sou · H6B378 · 2018-10-31 00:00:00 — Trots att svenska banker har en långtgående skyldighet att erbjuda konton är det i praktiken svårt för många studenter. Nedan beskrivs det gällande regelverket. Svenska banker har en så kallad kontraheringsplikt som framgår av 11 d § lagen (1995:1571) om insättningsgaranti. Kon- traheringsplikten ger rätt till ett inlåningskonto, men inga andra tjänster. Kraven på kundkännedom i lagen (2017:630) om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism (PTL) gäller dock före kontraheringsplikten och om banken inte uppnår tillräcklig kundkännedom för att hantera den risk för penningtvätt och/eller terrorismfinansiering som kunden anses medföra, får banken inte ingå en affärsrelation med kunden och inte ens öppna ett inlåningskonto. Liknande rättigheter till ett bankkonto saknades i många andra EU-länder, vilket innebar att vissa grupper hade svårt att få bank- tjänster. trädde EU:s betalkontodirektiv12 i kraft genom vilket alla konsumenter som är lagligen bosatta inom EES har rätt till betal- konto med grundläggande betaltjänster. Detta implementerades i svensk rätt genom ett nytt kapitel (kap. 4 a) i lagen (2010:751) om betal- tjänster. Där framgår också vad som avses med ”grundläggande betal- tjänster”: •tjänster som krävs för att öppna, inneha och avsluta ett betal- konto, •tjänster som gör det möjligt att sätta in medel på ett betalkonto, •tjänster som gör det möjligt att inom EES ta ut kontanter från ett betalkonto över disk eller i uttagsautomater. •tjänster som gör det möjligt att utföra följande betalnings- transaktioner inom EES: 2.betalningar genom ett debetkort, inbegripet betalningar online 3.betalningar, inbegripet stående överföringar, vid terminaler, över disk och via kreditinstitutets onlinetjänster. 12Europaparlamentets och rådets direktiv /92/EU av om jämförbarhet för avgifter som avser betalkonto, byte av betalkonto och tillgång till betalkonto med grund- läggande funktioner. Att komma som avgiftsskyldig student till svenska universitet och högskolor En bank är inte skyldig att tillhandahålla alla grundläggande funk- tioner, men de funktioner som banken tillhandahåller är man också skyldig att erbjuda alla konsumenter. De utländska studenterna uppehåller sig legalt i och har samma rätt till konto med grundläggande betaltjänster som alla andra. Det stora hindret för att få ett konto är att banken måste uppfylla PTL:s krav på kundkännedom. PTL har företräde framför kontraheringsplikten. Banken har därför en skyldighet att neka en person att ingå en affärsrelation som omfattar även betalkonto med grundläggande betaltjänster, om banken inte uppnår tillräcklig kund- kännedom. Banken kan också vara tvungen att avsluta en redan etablerad affärsförbindelse om man inte kan upprätthålla kund- kännedomen i tillräcklig omfattning för att kunna hantera risken (3 kap. 7–13 §§ PTL). Kraven på kundkännedom är ganska omfattande och innebär att banken ska: •identifiera kunden och den som eventuellt företräder kunden, samt kontrollera identiteten •utreda om kunden har någon verklig huvudman (gäller främst juridiska personer) •kontrollera om kunden eller kundens verkliga huvudman är en person i politiskt utsatt ställning •kontrollera om kunden eller kundens verkliga huvudman är etab- lerad i ett land utanför EES som av Europeiska kommissionen har identifierats som ett högrisktredjeland •inhämta information om affärsförbindelsens syfte och art. Varje bank ska själv avgöra hur omfattande kontroller som man behöver göra, baserat på den risk för penningtvätt och terrorism- finansiering som kunden bedöms medföra. Av den anledningen kan olika banker göra olika bedömningar av likartade ärenden. Banken har däremot inte något lagstöd för att neka konto på grund av att kunden endast behöver kontot eller att kunden inte har något svenskt personnummer. När en konsument ansöker om ett betalkonto med grundläggande funktioner ska banken behandla ansökan skyndsamt och avgöra ärendet efter det att de tagit emot en fullständig Att komma som avgiftsskyldig student till svenska universitet och högskolor Om banken avslår en ansökan, ska konsumenten omedel- bart underrättas om beslutet och få information om vart hen kan vända sig för att framföra klagomål (bankens klagomåls- ansvarige) eller få beslutet rättsligt prövat (Allmänna reklamations- nämnden eller domstol). Underrättelsen ska vara skriftlig och utan kostnad. Om det är möjligt, ska skälen för beslutet framgå (4 a kap. 3 § lagen (2010:751) om betaltjänster). Utredningens förslag: Universitets- och högskolerådet och får i uppdrag att utreda hur gruppen