sou · H6B358 · 2018-06-29 00:00:00 — Resorna samordnas med fordon som kör sjuk- och färdtjänstresor. För allmänna fakta om anropsstyrd kollek- tivtrafik se avsnitt 4.2. 14Om inget annat anges är uppgifterna är hämtade från rapporten kollek- tivtrafik (). 15Årsredovisning Helår 2017, s. 23. Samordning – innebörd, identifierade hinder och goda exempel En högre grad av samordning kan även leda till större möjligheter att påverka utvecklingen, genom att fler aktörer går samman och ut- trycker ett gemensamt behov eller önskemål. Som exempel kan näm- nas att de befintliga beställnings- och planeringssystemen i vissa fall upplevs som föråldrade och därtill kan sakna uppgraderingsmöjlig- heter. Grundproblemet är att IT-systemen är komplicerade och att enskilda aktörer saknar ekonomiska och andra incitament att utveckla egna system eftersom det oftast är såväl billigare som enklare att köpa ett befintligt system. Därtill råder bristande konkurrens bland leveran- törer av beställnings- och planeringssystem och upplevd bristande utvecklingsvilja. Vissa verksamheter har därför påtalat behovet av ett nationellt beställnings- och planeringssystem. Om flera (merparten) av alla huvudmän skulle gå samman och antingen utveckla ett eget system eller ställa gemensamma krav på befintliga systemleverantörer, skulle det kunna leda till ett större gensvar och därmed större påverkansmöjligheter. finns det inget komplett system som kan hantera alla typer av resor. Det kom- pletta systemet skulle innehålla allt från trafikplanering, trafikled- ning, bokning, beslut och reseplanerare som hjälper resenärer att söka resor på webben eller i en app.16 Systemen kan inte heller han- tera alla sorters förekommande trafik, då trafiken planeras var för sig uppdelat på transportform. Ett ändamålsenligt system är således av stor vikt, särskilt med tanke på samordning mellan anropsstyrd tra- fik och linjebunden trafik.17 8.5Vad som krävs för att nå en ökad samordning I samband med SKL:s och utredningens gemensamma workshop med deltagare från hela landet tillfrågades deltagarna om nyckelfak- torer för att uppnå samordning. De svar som framkom handlade om följande aspekter –en definition av det ansvar som åvilar samhället, samordnad lag- stiftning, ett gemensamt huvudmannaskap och att aktörerna talar ”samma språk”, 16Gemensam beställningscentral för samhällsfinansierade resor i , delrapport 2, , s. 29. 17Trafikanalys, Förstudie om lagstiftning för särskilda persontransporter, rapport 2014:7, s. 50. Samordning – innebörd, identifierade hinder och goda exempel –planering och kunskap om samordning och funktionella regioner, –en uttalad vilja att samarbeta och en gemensam, väl fungerande beställningscentral som bygger på moderna IT-system, –ett gemensamt regionalt regelverk, –ledord som effektivitet, resursutnyttjande och omvärldsanalys, och –en gemensam regional målbild och en gemensam regional organi- sation för alla typer av resor. Andra förutsättningar som lyftes fram av deltagarna handlade om att det krävs ett förhållandevis stort resandeunderlag för att kunna åstad- komma en ökad samordning. Likaså finns det indikationer som visar att det krävs en uthållighet, politisk vilja och en respektfull kom- munikation mellan olika huvudmän. 8.6Särskilt om vissa specifika samordningsfrågor – goda lokala och regionala exempel 8.6.1Samordning av resor inom särskilda persontransporter I har sex av åtta kommuner överlämnat såväl myndighets- utövningen som samordning och upphandling av färdtjänst och riks- färdtjänst till den regionala kollektivtrafikmyndigheten (). Länstrafiken i (Länstrafiken) har fått i uppdrag av den regionala kollektivtrafikmyndigheten (Region ) att samordna de samhällsbetalda resorna i länet oavsett om det är kom- munerna, regionen eller Länstrafiken som har ansvaret för dessa. Det sker genom att Länstrafiken bedriver beställnings- och samord- ningsfunktion för samhällsbetalda resor och transporttjänster avse- ende särskilda