sou · H6B328 · 2018-04-03 00:00:00 — Inom förbundet verifieras vissa larm genom säkerhets- och larm- företag innan räddningstjänsten larmas ut till en händelse. På detta sätt anser sig företrädare för räddningstjänstförbundet ha skapat en mer relevant och resurseffektiv verksamhet. Motsatta exempel finns också. Utredningen har förstått att för vissa kommunala räddningstjänster representerar en egen hantering av larm en betydande inkomstkälla, inte minst vid utryckning i samband med obefogade larm. Det har till utredningen framförs att det är olyckligt att incitamentsstrukturen på detta sätt riskerar att minska de kommunala räddningstjänsternas effektivitet och relevans. Automatiska larmanläggningar och kommersiella larm- och säkerhetstjänster 11.4Larm- och säkerhetstjänsternas betydelse ur ett krisberedskapsperspektiv Kommuner och Landsting (SKL) har till utredningen framfört att det tjänsteutbud som SOS Alarm erbjuder kom- munerna i form av bland annat hantering av brand- och inbrotts- larm, kameraövervakning, driftlarm i samhällsviktiga verksamheter m.m., underlättar för kommunerna att leva upp till sitt geografiska områdesansvar inom krisberedskapen, och ökar möjligheterna för kommunerna att hantera olyckor och samhällsstörningar. SOS Alarm har till utredningen framfört att bolagets verk- samhet inom säkerhets- och jourtjänster kan ha betydelse ur ett krisberedskapsperspektiv, exempelvis i samband med väderhändel- ser som leder till samhällsstörningar. SOS Alarm lyfter fram att personal på bolagets säkerhets- och jourtjänster i dessa situationer ofta får snabb initial information och tidiga prognoser från den lokala nivån. Ett exempel på en sådan tidig indikation på en sam- hällsstörning är att mängden samtal snabbt ökar. Dessa samtal går inte alltid till nödnummer 112 i ett första läge utan till bolagets säkerhets- och jourtjänster via andra telefonnummer. Säkerhets- och jourtjänster har dessutom direkta kontaktvägar till många el- bolag och kommunala vattenbolag. SOS Alarms krisberedskapsavdelning (KBA) har överblick över mängden samtal till nödnummer 112 men saknar direkta kontakt- vägar till t.ex. el- och vattenbolag. I samband med väderhändelser är därför kontakterna mellan säkerhets- och jourtjänster och kris- beredskapsavdelningen täta. Säkerhets- och jourtjänsternas opera- törer har vid denna typ av händelser en möjlighet att skapa ett krisberedskapsärende knutet till originalärendet. På så vis får kris- beredskapsavdelningen snabbt information om vad som sker. Säkerhets- och jourtjänsterna har även ett flertal jourer som kan ge indikationer på att en större händelse håller på att utvecklas eller att den redan har inträffat. Vid en större händelse kan även arbete läggas över från krisberedskapsavdelningen till säkerhets- och jourtjänsterna för att göra arbetet mer effektivt. Här kan t.ex. vissa TiB-sökningar (Tjänsteman i beredskap) eller krisjourer hanteras av säkerhets- och jourtjänsterna för att ge mer tid och utrymme till krisberedskapsavdelningens arbete med lägesbilder, telefonkon- ferenser osv: Automatiska larmanläggningar och kommersiella larm- och säkerhetstjänster •Om en storm till exempel resulterar i en mängd träd som rasar över vägar och elledningar rycker oftast kommunjourer ut på det först, med säkerhets- och jourtjänsterna som kontaktyta. Personer på plats kommer då vara i kontakt med säkerhets- och jourtjänsterna som kontinuerligt får prognoser på vilket område som är drabbat, hur länge det kommer vara drabbat samt vilka åtgärder som genomförs. Detta är information som krisbered- skapsavdelningen får via säkerhets- och jourtjänsterna, och de i sin tur kan eskalera till berörda TiB:ar om det bedöms nöd- vändigt. •Vid en storm eller andra väderfenomen kan säkerhets- och jour- tjänsterna snabbt få en bild av det geografiska läget samt vilken väg ovädret tar, eftersom larm om översvämningar, fallna träd, hinder på väg osv. mestadels kommer in via säkerhets- och