studieavgiftsskyldiga kan följas från anmälan till examen via regel- bunden statistik eller i särskilda uppföljningar. Myndigheterna får också i uppdrag att utreda förutsättningarna för att upprätta en ordning för regelbunden informationsöverföring angående ansök- ningar om uppehållstillstånd baserat på aktuella ansökningsvolymer. •Lärosäten och Universitets- och högskolerådet analyserar orsaken till varför så stor andel av de sökande bedöms vara obehöriga samt vidta åtgärder för att minska denna andel. •Den plattform för internationalisering som utredningen före- slår tillser att processen att komma till som avgiftsskyldig student effektiviseras. •Lärosätena och Universitets- och högskolerådet ser över möjlig- heterna att förkorta såväl handläggningstider som ansöknings- tider. •Lärosätena undersöker möjligheten att i större utsträckning än nu utnyttja separat antagning. Processen att komma till som student är i många delar välfungerande och flera steg har tagits för att förbättra den. Sam- tidigt har utredningen i detta kapitel kunnat peka på svagheter som behöver adresseras. De flesta av dessa svagheter anser utredningen att universitet och högskolor tillsammans med berörda myndigheter Att komma som avgiftsskyldig student till svenska universitet och högskolor kan påverka genom förändrade arbetssätt. Utredningen lämnar där- för förslag och rekommendationer som syftar till att vidareutveckla processen genom åtgärder på myndighets- och lärosätesnivå. 5.4.1Utvecklad statistik och uppföljning För att effektivisera processen att komma till som avgifts- skyldig student krävs en ökad förståelse för vad som händer under processens olika delar. Forum för internationalisering har gjort ett omfattande kartläggningsarbete för att åskådliggöra de administra- tiva steg som ingår i studentens väg från ansökan till registrering. Detta är till stor hjälp för att kunna förstå processen och identifiera problem. Det saknas dock överskådlig statistik för att se var i pro- cessen det finns praktiska problem och var studenter faller ifrån. Bristen på uppföljning gör det också svårt att följa vilka effekter olika åtgärder har på studenternas väg genom processen. För lärosätenas rekryteringsarbete kan statistiskt underlag ha mycket stor betydelse eftersom lärosätena genom ökad förståelse för mönster i studenternas val kan anpassa och effektivisera sitt arbete. Det förutsätter dock att data och statistik kan tillgänglig- göras snabbare än . Utredningen menar att detta sannolikt går att åstadkomma genom de möjligheter till uppföljning som finns i olika verksamhetssystem och genom ett närmare myndighetssam- arbete. Vikten av en utvecklad uppföljning av de studieavgiftsskyl- diga studenterna lyftes även fram 2015 av Arbetsgruppen för upp- följningsdata inom det dåvarande Study Destination , som också lämnade ett antal rekommendationer för hur uppföljningen borde utformas (Arbetsgruppen för uppföljningsdata, Study Destination och , 2015). Även skulle ha stor nytta av bättre prognoser när det gäller antalet ansökningar om uppehållstillstånd. För många utlandsmyndigheter är hanteringen av uppehållstillstånd för studenter en omfattande och återkommande uppgift. Omfatt- ningen varierar dock kraftigt. Det förekommer också att ambassader som inte haft något stort antal ärenden av det här slaget plötsligt får ett kraftigt ökande antal ansökningar. För utlandsmyn- digheternas resursplanering är därför tidig information om studen- ternas ansökningsmönster av väsentlig nytta. Att komma som avgiftsskyldig student till svenska universitet och högskolor lämnas av kommer enligt uppgift så sent att verksamheten med uppehållstillståndärenden då redan är i full gång på utlandsmyndigheterna. Utredningen menar att Universitets- och högskolerådet tidigare kan förmedla uppgifter om antalet ansök- ningar från sökande i olika länder till utlandsmyndigheterna. Detta skulle enligt utredningen ge utlandsmyndigheterna en något bättre möjlighet att planera verksamheten. Eftersom det är fråga om en indikation om kommande ansökningar om uppehållstillstånd bör det vara möjligt för Universitets- och högskolerådet att förmedla sådan information till utlandsmyndigheterna redan innan sista antag- ningsdatum har passerats. Utredningen anser därför att Universitets- och högskolerådet och tillsammans bör ha i uppdrag att utreda hur gruppen studieavgiftsskyldiga kan följas från anmälan till examen via regelbunden statistik eller i särskilda uppföljningar. Myn- digheterna bör också kunna upprätta en ordning för regelbunden informationsöverföring angående ansökningar om uppehållstillstånd baserat