persontransporter. Beställningscentralen drivs inte i egen regi, de två senaste gångerna har ett lokalt företag vunnit upp- handlingen. Samma företag har även vunnit upphandlingen avseende 18Uppgifterna i detta avsnitt kommer från , Länstrafiken , om inte annat anges. Samordning – innebörd, identifierade hinder och goda exempel trafikupplysning för kollektivtrafiken. Trafiken har även den upp- handlats. De två kommuner som har färdtjänst och riksfärdtjänst i egen regi är inte anslutna till den gemensamma beställningscentralen utan har lokala taxibolag som sköter färdtjänstbokningar.19 Enligt uppdragsavtalet om samhällsbetalda resor i mellan Länstrafiken och Region ska verksamheten be- drivas så att samordning och planering minimerar kostnaden för verksamheten och överenskommen kvalitet på resor och tjänster upprätthålls. Länstrafiken ska även aktivt arbeta med utveckling av resmöjligheter för att minska behovet av särskilda persontransporter genom att fler ska kunna nyttja kollektivtrafiken. De kommuner som har överlåtit uppgifter och trafik till regionen har ett gemensamt regelverk för färdtjänst där servicenivån är densamma oavsett om resan är beställd som färdtjänst eller sjukresa.20 Övriga förutsättningar är att de kommuner som ingår i sam- arbetet har ett gemensamt regelverk. Länsfärdtjänst tillhandahålls, även om den stora majoriteten av resorna sker inom den egna kom- munen. Länet har ett sjukhus som ligger i . Till och från sjukhuset tillämpas fasta ankomst- och avgångstider. De färdtjänst- resenärer som vill åka länsfärdtjänst till samordnas med de fasta tiderna för sjukresor. genomförs cirka 87 000 resor, fördelat på sjukresor, färdtjänst, riksfärdtjänst, närtrafik och anrops- styrd linjetrafik, och alla kan samordnas med varandra. En samord- nad resa kan dock innebära omvägar, och för att omvägen inte ska bli oskäligt lång för resenären finns det riktlinjer för hur lång om- vägstid som kan accepteras: en resa som raka vägen tar från punkt a till b utan samordning får ha en omvägstid på maximalt , medan en som tar utan samordning får ha en omvägstid på maximalt 50 procent.21 För att mäta hur effektiv samordningen är jämförs den verkliga kostnaden för taxiresor med hur stor kostnaden skulle ha varit utan samordning. Differensen benämns samordningsvinst. Med samord- ningsvinst menas förhållandet mellan tänkt kostnad per resa utan samordning, dvs. en bil per resa och resenär, jämfört med den fak- tiska kostnaden för samordnad resa per resenär. 19Länstrafiken , Gemensam beställningscentral för samhällsfinansierade resor i , delrapport 2, , s. 11. 20Ibid, s. 12. 21Ibid, s. 12. Samordning – innebörd, identifierade hinder och goda exempel beställningscentralen har som krav att uppnå samord- ningsvinst på det totala antalet resor sett . upp- gick samordningsvinsten till . Det innebar en effektivi- seringsvinst om . till de ingående transportformerna uppnådde sjukresorna en samordningsvinst på medan färdtjänstens sam- ordningsvinst stannade på . En orsak till att samord- ningsgraden var betydligt lägre för färdtjänst än för sjukresor kan förklaras med att regelverket tillåter resande i enlighet med resenä- rens önskemål, jämfört med sjukresor som har fasta ankomst- och avgångstider. Ytterligare anledning är att resorna ofta sker perifert i länet eller lokalt och att resandeunderlaget därmed är för litet för att kunna samordnas. När det gäller närtrafik och anropsstyrd kollektivtrafik är förut- sättningarna goda att samordna dessa resor inom eget reseslag då resorna är tidtabellagda. Att samordna denna trafik med sjukresor och färdtjänst är besvärligare just på grund av att trafiken går enligt en förutbestämd linje och i enlighet tillhörande tidtabell. Samord- ningsvinsten uppgick till . genomfördes endast 41 riksfärdtjänstresor, vilket är en kraftig minskning mot de 1 608 resor som genomfördes innan myndighetsutövningen överlämnades till den regionala kollektiv- trafikmyndigheten. En minskning (överflyttning till färdtjänst) var