sou · H6B371 · 2018-09-05 00:00:00 — Något som tydliggörs av flera respondenter är att en förändring måste komma både ned- ifrån den lokala nivån genom att bygga tillit till den regionala nivån och uppifrån statligt håll. Dessutom behöver strukturerna hålla . 11.10Samverkan mellan kommungrupperna och branscherna Enligt förordningen om regionalt yrkesvux ska kommunerna inrätta ett yrkesråd för samråd mellan företrädare för utbildningen och arbetslivet för att få statsbidrag. Ett yrkesråd får vara gemensamt för flera utbildningar och får även vara gemensamt med motsvarande funktion inom gymnasieskolan. Syftet med yrkesrådet är att det ska medverka till att utveckla samverkan mellan utbildning och arbetsliv och bidra till ett lärande i arbetslivet med hög kvalitet. ska bland annat även bistå kommunerna med att belysa behoven i arbetslivet och ordna platser för arbetsplatsförlagt lärande.38 Precis som samverkan i övrigt finns stora skillnader mellan de olika kommunklustren kring hur väl samverkan med branscherna fungerar. Under regionala dialoger har det framkommit att samverkan med branscherna både ses som en framgångsfaktor och som en utmaning. Det finns flera goda exempel på samverkan mellan branscher och vissa kommunkonstellationer samt vad gäller samverkan med vissa branscher. I utvärderingen av RegioVux kon- stateras dock att det finns ett stort behov av fördjupad samverkan mellan utbildning och arbetsmarknad som det finns stora utmaningar för detta. Kommunerna benämner medverkande från arbetslivet kring utbild- ningar som allt från yrkesråd, branschråd, programråd till kompetens- råd. Förutom av namn är sättet att arbeta med arbetslivets representanter skilt både mellan kommuner och regioner över landet samt vad gäller olika branscher. kommunal- förbund (GR) har infört en regional organisation för ett tiotal kompetensråd på regional nivå som ska säkerställa kompetens- försörjning inom branscherna, har inrättat kompetens- mäklare som ska sammanföra utbildning och arbetsmarknad och hela 38Förordningen (2016:937) om statsbidrag för regional yrkesinriktad vuxenutbildning. Samverkan för regionalt yrkesvux anordnar kompetensförsörjningsforum med utbildningsaktörer, näringslivet, region och kommunerna. Samtalen med yrkesråden sker i regel via den gemensamma platt- formen som utgörs av kommunsamverkan i de fall kommunerna samarbetat länge och har en stark struktur sedan innan. Sedan kom- pletteras dessa i vissa fall med lokala programråd. I en del fall samverkar vuxenutbildningen med gymnasieskolan. Respondenterna uppger dock att det kan innebära en viss friktion eftersom det finns olika förut- sättningar för gymnasieskolan och yrkesutbildningar på komvux både vad gäller utbildningens utformning och elevernas förutsätt- ningar.39 I en del fall bygger branschkontakter på att vissa individer som representerar till exempel kommunen och en särskild bransch har god kontakt med varandra. Samverkan blir på det sättet person- beroende och eventuellt inte hållbart när kontaktpersoner byts ut. Vård- och omsorg och teknik är yrkesområden där samverkan sägs fungera smidigast eftersom collegemodellerna vård- och omsorgs- college och teknikcollege är etablerade. Branscher som har stora behov av kvalificerad arbetskraft benämns i vissa fall vara lätta att samverka med eftersom det ligger i deras intresse för deras kompetensförsörj- ning. I andra fall fungerar det dock inte trots att bristen på rätt utbildad arbetskraft inom sektorn är stor. Överlag har utredningen fått signaler från företag samt kommuner och regioner att det svårt för mindre företag som förväntas delta i flera olika sammanhang. En del regioner har löst det genom att skjuta in sig i redan existerande former för branschsamverkan i dialog med Arbetsförmedlingen. En del representanter för kommuner, regioner och branscher utredningen pratat med menar att man inte bör skapa nya sammanhang om den här typen av yrkesråd och liknande redan finns. Dock upplevs det i vissa fall som otydligt vilka som ska ingå i yrkesråden, vem som ska hålla i det och hur kunskapen som genereras förs vidare. 