jour- tjänster, exempelvis kommunjourer, fastighetsjourer, vatten- och avloppsjourer etc. •Tungt snöfall kommer ofta in tidigt på kommunjourer. Detta kan vara av intresse för bland annat länsstyrelser, SOS-centraler i det berörda området, landsting, och fler, där kris- beredskapsavdelningen är kontaktytan. •Information om hål i gator, hinder på väg, broar, dålig vatten- försörjning, vattenläckor, elstörningar osv. som kan försvåra framkomlighet eller vara farliga kommer ofta in först genom olika lokala jourer. SOS Alarm har till utredningen inkommit med ett antal exempel på när bolagets säkerhets- och jourtjänster har haft betydelse ur ett krisberedskapsperspektiv. Bland dessa kan nämnas: Stora regnmängder i gjorde att många viadukter blev vattenfyllda. Kommunens jour- telefoner, både VA-syd och gatukontor hade via opera- tör kontinuerlig kontakt med räddningsåtgörare och ambulans- dirigent på SOS , om vilka vägar de kunde informera sina enheter att inte åka och därmed inte fördröja utryckningar i onödan. En stor soptippsbrand som krävde ut- tag av stora mängder vatten från kommunala vattennätet. Automatiska larmanläggningar och kommersiella larm- och säkerhetstjänster direktkopplingar i systemet kunde SOS Alarm få verifierad infor- mation om detta till flera instanser. 113 13 kunde ha ett upp- daterat ärende, Krisberedskapsavdelningen kunde få en bild av läget och säkerhets- och jourtjänsterna kunde informera in- ringare på kommunens VA-jour om varför vattnet hade dåligt tryck och/eller blev missfärgat. •Skogsbranden, Sala. SOS Alarm hade tillgång till verifierad infor- mation om spridning av branden och kunde informera direkt till de jourlinjer som ringde till säkerhets- och jourtjänsterna, utan att hänvisa till informationsnummer 113 13. SOS Alarm kunde hålla kontakt med olika kommuners jourtekniker om vilka kom- munala byggnader (äldreboenden etc.) som behövde få ventila- tionen avstängd. 11.5Andra aktörer kan också ha betydelse vid en kris I samband med alarmering finns dock fler aktörer än hjälporganen och SOS Alarm, som genom olika larm- och säkerhetstjänster direkt eller indirekt kan ha betydelse för samhällets krisberedskap. Hanteringen av händelserna på i är ett sådant exempel: I samband med terrorattacken på var det perso- nal från privata vaktbolag som allra först kom till platsen – före polis, ambulanssjukvård och . Tack vare de bilder som genererats från säkerhetskameror i SL:s tunnelbane- system, kunde polisen identifiera och gripa gärnings- mannen. Tack vare uppbyggda och väl inövade strukturer för bred samverkan mellan både hjälporgan, kommunen, SOS Alarm och andra berörda, tidig informationsdelning och fortsatt informations- delning i realtid, kunde händelsen hanteras effektivt. Automatiska larmanläggningar och kommersiella larm- och säkerhetstjänster 11.6Larmens automatiseringsgrad är inte avgörande – däremot objektets betydelse för människors säkerhet och hälsa, egendom och miljö Bedömning: Ett larms automatiseringsgrad ska inte vara avgö- rande för bedömningen av om det ska få anslutas till en nationell alarmeringsfunktion eller ej. Objektets betydelse för människors säkerhet, hälsa, egendom och miljö bör vara styrande för möjligheten att ansluta ett larm till den nationella alarmeringsfunktionen. Endast larm som har särskild betydelse för människors säker- het, hälsa, egendom och miljö bör få anslutas till den nationella alarmeringsfunktionen. Den nationella alarmeringsfunktionens hantering av dessa larm kan bedömas som tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (SGEI; jämför avsnitt 6.3.7). Skälen för utredningens bedömningar 11.6.1Gränsen mellan automatiska och andra larm blir allt svårare att dra Utredningen har kunnat konstatera att den tekniska utvecklingen innebär att gränsen mellan vad som är ett automatiskt larm och vad som inte är det blir allt svårare att dra. finns teknik som möjliggör att enskilda låter automatiska larm ringa upp nöd- nummer 112 och som