutsatser och presenterade 2017 förslag till en samlad strategi för ökad kunskap och likvärdighet. Ett av förslag var att ett nationellt professionsprogram för lärare och skolledare ska inrättas i syfte att främja lärares och skolledares professionella ut- veckling och skolutveckling, och för att skapa generella förutsätt- ningar för kapacitetsbyggande i skolväsendet. Detta för att möjlig- göra en stärkt undervisning och bidra till positiva effekter på elevers kunskapsresultat. Denna utredning tar vid på linje genom att fortsätta att utveckla förslaget om ett professionsprogram i syfte att skapa en sammanhållande systematik för såväl utveckling av lärares och skolledares kompetens som dess strategiska användning. Till- gången till legitimerade lärare och nivån på lärarnas undervisnings- skicklighet är centrala faktorer för skolans kvalitet och resultat. Ut- redningens bedömning är att den utvecklingsmodell som tanken om ett professionsprogram innebär ger den systematik och struktur som är nödvändig för att kunna föreslå verkningsfulla lösningar på flera av de frågor som utredningen har fått i uppgift att hantera. Detta gäller inte minst den övergripande frågan om hur attraktionskraften i att arbeta som lärare eller rektor kan öka. Det samlade förslaget har utvecklats i en reformvårdande anda som förädlar och justerar statliga insatser som har varit både fram- gångsrika och mindre framgångsrika, genom att etablera en tydlig nationell ram för dem.