på aktuella ansökningsvolymer i dialog med utlandsmyndig- heter och . Analys av obehöriga sökande Endast drygt hälften av de som betalat anmälningsavgift, och alltså måste betraktas som seriösa sökande bedöms i ansökningsprocessen vara behöriga. Detta måste betraktas som en mycket låg siffra. Utredningen anser att universitet och högskolor tillsammans med Universitets- och högskolerådet bör analysera varför andelen obehöriga sökande är så stor. Ansträngningar måste göras för att minska denna andel. Detta kan framför allt göras genom bättre information till de sökande om vilka meriter och vilka dokument som krävs för att vara behörig. För att underlätta för sökande och blivande studenter anser utred- ningen att det vore intressant att utveckla ett webbaserat och myn- dighetsgemensamt gränssnitt för utländska studenters anmälan till Att komma som avgiftsskyldig student till svenska universitet och högskolor högskolan, hantering av deras ansökningar om högskolestudier, stipen- dier och uppehållstillstånd.13 Utgångspunkten skulle vara att en person i utlandet som ansöker till svensk högre utbildning kan hämta all relevant, icke lärosätes- specifik information från en webbplats. Vidare skulle all kommuni- kation med myndigheter rörande ansökan om tillträde till högsko- lan, ansökan om stipendier och ansökan om uppehållstillstånd med förknippade betalningar, bokning av intervjutider, intervjuer online, kompletteringar och annat kunna göras via denna webbplats. Utgångs- punkten för systemets utformning borde vara studentens behov av tydlighet och transparens. Ansvaret för utveckling och drift av webbplatsen skulle kunna ligga hos Universitets- och högskolerådet, tillsammans med och . Den samlade informationen skulle ge en helhetsbild av de förutsättningar som råder för de som fun- derar på att studera i , vill ansöka om stipendier och ansöka om uppehållstillstånd. Även om marknadsföring följer en separat logik och till viss del skiljer sig från myndighetsinformation genom att behöva vara snabbfotad, kreativ och innovativ överlappar verk- samheterna varandra. skulle en sökande endast behöva lämna samma uppgift till statliga myndigheter en gång och myndigheterna skulle i största möjliga mån hämta uppgifter från, och dela uppgifter med, varandra. Genomfört på rätt sätt skulle ett sådant system göra att uppfattas som ett enkelt, modernt och tillmötesgående land där det är ”lätt att göra rätt”. Processen för den sökande skulle bli mer trans- parent och rättssäker i och med att de olika stegen skulle följa på varandra och samma uppgifter användas som bas. För att gå vidare med förslaget skulle en fördjupad analys behöva göras. Det har även lyfts farhågor om att en sådan lösning tvärtom skulle försvåra för den sökande när flera olika aktörer är inne på samma arena. Vidare väcker förslaget frågor om personuppgifts- hantering mellan myndigheter som skulle behöva utredas. Utred- ningen ser det därför som en långsiktig idé som den föreslagna styr- gruppen för plattformen för internationalisering skulle kunna ta vidare i den mån berörda parter är intresserade. 13Olika exempel på den typen av samordningsprojekt inom andra områden är exempelvis och eSamverkansprogrammet Att komma som avgiftsskyldig student till svenska universitet och högskolor Oavsett om man går vidare med ett gemensamt gränssnitt anser utredningen att plattformen för internationalisering har en viktig uppgift att tillse att processen effektiviseras och att berörda myndig- heter utvecklar arbetet samlat. 5.4.3Översyn av handläggnings- och ansökningstider Handläggningstiden för enskilda antagningsärenden varierar kraftigt bland annat beroende på vad den sökande kommer från för land, vilka dokument som skickas in, vilken behörighet som krävs och om urval ska göras bland behöriga sökande. Resurserna för handlägg- ning, både i den virtuella organisationen och lokalt på lärosätet, är begränsade och det kan också vara svårt att vara flexibel i sitt resurs- användande eftersom handläggare och övriga anställda som bedömer de inskickade handlingarna också har andra arbetsuppgifter som ska utföras och därför inte alltid med kort varsel och utan föregående planering kan prioritera internationella ansökningar. Universitets- och högskolerådet ser regelbundet, tillsammans med universitet och högskolor, över upplägget för antagningen. Mycket tid och resurser på lärosätena går åt till att kommunicera med de sökande, både som grupp och mer individanpassat för att upprätthålla deras intresse för studier i och för att vägleda dem genom ansökningspro- cessen. Studenterna behöver och förväntar sig