via syntetiskt tal/inspelat meddelande avger en begäran om hjälpinsats. Inom sjukvårdsområdet har också sen- sorer utvecklats som känner av människors hälsotillstånd, liksom olika tekniska funktioner som kan avhjälpa ett nödläge. Utveck- lingen pekar mot att allt fler aktörer kan ha viktiga roller och involveras i samband med nödsituationer. , frivillig- organisationer och privatpersoner kan på olika sätt bidra för att undsätta nödställda och avhjälpa en uppkommen situation. Hem- tjänstpersonal kan ingripa i akuta lägen med hjälp av trygghetslarm, ingriper i akuta sjukvårdsuppdrag och vid suicidlarm, privatpersoner larmas via SMS vid hjärtstopp, m.m. Nya typer av intelligenta automatiska larm är i sig avgörande för att Automatiska larmanläggningar och kommersiella larm- och säkerhetstjänster förhindra en olycka eller en allvarlig samhällsstörning. Ett annat exempel är utvecklingen av eCall, som är ett automatiskt akutlarm från bilar och som en följd av EU-lagstiftning numera är jämställt med larm på nödnummer 112 och regleras i alarmeringsavtalet, se också kapitel 7. Utredningen bedömer mot denna bakgrund att direktivens krav om att belysa ändamålsenligheten och lämpligheten i att den nationella alarmeringsfunktionen ges i uppgift att ta emot larm från automatiska larmanläggningar bör utvidgas och även avse icke automatiska larm. Utredningen bedömer att det är objektet för larmet som ska vara avgörande för en eventuell anslutning. Utred- ningen utvecklar detta närmare i nästa avsnitt. 11.6.2Objektets betydelse för människors säkerhet och hälsa, egendom och miljö bör vara styrande för möjligheten att ansluta ett larm till den nationella alarmeringsfunktionen Det är utredningens bedömning att det inte är själva larm- anläggningen som sådan som bör stå i centrum för bedömningen av frågan om en anslutning ska få göras till den nationella alarmerings- funktionen eller ej. Det som bör vara avgörande för frågan om ett larm ska få anslutas eller ej, är i stället det objekt som ska skyddas och objektets skyddsvärde utifrån dess betydelse för människors säkerhet och hälsa, egendom och miljö. Utredningens analys i detta avsnitt fokuseras därför på detta. Utredningen anser dessutom att objektet ska bedömas vara av särskild betydelse för att en sådan larmanläggning ska få anslutas till den nationella alarmerings- funktionen. De flesta larm får förutsättas ha betydelse för den som nyttjar och förlitar sig på dem, men när det gäller frågan om att ansluta en larmanläggning till den nu aktuella nationella alarme- ringsfunktionen så har utredningen bedömt att det finns skäl att kvalificera kraven för anslutning. Inte minst är detta nödvändigt av kapacitetsskäl, sett till alarmeringsfunktionens faktiska möjligheter att kunna hantera inkommande larm på ett rimligt sätt. Gällande reglering på området ger vid handen att vissa objekt, bland annat byggnader för vissa ändamål, kan anses särskilt skydds- värda ur ett samhällsperspektiv. När det gäller larmanläggningar som ska kunna anslutas till används liknande Automatiska larmanläggningar och kommersiella larm- och säkerhetstjänster vokabulär för att beskriva objekts betydelse, exempelvis genom att beskriva ”skyddsobjektet av särskild betydelse för totalförsvaret”.21 Begreppet ”samhällsviktig verksamhet” kan i sammanhanget också ge viss ledning när särskilt skyddsvärda objekt ska identifieras (se även avsnitt 11.1.1 om samhällsviktig verksamhet). Utredningen anser att i ett arbete med att bedöma vilka objekt som ska anses ha särskild betydelse för människors säkerhet och hälsa, egendom och miljö, kan bland annat ovanstående exempel tjäna som utgångs- punkt. reglering på området kan enligt utredningen också användas som en utgångspunkt. I är det möjligt att i vissa fall ansluta automatiska brand- och inbrottslarm till Nödcentral- verket.22 För att det finska ska få utföra över- vakningsuppdrag och larmuppdrag, krävs att det är av ett viktigt allmänt intresse, såsom