11.10.1 Framgångsfaktorer och hinder för samverkan Begreppen samverkan och samråd som finns i förordningen om regionalt yrkesvux lämnar utrymme för tolkning om vad det innebär i praktiken. Villkorsbeslutet för regionalt utvecklingsansvariga har 39Skolverket 2017a, s. 32 ff. Samverkan för regionalt yrkesvux förtydligat en del kring just deras roll men för kommunernas del finns ingen större tydlighet kring vad kravet på samråd med regionalt utvecklingsansvariga och Arbetsförmedlingen eller samverkan med andra kommuner i förordningen ska innebära i praktiken. Samverkan och samråd är breda och mångtydiga begrepp och det framgår inte närmre i förordningen hur och om exakt vad de olika aktörerna för- väntas samverka eller samråda. I utredningens kontakter med olika aktörer nämns otydlighet i förväntningar på aktörerna som ett hinder för samverkan. Det är oklart för de enskilda aktörerna vilket ansvar och mandat de har i arbetet kring regionalt yrkesvux i förhållande till de andra aktörerna. Som nämnts ovan är tydlig ansvars- fördelning och motiv till samverkan en viktig del i att samverkan ska bli framgångsrik. upplevs det som oklart vilket mandat de regionalt utveck- lingsansvariga har. Detsamma gäller ansvarsförhållandena mellan olika aktörer, till exempel Arbetsförmedlingen och regionalt utvecklings- ansvariga som båda tar fram behovsanalyser. Dessutom tolkar kom- munerna både kravet på medfinansiering och urvalsreglerna olika. Till det har kommunerna och regionerna olika förutsättningar vad gäller till exempel geografiska avstånd, resurser, historik av samverkan och så vidare. Den största framgångsfaktorn som framträder är att ha en tradi- tion kring samverkan. Det finns då upparbetade strukturer, pro- cesser och kontakter att bygga vidare på. Den tillit som byggs upp av samverkan är inte att underskatta. En aspekt för att samverkan ska fungera väl kring regionalt yrkesvux är således tid i en stabil samverkanskonstellation. Att ha gemensamma lärcentra och en utbyggd digitalisering är även det aspekter som kan under- lätta samverkan, speciellt för de regioner där kommunerna i sam- verkan har stora avstånd mellan varandra. Att bidra till etablering av lärcentrum är en del i det erbjudande och uppdrag som regeringen gav regionalt utvecklingsansvariga . I övrigt finns förstås flera omkringliggande faktorer som inte går att påverka med centrala åtgärder, såsom geografiska avstånd, historik av samverkan och utbildningsbakgrund bland befolk- ningen i kommunerna. Det utredningen kan föreslå handlar främst om att bidra till tydlighet kring regionalt yrkesvux på olika sätt. Då tolk- ningen av begreppen samverkan respektive samråd som nämns i Samverkan för regionalt yrkesvux förordningen om regionalt yrkesvux skiljer sig åt mellan olika kom- mungrupper och andra aktörer är det viktigt att kunna definiera vad som ska strävas efter och vad som förväntas av respektive aktör. 11.11 Förslag för ökad och förbättrad samverkan Åtgärderna för att samverkan ska fungera bättre måste utgå ifrån det faktum att förutsättningarna skiljer sig åt mellan olika kommuner, för olika regioner och för olika kommunkluster som söker regionalt yrkesvux . Det finns även ett antal väl fungerande samverkans- strukturer som bör få fortgå i sin nuvarande form. En åtgärd för förbättrad samverkan behöver även erbjuda flexibilitet som lösningen måste vara rättvis och likvärdig. 