individanpassad information vilket gör att informations- och vägledningsprocessen inte enkelt kan rationaliseras. Lärosätena arbetar aktivt tillsammans med Universitets- och högskolerådet, och Migra- tionsverket både enskilt och genom bland annat univer- och Forum för internationalisering för att försöka undanröja de största hindren och försöka förstå var- andras processer och regelverk. Lärosätena bör dock, tillsammans med Universitets- och högskole- rådet, se över om resurserna används optimalt och om det går att korta tiderna från ansökan till beslut. Det gäller i särskilt hög grad de ansökningar som kommer in tidigt i processen där det råder platsgaranti på utbildningen, där den sökande skulle kunna få en tidig bedömning av behörigheten och därmed också ett antag- ningsbesked (se avsnittet nedan om separat antagning). Det finns också anledning att utreda möjligheterna att i högre utsträckning än Att komma som avgiftsskyldig student till svenska universitet och högskolor nu använda sig av digital ärendehantering mellan myndigheter och lärosäten. Sökande som så önskar har möjlighet att skicka in sin ansökan till många av de internationella masterprogrammen och riskerar då att få vänta mycket länge på besked om inte möjligheten till separat antagning utnyttjas. Lärosätena bör under- söka hur en så lång ansökningsperiod påverkar den sökandes intresse för studier i och vidta åtgärder om det visar sig att många sökande hoppar av . En möjlig åtgärd är att senare- lägga datum för öppnandet av ansökningsperioden för att på det sättet förkorta tiden mellan ansökan och antagningsbesked. Ett sådant beslut kan få andra konsekvenser och lärosätet bör därför göra en av- vägning om en sådan åtgärd är lämplig ur exempelvis marknadsför- ingssynpunkt. 5.4.4Användning av separat antagning har i sin rapport av studie- avgifter – Redovisning av ett regeringsuppdrag (2017:2) konstaterat att få lärosäten använder sig av möjligheten till separat antagning som ges i högskoleförordningen (1993:100). I 7 kap. 4 a § stadgas: En högskola får besluta att sökande som omfattas av studieavgiftsskyl- dighet enligt förordningen (2010:543) om anmälningsavgift och studie- avgift vid universitet och högskolor bara får antas till en utbildning vid separata antagningar. Högskolan bestämmer hur många separata antag- ningar som ska anordnas till en utbildning. Regeringen har genom ovanstående skrivning i högskoleförordningen gett universitet och högskolor möjlighet att anta tredjelandsstudenter separat från studenter med medborgarskap i EU/EES-länder. Regler- ingen möjliggör att lärosätena dels kan anta tredjelandsstudenter löpande, dels att tredjelandsstudenternas meritvärden inte behöver jämföras med betalningsbefriade studenters, utan de kan få en egen väg in till utbildningen. Det förstnämnda fallet, att tredjelandsstudenterna får antas löp- ande, innebär att ett lärosäte bestämmer hur många separata antag- ningar som ska göras till en utbildning. Därmed har de möjlighet att ge sökande besked om antagning innan den ordinarie antagningstiden har gått ut och innan urvalet genomförs för hela antagningsomgången. Att komma som avgiftsskyldig student till svenska universitet och högskolor I praktiken innebär det att högskolan kan bestämma hur separat antagning får ske och de sökande kan delas in i grup- per där meritvärdena bara jämförs inom gruppen. Det betyder att studenter som söker tidigt kan jämföras bara med varandra och att en person som söker senare kan nekas tillträde trots att hen har bättre meriter än den eller dem som redan antagits till utbildningen eftersom de inte söker i samma omgång. Det andra fallet av separat antagning innebär att betalande och betalningsbefriade studenter hanteras som två separata grupper i urvalet (två köer in) och att dessa grupper inte jämförs med varandra när det gäller meriter. Meritvärdet för den sist antagne studenten i varje grupp kan alltså variera mellan grupperna. Urvalskriterierna för tredjelandsstudenterna måste således inte vara lika som de som till- lämpas för betalningsbefriade studenter trots att de antas till samma utbildning vid samma tillfälle. Lärosätet ska självt bestämma vilka urvalskriterier som ska gälla för sökande som betalar studieavgift oavsett om det gäller grundnivå eller avancerad nivå. I båda fallen av separat antagning gäller att samma behörighet ska tillämpas för både betalande och betalningsbefriade sökande. Där- emot bestämmer lärosätet själv över såväl platsfördelning som urvals- kriterier och dessa behöver inte vara lika för de två olika grupperna av sökande. Sammantaget ger reglerna mycket