väntad i och med att länsfärdtjänst infördes men en stor del av minskningen torde kunna tillskrivas en enhetligare bedömning både avseende färdsätt och om man överhuvudtaget behöver resa på ett i jämförelse särskilt kostsamt sätt. Sammanfattningsvis kan sägas att samtliga överlämnande kommuner har fått lägre kostnader efter myn- dighetsutövningen överlämnats till den regionala kollektivtrafiken. Antalet resor har minskat per kommun, vilket dock inte betyder att antalet resor minskat per resenär. Däremot har myndighetsutövningen förändrats såtillvida att tjänsten erbjuds till dem som ska ha den och inte till någon annan.22 Ett motsvarande förändringsarbete har även genomförts inom området sjukresor där man aktivt arbetat med att minska antalet resor som genomförs med taxi. Detta har skett genom att 22Länstrafiken , Gemensam beställningscentral för samhällsfinansierade resor i , s. 12. Samordning – innebörd, identifierade hinder och goda exempel certifiera den personal som får utfärda intyg för taxi genom en kor- tare () webbutbildning avseende regelverket. Att certi- fieringen lett till bättre efterlevnad av regelverket samt gett avsett resultat kan ses om man jämför 2017 (helt år med certifierad perso- nal) med 2015 (helt år med icke certifierad personal). Exempelvis har andelen taxiresor minskat med 7 procent.23 I har 8 av 13 kommuner överlämnat anordnandet av trafiken avseende färdtjänst till den regionala kollektivtrafikmyndig- heten, Region . Ingen har överlåtit myndighetsutövningen. Det av regionen helägda dotterbolaget har fått i upp- drag av regionen att planera, upphandla, teckna avtal om samt sam- ordna färdtjänsten för de kommuner som överlämnat ansvaret. Enligt regionens trafikförsörjningsprogram är målsättningen för färdtjänsten att åstadkomma ett effektivt resursutnyttjande genom att en resa i den särskilda kollektivtrafiken så långt det är möjligt ska samordnas med andra resor. Samplaneringen underlättas av att utförandet av trafiken upphandlas gemensamt genom Östgötatrafikens försorg, att resorna beställs genom bolagets beställningscentral samt att samma regler gäller för såväl länsfärdtjänst som den inomkommunala färdtjänst som över- lämnas till Region har Östgötatrafiken ansvarat för administrationen av sjukresor. Anledningen till övertaget var att Östgötatrafiken hade driftansvar för färdtjänst och sjukresor i flera av länets kommuner samt kommunöverskridande färdtjänst och sjukresor, vilket skulle möjliggöra en effektiv administration av sjukresor i sin helhet inom Östgötatrafiken.25 När det kommer till trafiken samordnas såväl färdtjänstresenärer som sjukreseresenärer i samma bilar, när så är möjligt. Egenavgiften för sjukresor är högre än för färdtjänst men resenären betalar färd- tjänsttaxan oavsett om denne åker färdtjänst eller sjukresa. I stället tar beställningscentralen fram mellanskillnaden som resenärens 23Siffran avser det totala antalet taxiresor. En mer rättvisande siffra fås om dialysavdelningen exkluderas, detta då en tillkommande/ avgående dialyspatient reser mycket frekvent (standard 6resor/vecka). Exkluderas dialysavdelningen blir minskningen . 24Regionalt trafikförsörjningsprogram för , dnr: TSN 2015–268, RS 2016-756, s. 50. 25Östgötatrafiken AB årsredovisning 2016, s. 2. Samordning – innebörd, identifierade hinder och goda exempel hemkommun ska betala till regionen. Det innebär att kommunerna tar på sig den ökade kostnaden, i stället för att regionen skulle för- lora en intäkt. Fördelen är att priset blir detsamma för resenären oav- sett typ av resa och att fusket motverkas, eftersom det inte längre finns något incitament att försöka åka färdtjänst till vård och behand- ling och därmed erhålla en lägre egenavgift. Därutöver sker det ibland samordning mellan färdtjänst och skolskjuts, om skolskjutsen företas med mindre bussar. Rent generellt är det dock förenat med vissa svårigheter att samplanera skolskjuts och färdtjänst.26 har Östgötatrafiken haft en samplanering som