11.11.1 Förtydligande kring ansvar, samverkan och samråd För att regionalt yrkesvux ska kunna leva upp till syftet att bidra till kompetensförsörjningen och bredda utbudet av yrkesutbildningar krävs att det finns väl underbyggda regionala behovsanalyser och att dessa får ett faktiskt genomslag i både utbildningsutbud och pla- cering av utbildningar. Det finns inga krav i förordningen om regio- nalt yrkesvux att analyserna från de regionalt utvecklingsansvariga ska speglas i det faktiska utfallet eller på något sätt tas i beaktan. I förordningen uttrycks det att kommungruppen ska samråda med den regionalt utvecklingsansvariga samt Arbetsförmedlingen kring behovsanalysen vilket tolkas mycket olika av de sökande klustren. Ett förtydligande kring vad samråd ska innebära för samtliga parter kan behövas. Hur samråden genomförs och om de får genomslag i utbud och placering av utbildningar skiljer sig åt stort i landet. Detsamma gäller även vilken nivå av samverkan de samsökande kom- munerna har sinsemellan. Vad samverkan ska innebära i praktiken bör förtydligas. Det är dock viktigt att poängtera att det här är en pågående process som kan kräva mer tid än den som förflutit sedan regionalt yrkesvux infördes och ett förtydligande av både samråd och samverkan bör ta i beaktan de skilda förutsättningar som finns för att uppnå detta. Det regionala kompetensförsörjningsarbetet stödjs även av Tillväxt- verket enligt ett uppdrag till myndigheten som sträcker sig fram till Samverkan för regionalt yrkesvux 2020 vilket bland annat skulle kunna leda till utveckling av de regio- nala behovsanalyserna. Det kan dock även behövas kompletterande åtgärder för att underlätta och stimulera samråd och samverkan som kan leda till förbättrat utbud och än mer ändamålsenliga placeringar av utbildningarna. Det här är något som den tillsatta utred- ningen om just planering och dimensionering av gymnasial utbild- ning även har i uppdrag att titta på och presentera förslag kring . föreslår därmed inte åtgärder som skulle kräva stora organisatoriska förändringar för aktörerna kring regionalt yrkesvux då ”” ska lämna för- slag kring gymnasiala yrkesutbildningar så pass nära inpå denna utredning. I direktiven till står att utredningen ”vid behov” ska föreslå åtgärder för att förbättra samverkan kring regionalt yrkesvux. Det är tydligt att det föreligger behov att för- bättra samverkan varför utredningen föreslår en åtgärd som syftar till att klargöra flera aspekter kring regionalt yrkesvux. 11.11.2 Krav på samverkansavtal för att erhålla statsbidrag Utredningens förslag: Ett krav ska införas i förordningen (2016:937) om statsbidrag för regional yrkesinriktad vuxenutbildning på att de kommuner som söker regionalt yrkesvux tillsammans ska ha ett samverkansavtal. Utredningen föreslår att det införs ett krav på att kommunerna ska ha ingått ett samverkansavtal kring regionalt yrkesvux för att erhålla statsbidrag för regionalt yrkesvux. De kommuner som redan har ingått någon form av samverkansavtal kring regionalt yrkesvux behöver inte ingå något nytt utan kan använda befintligt avtal till ansökan. Att få kommunerna som inte redan ingått ett samverkansavtal att formalisera samverkan kan tydliggöra ansvar och gemensamma åtagan- den vilket kan leda till ett bättre samarbete. Även i de fall samverkan fungerar väl utan samverkansavtal kan det finnas en mening i att formalisera samverkan genom ett avtal då samverkan i vissa fall bygger på eldsjälar och personliga relationer och inte beständiga struk- turer som kan förväntas hålla och efter byte av personal. Sam- verkansavtalet kan då befästa den redan goda samverkan och tydlig- göra strukturerna och formerna även för framtida arbete. Samverkan för regionalt yrkesvux är det otydligt vad samverkan som krävs mellan minst tre kommuner i förordningen innebär. Tolkningarna och utförandet av samverkan skiljer sig stort åt över landet och mellan kommuner. Detsamma gäller samrådet som ska ske med Arbetsförmedlingen och regionalt utvecklingsansvariga. Otydligheten i vad samverkan och samråd ska innebära ger en onödig osäkerhet med oklara ansvarsroller och oklara mandat vilket flera aktörer pekar på blir ett hinder för en framgångsrik samverkan. ska ha sin utgångspunkt i och ligga i linje med de regler och ambitioner som uttrycks i förordningen om statsbidrag för regional yrkesinriktad vuxenutbildning. skrivs tillsvidare och behöver således inte uppdateras år för år. Avtalet