särskilt skydd, höjd personsäkerhet samt ekonomiskt eller kulturhistoriskt värdefulla objekt som ska skyddas. Finska och finska Polisstyrelsen har definierat vilka inbrottslarmsobjekt som får kopplas till Nöd- centralverket och det handlar då uttryckligen om ”riksomfattande viktiga objekt.” Det är finska polisen som antingen godkänner eller avslår att ett objekt omfattas av myndighetens direkta övervakning när det gäller inbrottslarm.23 Utredningen ser dock inte att det nödvändigtvis behöver vara objekt som har betydelse för hela riket, att objektet måste ha vad som skulle kunna betecknas som riksintresse eller som i betecknas som riksomfattande viktiga objekt. Det kan mycket väl vara objekt som finns lokalt eller regionalt och som anses vara så viktiga att de har särskild betydelse för människors säkerhet, hälsa, egendom och miljö. Vilka objekt som ska anses ha särskild betydelse för människors säkerhet och hälsa, egendom och miljö ska enligt utredningens förslag närmare preciseras av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer (se avsnitt 11.6.3). Utredningen har bedömt att den nationella alarmeringsfunk- tionens hantering av dessa larm skulle kunna bedömas som tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (SGEI; jämför avsnitt 6.3.7). 21Förordningen (1983:1099) om anslutning av larmanläggningar till . 22www.112.fi/sv/nodnumret_112/larmanlaggningar (hämtad 20180315). 23www.112.fi/sv/nodnumret_112/larmanlaggningar (hämtad 20180315). Automatiska larmanläggningar och kommersiella larm- och säkerhetstjänster Nuvarande reglering inom området innehåller ingen skyldighet att ansluta vissa larm till SOS Alarm. Det är utredningens upp- fattning att några sådana krav inte heller är aktuella att ställa när det gäller den nationella alarmeringsfunktionen. Det handlar i stället om att införa en möjlighet att avtala om en anslutning av ett visst larm till den nationella alarmeringsfunktionen. Mot denna bak- grund anser utredningen att det är både ändamålsenligt och lämp- ligt att kunna ansluta dessa larm till en nationell alarmerings- funktion. 11.6.3Automatiska larmanläggningar och andra larm som rör objekt som har särskild betydelse för människors säkerhet, hälsa, egendom och miljö får anslutas till den nationella alarmeringsfunktionen efter att berört hjälporgan har hörts om anslutningen Förslag: Automatiska larm och andra larm som rör objekt som har särskild betydelse för människors säkerhet och hälsa, egen- dom och miljö får anslutas till den nationella alarmeringsfunk- tionen. Innan ett sådant larm ansluts ska berört hjälporgan höras om anslutningen. Förslaget genomförs genom 8 och 9 §§ alarmeringslagen. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om de kriterier som ska gälla vid bedömningen av olika objekt med betydelse för människors säker- het och hälsa, egendom och miljö, och vars larm får anslutas till den nationella alarmeringsfunktionen, samt föreskrifter om grund- läggande krav på tillförlitligheten och förmågan hos dessa larm. Förslaget genomförs genom 11 § alarmeringslagen. MSB får meddela föreskrifter om de kriterier som ska gälla vid bedömningen av olika objekt med betydelse för människors säkerhet och hälsa, egendom och miljö, och vars larm får anslu- tas till den nationella alarmeringsfunktionen, samt föreskrifter om grundläggande krav på tillförlitligheten och förmågan hos dessa larm. Förslaget genomförs genom 10 § alarmeringsförordningen. Automatiska larmanläggningar och kommersiella larm- och säkerhetstjänster Skälen för utredningens förslag Den nationella alarmeringsfunktionen får behandla larm som kommer in till funktionen och som rör objekt av särskild betydelse för människors säkerhet, hälsa, egendom och miljö Utredningen bedömer att det finns skäl att säkerställa skyddet för de objekt som har särskild betydelse för människors säkerhet, hälsa, egendom och miljö. Det är motiverat att den nationella alarmeringsfunktionen har en möjlighet att säkerställa