upp- går till , varav samplaneringsvinsten är avse- ende sjukresor och avseende övriga resor. Samordningen innebär att kommunernas kostnader för resorna har minskat med 35 procent.27 Såväl framkörningsavgift som antal personer i bilen på- verkar samordningsgraden. I har 12 av 14 kommuner överlämnat såväl myndig- hetsutövning som anordnandet av trafiken till den regionala kollek- tivtrafikmyndigheten. Av de resterande två kommunerna är det en som planerar att överlämna –2019. Regelverket är gemen- samt för de kommuner som har överlämnat, med vissa undantag. Färdtjänstberättigade i Tornedalskommunerna får åka till närmaste stadskärna i . Boende i har en lägre egenavgift efter- som kollektivtrafiken i i princip är avgiftsfri. Möjligheterna till samordning är goda. All trafik som körs som sjukresa, färdtjänst, riksfärdtjänst eller anropsstyrd kollektivtrafik kan samordnas. Vissa resenärer måste ensamåka p.g.a. medicinska skäl och kan inte samåka. Även godstransporter kan sam- ordnas med övrig trafik. I realiteten sker det sällan eftersom tiderna inte passar. Den vanligaste samordningen är den som sker mellan sjuk- resor och färdtjänst. Oavsett resans längd bör en samordnad resa inte ta än vad kortaste restid tagit. För sjuk- resor finns fasta avgångstider vars intervall varierar beroende på vilket 26Uppgifter som framkom vid utredningens besök hos Östgötatrafiken, . 27Uppgifter från , , . 28Uppgifterna är hämtade från rapporten beställningscentral för samhällsfinansie- rade resor i , delrapport 2, , s. 12–15. Samordning – innebörd, identifierade hinder och goda exempel sjukhus som avses och avstånd till sjukhuset. Oavsett anpassas turerna till resenärernas hemadresser vid särskilt anordnade transporter. Patienten behöver inte själv hålla reda på avgångstider, utanför får en vårdtid som passar med tiderna. Samtliga kommuner som överlämnat myndighetsutövningen och anordnandet av trafiken till den regionala kollektivtrafiken har fått minskade eller möjligtvis samma kostnader som tidigare när det gäller trafiken. driver färdtjänst i egen regi och har även en egen beställningscentral som också hanterar skolskjuts Den egna beställ- ningscentralen möjliggör stora samordningsvinster. Baserat på ett samarbetsavtal ingånget 1994 ansvarar även för färdtjäns- ten avseende samordning och upphandling i och kommuner. De tre kommunerna har sinsemellan olika egenavgifter och reglementen men beställningscentralen som drivs i egen regi har inga problem att hantera detta. Oavsett vilken kommun resenären bor i så erbjuds samma servicetjänster. Utredningen uppfattat att det finns ett politiskt intresse för en utökad samverkan även med andra kommuner i Göteborgs- regionen. Vid utredningens besök har företrädare för staden även uttalat att man gärna ser en samordning mellan färdtjänst och sjuk- resor, för vilket det inte bedöms föreligga några administrativa hinder. Att ha två olika utförare som ansvarar för färdtjänst respek- tive sjukresor kostar skattebetalarna uppskattningsvis 4–jämfört med om samordning skett mellan de olika transportformerna. ansvarar för sjukresorna i hela , inkluderat . I finns flexlinjen som komplement till kollektivtrafi- ken. Flexlinjen trafikeras av mindre bussar med lågt golv och ramp inom ett geografiskt avgränsat område och har många platser för av- och påstigning. Den som har tillstånd till färdtjänst åker gratis och obegränsat med flexlinjen som också är öppen för allmänheten. Resorna avräknas inte från tilldelade färdtjänstresor. Det är även möj- ligt att i stället för sjukresa åka flexlinje till läkarbesök. 29Uppgifter som framkom vid utredningens besök hos Stads Serviceresor, . Samordning – innebörd, identifierade hinder och goda exempel I är regional kollektiv- trafikmyndighet och regionens bolag har uppdraget att planera och upphandla kollektivtrafiken. har därutöver uppdragit åt att upphandla och samordna sjukresor i länet. 