bör innehålla ett gemensamt uttalat syfte med samverkan kring regionalt yrkesvux som ligger i linje med förordningens strävan. I samver- kansavtalet bör även ansvarsförhållanden mellan olika aktörer fram- gå och det bör vara tydligt för alla inblandade hur utbildningarnas dimension, utbud och lokalisering ska tas fram och beslutas. För en effektiv samverkan bör avtalet innehålla en övergripande beskrivning av hur samverkan och samråd avses utföras och samordnas vad gäller yrkesråd, regionalt utvecklingsansvarig och Arbetsförmedling. Därtill bör det göras tydligt hur medfinansiering/finansiering av utbildningarna ska hanteras. Fler aspekter kan läggas till i samverkansavtalet utefter lokala behov. ska skickas som bilaga till ansökan till . Att samverkansavtal ska finnas blir därmed ett krav. Dock finns en flexibilitet i strukturen eftersom det inte föreligger krav utan endast rekommendationer om vad avtalet bör innehålla samt att det inte beskrivs exakt hur ansvarsförhållandena ska se ut i varje enskilt samarbete eller vad de samverkande kommunerna bör ha för över- gripande syfte med samverkan. Syftet med samverkansavtalet är att formulera och därmed tydliggöra ansvarsförhållanden, mandat och uppgifter kring regionalt yrkesvux för samtliga berörda. 12Riksrekryterande yrkesutbildningar inom komvux och särvux har fått i uppdrag att analysera och bedöma om det finns yrkesutbildningar inom komvux och särvux som bör vara riksrekryterande för att tillgodose arbetsmarknadens behov av utbil- dad arbetskraft och i förekommande fall lämna nödvändiga författ- ningsförslag. finns riksrekryterande yrkesutbildningar inom gymnasie- skolan men inte inom vuxenutbildningen. Enligt SCB:s beräkningar och Arbetsförmedlingens prognoser riskerar det att saknas ett mycket stort antal gymnasialt yrkesutbildade inom olika branscher både på kort och lång sikt.1 Arbetsförmedlingens prognos visar att vissa yrken som sysselsätter relativt få personer i har svårt att klara sin kompetensförsörjning. Utbildningarna riskerar därför att nedpriori- teras eller har svårt att samla tillräckligt med elever för att kunna erbjudas. Detta trots att den yrkeskunskap som dessa utbildningar kan ge kan utgöra en nyckelroll i en längre produktionsprocess eller vara ett viktigt samhällsintresse. För att möta en del i denna utmaning har en försöksverksamhet med branschskolor införts där smalare delar av yrkesutbildningar kan utföras. Frågan är om det finns ett behov av att vuxenutbildningen med sin särart, som bland annat beskrivs i kapit- let om utredningens utgångspunkter, skulle kunna möta utmaningen med brist på specifik kompetens även genom riksrekryterande yrkes- utbildningar på komvux och särvux. Var finns jobben? Bedömning till och med . Riksrekryterande yrkesutbildningar inom komvux och särvux 12.1Undantag från lokaliseringsprincipen men ej möjlighet till riksrekryterande utbildningar inom komvux och särvux I skollagen (2010:800) finns ett generellt undantag från lokaliser- ingsprincipen.2 Enligt lokaliseringsprincipen ska den verksamhet som en kommun eller ett landsting bedriver ha en anknytning till det egna geografiska området eller till de egna medborgarna. Det finns därför vissa hinder mot att kommuner och landsting säljer tjänster till varandra och att de samverkar och erbjuder varandra sin komptens. Undantaget i skollagen innebär dock att en kommun får sluta avtal med en annan kommun om att denna ska utföra kommunens uppgifter inom bland annat vuxenutbildning och särskild utbildning för vuxna. Vuxenutbildning har även möjlighet att överlåta uppgifter till ett landsting. Då uppgifterna överlämnas till en annan kommun eller landsting är överlåtelsen inte att betrakta som entreprenad. Huvudmannaskapet och ansvaret för verksamheten följer med vid överlåtelsen. Vidare finns möjlighet att överlåta hela huvudmannaska- pet till andra kommuner.3 Kommunerna är således huvudmän för komvux och särvux och ska tillhandahålla utbildning för vuxna i den aktuella kommunen. Undantaget från lokaliseringsprincipen innebär dock att en vuxen även kan studera i en annan kommun än hemkommunen. Detta genom att en kommun sluter ett samverkansavtal med en annan kommun och betalar interkommunal ersättning för de personer från deras kommun som läser på annan ort. Inom vuxenutbildningen finns dock inte motsvarande möjligheter att anordna så kallade riks- rekryterande utbildningar som det finns i gymnasieskolan. 