detta skydd, inte minst utifrån ett krisberedskapsperspektiv. Syftet med en sådan möjlighet är att säkerställa ett visst grundläggande skydd av viktiga objekt, och därmed ett grundläggande skydd av samhället som helhet. En sådan uppgift hos den nationella alarmeringsfunk- tionen bör enligt utredningen betraktas som en del av den natio- nella alarmeringsfunktionens samhällsuppdrag. Detta regleras i 8 § alarmeringslagen. MSB ska ta fram kriterier för objekt av särskild betydelse för människors säkerhet, hälsa, egendom och miljö och vars larm ska kunna anslutas till den nationella alarmeringsfunktionen Experter och sakkunniga i utredningen har påtalat vikten av att arbeta för större samstämmighet i principer för anslutningen av olika larm till en nationell alarmeringsfunktion. Det är också utred- ningens uppfattning att det är viktigt att det skapas en tydlighet kring vilka objekt som ska anses ha särskild betydelse för männi- skors säkerhet, hälsa, egendom och miljö och vars larm kan kopplas till en nationell alarmeringsfunktion. Utredningen föreslår mot denna bakgrund att MSB ska ges ett bemyndigande att ta fram föreskrifter med närmare kriterier för de objekt som kan anses ha sådan betydelse för människors säkerhet och hälsa, egendom och miljö så att skyddet av dem motiverar en anslutning av larm till den nationella alarmeringsfunktionen. Detta bemyndigande tas in i 11 § alarmeringsförordningen. Automatiska larmanläggningar och kommersiella larm- och säkerhetstjänster MSB bör föreskriva om grundläggande krav på tillförlitligheten hos de larm som får anslutas hanterar både SOS Alarm, hjälporganen själva och kommer- siella aktörer larm. Vem som ska ta emot ett larm, hur responsen ska se ut etc. varierar, bland annat utifrån vilka objekt larmen är avsedda att skydda och anläggningsägarens bedömning och till- gängliga resurser. Grundläggande reglering spelar också roll, främst gällande automatiska brand- och inbrottslarm. Utredningen har inte haft anledning att ifrågasätta denna ord- ning utan det kan även fortsatt vara rimligt att olika aktörer hante- rar larm, både automatiska och icke automatiska, utifrån de bedöm- ningar som görs i de olika fallen. Såväl privata som offentliga aktörer kan anlitas för att hantera larmen. Om larm ska få anslutas till den nationella alarmeringsfunk- tionen behöver det dock ställas vissa krav på tillförlitligheten och förmågan hos larmanläggningen att motverka obefogade larm. Det är viktigt att sådana krav kan uppdateras fortlöpande i och med den tekniska utvecklingen. Utredningen har därför föreslagit att MSB får ett bemyndigande att även ta fram föreskrifter om grund- läggande krav på tillförlitligheten och förmågan hos de larm som ansluts till den nationella alarmeringsfunktionen, allt för att mot- verka obefogade larm. Detta bemyndigande tas in i 11 § alarm- eringsförordningen. Innan en automatisk larmanläggning och annat larm som rör objekt som har särskild betydelse för människors säkerhet och hälsa, egendom och miljö ansluts till den nationella alarmeringsfunktionen ska berörda hjälporgan höras om anslutningen När det gäller frågan om att möjliggöra en anslutning av vissa larm så har utredningen haft att se till dels frågan om alarmerings- funktionens och berört hjälporgans kapacitet och kompetens att ansluta dessa respektive att respondera, och dels frågan om vem som i vardagen slutligt avgör om och när ett larm ska anslutas till den nationella alarmeringsfunktionen. När det gäller bedömningarna i vardagen så torde det vara en rimlig ordning att det är alarmeringsfunktionen som har att göra Automatiska larmanläggningar och kommersiella larm- och säkerhetstjänster det slutliga ställningstagandet. Utredningen har dock sett att i det fall det rör sig om automatiska larm där hjälporgan kan komma att bli berörda, så har hjälporganen ett beaktansvärt intresse av att få kunskap om och vara delaktiga i detta beslut eftersom det är de som ofta väntas respondera. Det