43 av länets 49 kommuner har även avtal med Väst- trafik om samordning och upphandling när det gäller olika restyper som färdtjänst, skol- och omsorgsresor. har beräknat vilka effekter samordningen har avseende kostnader för resorna.30 Enklast har varit att göra beräkningar avse- ende kommuner där haft sjukresor men inte t.ex. färdtjänst. har dock tre kommuner tillkom- mit; , och kommuner. Efter att kommu- nerna tillkommit går det att se skillnader i form av ökad samåkning och lägre snittnettokostnad per resa med i genomsnitt för sjukresorna i dessa kommuner, jämfört med motsvarande beräkningar innan kommunerna anslöts till Väst- trafik. har uppgett att sjukresor och kommunresor i samma system skapar fler samordningsmöjlighet vilket gör att kostnaderna kan sänkas. Det är inte enbart samordningsgraden som påverkas utan även andra faktorer såsom att fler fordon finns stationerade i kommunen när resandeunderlaget ökar. Det inne- bär att man inte behöver dra bilar från närliggande kommuner vilket i sig minskar kostnaderna. Fler fordon i omloppet ger ett bättre flöde i trafikplaneringen och ökar även förutsättningarna för kortare fram- körningar och returer. bedömer utifrån gjorda beräkningar att nettokostna- derna för transporterna rimligtvis bör kunna sänkas med i vart fall om både färdtjänst och sjukresor ingår i systemet, jämfört med om bara en av dessa transportformer ingår i samma system. Företrädare för har till utredningen uppgett att om sjukresor och färdtjänstresor i , och skulle ingå i samma system borde kostnaderna för sjukresor kunna minska med genom att samord- ningsmöjligheterna ökar. Det är inte heller orimligt att anta att kost- naderna för färdtjänsten skulle minska på motsvarande sätt, vilket 30Uppgifter från , , . Samordning – innebörd, identifierade hinder och goda exempel handlar om , enligt teoretiska beräk- ningar byggd på antaganden. 8.6.2Samordning mellan kollektivtrafik och särskilda persontransporter Samordning av skolskjuts och kollektivtrafik kommun och (), Lands- tinget i län, har upprättat ett nytt samarbetsavtal om skol- skjuts –2018.31 Utgångspunkten är att både kommunen och UL kan dra nytta av att låta elever åka med trafik som organiseras av UL. För UL:s del handlar det om att möjliggöra ett större resande- underlag som bidrar till fler möjligheter att utveckla trafiken. Där- utöver får eleverna tidig erfarenhet av kollektivtrafiken vilket, om det förvaltas rätt, ger en bra grund för framtida resandevanor, vilket också finns med som mål i det regionala trafikförsörjningsprogram- met. För kommunen innebär det ett kostnadseffektivt sätt att utföra nödvändiga resor kopplade till skolan, vilket kan ge ett högre utbud av kollektivtrafik inom kommunen till gagn för samtliga med- borgare och för miljön. Samverkan innebär i korthet att kommun har rätt att låta skolskjutsberättigade elever åka med ordinarie linjetrafik. Det är UL som ansvarar för och beslutar om den ordinarie linjetrafiken, men hänsyn ska tas till kommunens behov av skolskjuts i den mån det är möjligt. På samma sätt ska kommunen ge planeringsförutsättningar till UL vad gäller t.ex. lämpliga ramtider för skolan. När det gäller ansvarsfördelning mellan kommunen och UL är fördelningen den att kommunen ansvarar för elever som är berätti- gade till skolskjuts och som reser med kollektivtrafik från dess att eleverna kliver på bussen till skolan fram till dess att eleven kliver av bussen från skolan. Skolskjutsberättigade elevers vårdnadshavare an- svarar för eleven till och från hållplatsen. Kommunen har även ett ansvar att ombesörja en informationsansvarig på respektive skola för Samordning – innebörd, identifierade hinder och goda exempel att bevaka eventuella trafikstörningar och vid behov underrätta vård- nadshavare. UL i sin tur ansvarar för elever som är berättigade till skolskjuts och elevresor på samma sätt som för övriga resenärer. UL:s kostnader för skolskjuts i ordinarie linjetrafik ska täckas av kommunen där eleven är mantalsskriven. Det sker genom att kom- munen ersätter UL med en fast summa