12.2Riksrekryterande utbildningar inom gymnasieskolan Riksrekryterande utbildningar är gymnasieutbildningar som elever från hela landet kan söka på samma villkor inom gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan. Riksrekryterande utbildningar får finnas inom 223 kap. 1 § skollagen (2010:800). 323 kap. 8–9 §§ skollagen. Riksrekryterande yrkesutbildningar inom komvux och särvux yrkesprogram, estetisk spetsutbildning och som idrottsutbildning. Dessutom är utbildningar med egna examensmål riksrekryterande. Inom gymnasieskolan finns sex riksrekryterande program med egna examensmål. Det är utbildningar inom tågteknik, sjöfart, marinteknik, flygteknik, samiska näringar samt till yrkesdansare. Samt- liga av dessa utbildningar innehåller samma gymnasiegemensamma ämnen samt gymnasiearbete, individuellt val och arbetsplatsförlagt lärande (APL) i lika stor omfattning som de nationella yrkesprogram- men i gymnasieskolan. Det finns även 51 olika riksidrottsgymnasium inom 30 olika idrotter. finns även försöksverksamhet för gymna- sial spetsutbildning för att ge eleverna möjlighet att fördjupa och bredda sina kunskaper inom humaniora, samhällsvetenskap, matematik, natur- vetenskap och teknikvetenskap. Försöksverksamheten startade och har förlängts till 2022. Utöver detta finns möjlighet till så kallade särskilda varianter där hela eller delar av det utrymme som motsvarar inriktning och programfördjupning avviker från det nationella pro- grammet. I gymnasiesärskolan är det en utbildning där kurser inom programfördjupningen avviker från det nationella programmet. fram har det endast beviljats två utbildningar på samma (Waldorf)skola med särskilda varianter inom gymnasie- särskolan.4 Utöver dessa varianter av utbildningar med riksintag finns dessutom riksgymnasium med så kallad Rh-anpassad utbildning. Ut- bildningarna är till för ungdomar som på grund av ett svårt rörelse- hinder behöver anpassad undervisning och habilitering, och i vissa fall boende och omvårdnad i boendet. Elever från hela landet kan stu- dera på riksgymnasierna där de tre samverkande delarna skola, habili- tering och elevhem ingår. finns dessa utbildningar i , , och Umeå.5 För de olika formerna av riksrekry- terande utbildning finns olika former av samverkan mellan olika aktörer. De riksrekryterande utbildningarna inom gymnasieskolan skiljer sig således åt i karaktär och kan uppfylla flera olika behov samt bidra till kompetensförsörjningen på olika sätt. Utredningen har dock endast i uppdrag att undersöka riksrekryterande yrkesutbildningar. Tabeller: Godkända utbildningar –2014 och 2015 samt uppgifter om 2017. Riksgymnasier med Rh-anpassad utbildning. Riksrekryterande yrkesutbildningar inom komvux och särvux Riksrekryterande utbildningar söks via hemkommunen och det är sedan elevens hemkommun som ska betala skolpeng för elevens skolgång i en annan kommun. Dessutom kan elever på riksrekryte- rande gymnasieutbildningar få inackorderingsstöd. är ansvaret för inackorderingsstöd uppdelat mellan kommunerna och staten. Elevernas hemkommuner ansvarar för stödet till elever i skolor med en offentlig huvudman6 medan () ansvarar för stödet till elever i skolor med enskilda huvudmän7 För att en elev ska ha rätt till det statliga inackorderingstillägget ska restiden mellan föräldrahemmet och skolan vara minst under minst per tvåveckorsperiod, dels att den studerande inte kan bo kvar i föräldrahemmet och gå en motsvarande utbildning utan att få så lång restid som den nämnda. Avståndet från hem- kommunen avgör