rör alltså de larm som kan sägas relatera till respektive hjälporgans ansvarsområde. Under utredningens arbete har det framförts från experter och sakkunniga att det är viktigt att hjälporganen kan ges en möjlighet att påverka beslutet om en anslutning till den nationella alarmer- ingsfunktionen. Ett hjälporgan kan t.ex. ha lokal kännedom som innebär att hjälporganet inte anser sig kunna hantera inkommande larm på ett rimligt sätt eller att larmanläggningen inte håller till- räcklig kvalitet när det gäller fellarm m.m. Mot denna bakgrund föreslår utredningen att innan den nationella alarmeringsfunktionen beslutar om att ansluta ett auto- matiskt larm så ska berört hjälporgan höras. Detta regleras i 11 § alarmeringslagen. Ett utlöst larm betyder inte alltid att hjälporganen rycker ut Det är den som äger larmanläggningen som väljer vilka åtgärder som ska vidtas vid ett larm. Den enda åtgärd som styrs av byggregler gällande brandlarm, är att vissa utpekade anlägg- ningar ska vara försedda med larm som medför att ett utrymnings- larm aktiveras (oftast både automatiskt och med möjlighet till aktivering). Därutöver finns det krav i Brandskydds- föreningens regler på att en signal från ett automatiskt brandlarm ska överföras till en ständigt bemannad vaktcentral. Centralen behöver dock inte vara extern utan kan t.ex. utgöras av en reception eller en intern vaktcentral. När det gäller automatiska brandlarm finns heller inga uttalade krav på att räddningstjänsten ska rycka ut vid ett larm. En sådan uttryckning är i stället en av flera möjliga åtgärder som kan vidtas. Det innebär också att räddningstjänsten i sin tillsyn enligt LSO inte per automatik kan ställa krav på räddningstjänstrespons, när krav ställs på brand-larmsinstallation. I stället kan det räcka med att personal på plats får larmet och är tillräckligt kompetenta för att hantera situationen, och i dessa fall behövs ingen signal till en Automatiska larmanläggningar och kommersiella larm- och säkerhetstjänster Ett annat alternativ är att anläggningsägaren väljer att låta larmsignalen gå till en extern larmcentral, men endast för att påbörja uppringning av särskilda kontaktpersoner eller utlarmning av vaktbolag. utryckning kan se olika ut, beroende på hur avtalet är utformat. Utredningen har erfarit att det inom flera räddningstjänster sker aktiva överväganden och diskussioner kring hur responsen ska se ut vid automatiska brand- larm på olika anläggningar. Att ”ta emot ett larm” och att ”respon- dera på ett larm” kan alltså betyda och få olika konsekvenser för hjälporganen. Även om det finns viss rättslig reglering på området, så är det alltså inte givet att ett mottaget larm från ett automatiskt brand- larm per definition leder till uttryckning av t.ex. den kommunala räddningstjänsten. Ett automatiskt brandlarm kan exempelvis medföra att en mängd olika åtgärder vidtas, varav vissa är auto- matiskt genererade och andra vidtas manuellt. innebär utvecklingen av larm och av tekniker för att verifiera dessa att respons- och insatstider kan kortas ned, vilket självklart är efter- strävansvärt, både ur den nödställdes perspektiv och ur hjälporganens egna resursperspektiv. För utredningen har det varit viktigt att säkerställa att de förslag som läggs bidrar till att öka möjligheterna att uppmärksamma och avhjälpa ett hjälpbehov . Utvecklingen av normering och tillhörande anslutning av de larm som ska kunna hanteras av den nationella alarmeringsfunktionen bör ske successivt Förslagen och bedömningarna som utredningen har gjort i detta kapitel behöver realiseras successivt. Genom arbetet kan en utveck- ling av den nationella alarmeringsfunktionen och dess uppdrag i dessa delar ske. Förmågan hos en nationell alarmeringsfunktion att ta emot och hantera de larm som rör objekt av särskild betydelse för människors säkerhet och hälsa, egendom och miljö, är heller inget som regeringen i direktiven till utredningen har angett ska finnas med från start.