för varje använd skolbiljett motsvarande en månad. För att ersättning ska beta- las ut ska biljetten ha använts i kollektivtrafik. genomfördes en stor upphandling i på uppdrag av Region och kommunerna i länet där särskilda person- transporter upphandlades som kollektivtrafiken. Den integ- rerade upphandlingen innebar ökade samordningsmöjligheter. Ett exempel är de s.k. linje-skol-paketen som var en del av upphand- lingen. Härigenom skedde en linjeläggning av skolskjutsarna, som även öppnades upp för allmänheten och gjordes sökbara i reseplane- raren. Förändringen resulterade i fördelar som kostnadseffektiviser- ing, eftersom det finns en produktionsvolym som säkerställer att en rimlig driftskostnad kan uppnås, vilket inkluderar kostnader för såväl administration som depå. I vissa fall kan ett och samma fordon under först användas för skolskjuts och sedan i kollek- tivtrafiken. Kostnaderna minskade jämfört med hur kostnadsbilden hade sett ut om kostnadsbärarna hade upphandlat trafiken var för sig. I är skolskjutslinjerna i de flesta fall inordnade i den ordinarie linjetrafiken. Det innebär att arbetspendlare har möjlighet att åka kollektivt hela vägen till arbetet. Till följd av detta har man kunnat se att bilåkandet minskar. åkte skolskjutsarna hem till elevernas bostäder för av- och påstigning men har man i stället infört sär- skilda hållplatser för detta. På vissa linjer är det betydligt fler resenärer som åker på skolskjutslinjerna och där har man satt in extratrafik. 32Uppgifterna är hämtade från VTI, Lösningar för kollektivtrafik på landsbygd – det pågående arbetet i . Rapport 950, utgivningsår s. 20. 33Trafikanalys, Uppföljning av integrerad kollektivtrafik i och län, rapport 2016:18, s. 21 och 25. Samordning – innebörd, identifierade hinder och goda exempel Däremot är den skolskjuts som avser elever som går i grund- särskolan fortfarande individuell och det beror på att det ofta före- ligger ett behov av särskilda lösningar eller stöd i denna grupp som kan vara svår att kombinera med andra resenärer. Detta är dock inte allmängiltigt för denna resenärsgrupp utan lösningarna är olika bero- ende på individens behov. En del elever som går i grundsärskola åker med kollektivtrafiken medan andra åker med särskilda transporter. I flera av länets kommuner har skolskjutsen linjelagts och därmed öppnat upp för allmänheten och genom dialog mellan den regionala kollektivtrafikmyndigheten och kommunerna planeras för ännu fler linjer. Konceptet är långt ifrån nytt, flera kommuner har haft öppna skolskjutsar . Fordon för såväl skolskjuts till grundsär- skola som annan skolskjuts har tillgänglighetsanpassats, i syfte att möjliggöra att elever i grundsärskolan ska kunna åka med den regul- jära trafiken. De flesta elever i grundsärskolan åker skolskjuts med särskilt anordnad transport, då det i de flesta fall finns behov av en lösning som innefattar särskilt stöd. I vissa elevers individuella utvecklingsplan ingår att lära sig att åka kollektivtrafik. De elever som lärt sig detta brukar inte gå tillbaka till att resa enligt individuella lösningar.34 Skolskjuts till grundsärskola planeras ofta med service- resor, vilket innebär att de kan samordnas med sjukresor och färd- tjänst samt mellan kommuner.35 Effekterna av att skolskjutsen har öppnats upp för allmänheten innebär att det ställs högre krav på utbildning av förarna. Linjelägg- ning innebär en tydligare linjesträckning och större tillgänglighet. Vissa kan dock uppleva sämre service i och med att man inte längre får skjuts hem till bostaden.36 Regelverket för skolskjuts och hur det ska tillämpas bestäms av respektive kommun och avser i detta fall vad som gäller i fråga om avstånd från bostad till skola respektive avstånd från bostad till uppsamlingsplats eller hållplats. 34Uppgifter från , länstrafik, . 35Trafikanalys, Uppföljning av integrerad kollektivtrafik i och län, rapport 2016:18, s. 35. 36Ibid, s. 39. Samordning – innebörd, identifierade hinder och goda exempel