ersättningsbelopp som maximalt kan uppgå till i månaden.8 Det uppdelade ansvaret mellan kom- munerna och staten genom de olika regelverken innebär bland annat att förutsättningarna för rätten till inackorderingsstöd och storleken på stödet skiljer sig åt beroende på om en elev går i en eller fristående skola. Förutsättningarna och beloppen för stödet kan även variera mellan olika kommuner. I betänkandet Moderniserad studiehjälp (SOU 2013:52) föreslog utredningen att staten genom CSN ska ha det samlade ansvaret för inackorderingsstöd inom ramen för studiehjälpen. Utredningen och dimensionering av gym- nasial utbildning (med slutdatum ) har i uppdrag att ta ställning till förslaget från studiehjälpsutredningen. 12.3Nationell efterfrågan och intresse krävs för att bli riksrekryterande utbildning En offentlig huvudman får ansöka om att en utbildning på gymnasial nivå ska vara riksrekryterande. Enskilda huvudmän får ansöka om motsvarande prövning för att få en avvikelse i form av så kallad riks- rekryterande utbildning. Offentliga huvudmän ska ansöka till Skol- 615 kap. 32 § skollagen. 72 kap. 2 § studiestödslagen (1999:1395) och 2 kap. 2 § studiestödsförordningen (2000:655). Riksrekryterande yrkesutbildningar inom komvux och särvux verket och enskilda huvudmän ska lämna sin ansökan till Skolinspek- tionen. I ansökan ska det framgå vilket nationellt program den avser. Om ansökan gäller en utbildning i gymnasieskolan med eget examens- mål, ska det också framgå om ansökan avser ett yrkesprogram eller ett högskoleförberedande program. Villkoren för att godkännas som riksrekryterande utbildning anges i 5 kap. gymnasieförordningen (2010:2039). Besluten gäller för fyra antagningsomgångar förutom för riksidrottsgymnasium som gäller för tre antagningsomgångar. Det är som får besluta att ett visst nationellt program får bli riksrekryterande och därigenom få ta emot sökande från hela landet. Regeringen får meddela före- skrifter om villkor för att en viss utbildning ska kunna bli riksrekry- terande. Beslut om riksrekrytering ska ange beslutet ska gälla och hur många platser utbildningen får omfatta.9 För att ett nationellt program inom gymnasieskolan ska godkännas som riks- rekryterande krävs att det finns en nationell efterfrågan på de kunska- per och färdigheter som utbildningen ger. Riksrekrytering beslutas för nationella program, särskilda varianter och gymnasiala lärlingsutbild- ningar i gymnasiesärskolan om utbildningen är möjlig att inrätta på endast en eller några orter i landet, eller enskilda elevers behov av kunskaper och färdigheter annars inte kan tillgodoses. Utöver detta ska utbildningen vara av god kvalitet, och kostnaden för utbild- ningen vara rimlig i förhållande till utbildningens syfte och kost- naden för annan utbildning i gymnasiesärskolan.10 Förutsättningarna ska styrkas av berört nationellt programråd. Dessutom ska ansökan innehålla uppgift om hur kravet på arbetsplatsförlagt lärande ska tillgodoses. För att komma till rätta med den kompetensbrist som finns inom vissa, framför allt smalare yrkesområden föreslog Yrkesprogramsutred- ningen att det skulle inrättas en försöksverksamhet med branschskolor. Branschskolor syftar till yrkesutbildning på gymnasial nivå öppna för såväl elever från gymnasieskolan som elever från vuxenutbildningen. Bestämmelserna föreslogs träda i kraft och tillämpas 916 kap. 45 och 46 §§ skollagen (2010:800). 105 kap. 12 § gymnasieförordningen (2010:2039). Riksrekryterande yrkesutbildningar inom komvux och särvux på utbildning som påbörjas efter . röstade ja till regeringens proposition kring detta och försöksverksam- heten ska pågå och omfatta tio skolor. Flera branscher har anmält intresse för att delta i försöksverksamheten och har beviljat tio skolor att starta. Branschutgångarna är allt från bageri och chark till sjöintendentur, trädgård och plåtslageri. Förslaget är utarbetat i samarbete med de branschorganisationer som är engagerade i utvecklingen av gymnasial yrkesutbildning.