stor frihet till lärosäten som vill arbeta mer flexibelt med antagning av avgiftsskyldiga studenter. Reglerna öppnar för stora möjligheter att löpande anta studenter från tredjeland utan att kalkylera med risken för överintag om mer meriterade studenter behöver erbjudas plats i ett senare skede (då utbildningen kanske redan blivit full). Separat antagning innebär också att man kan säkerställa platser till svenska studenter. För att den separata antagning som handlar om att löpande anta studenter ska fungera optimalt behöver dock det systemstöd som Universitets- och högskolerådet tillhandahåller utvecklas eftersom det inte är anpassat till flera efterföljande antagnings- omgångar till samma utbildning. En nackdel med den separata antagningen är att utbildningen riskerar att vara fulltecknad redan på ett tidigt stadium och de mest meriterade studenterna kan då inte antas om de söker sent i proces- sen. Det kan vara negativt för lärosätet, eftersom man riskerar att gå Att komma som avgiftsskyldig student till svenska universitet och högskolor miste om de bästa studenterna och det kan också uppfattas som orättvist av de sökande. En annan möjlig nackdel vid separat antagning är att det kan vara svårt för lärosätena att planera för löpande kontroll av den särskilda behörigheten och rangordning av sökande, eftersom det i många fall är arbetsuppgifter som utförs av akademisk personal som också ska undervisa och forska. Arbetsbördan fördelas dock mer jämnt i tiden, vilket kan underlätta. 5.5Ett närmare partnerskap mellan lärosäten och arbetslivsföreträdare •Lärosätena tar ett större ansvar för att öka utländska studen- ters kontakter med arbetslivet och det omgivande samhället. •Lärosätena arrangerar sina engelskspråkiga utbildningspro- gram så att de innehåller moment av praktik eller annan arbets- livsanknytning. •Lärosäten och arbetslivsföreträdare samarbetar närmare i part- nerskap om enskilda utbildningsprogram i syfte att skapa praktikmöjligheter eller mentorskap för utländska studenter. För många studenter är högskoleutbildning först och främst ett steg i riktning mot försörjning. Det gäller även utländska studenter. Flera undersökningar bland internationella studenter visar att framtida karriär och möjligheten till arbete efter studierna tillsammans med utbildningens kvalitet är den allra viktigaste faktorn när studenterna väljer utbildningsprogram (se exempelvis , 2016). En tysk studie bland svenska studenter (, 2012) visade att av tredjelandsstudenterna på avancerad nivå trodde att det var sannolikt eller mycket sannolikt att de skulle stanna för att arbeta efter studierna.14 Relativt få studenter stannar 14Urvalet bland svarande studenter i studien var litet. Därför bör inga långtgående slutsatser dras. Däremot visade enkätsvaren från utländska studenter i , , och att 50–av studenterna ansåg att det var sannolikt eller mycket sannolikt att de skulle stanna i respektive land efter studierna. Slutsatsen är att utländska studenter generellt sett har intresse och öppenhet för att stanna för att arbeta i det land där de studerar. Att komma som avgiftsskyldig student till svenska universitet och högskolor Tillväxtanalys har i en rapport undersökt i vilken grad utländska studenter stannar i efter studierna och vilka fak- torer som påverkar detta (Tillväxtanalys, 2018b). Rapporten följer de studenter som har personnummer i , det vill säga som har avsett att stanna vid studiestarten. Av inresande stu- denter i denna kategori som avslutade sina studier var det som hade sysselsättning i . I denna summa ingår inte bara tredjelandsstudenter utan också studenter från EU/EES. Majoriteten av studenterna hade fått arbete i privat sektor. Bland doktoranderna var det som hade sysselsättning i . Regelverket har ändrats i , men också i många andra länder infördes i möjligheten för studenter att få ett uppe- hållstillstånd för att söka arbete i . Liknande och mer långtgående ändringar har gjorts i flera andra länder med syftet att förmå utländska studenter att stanna i landet för att arbeta efter studierna. Enligt en jämförande tysk rapport har utländska studenter i både fördelar och nackdelar jämfört med , och . Å ena sidan behöver utländska stu- denter i ha en avslutad utbildning innan de kan få ett uppe- hållstillstånd för att söka arbete. Tiden för uppehållstillståndet att söka arbete är kort, att jämföra med 36 månader, 24 månader, 18 månader, 12 månader och 12 månader. Å andra sidan, när de väl har fått en anställning behöver inte de före detta studenterna i nå upp till vissa inkomstkrav eller arbetsmarknadsprövningar, vilket är van- ligt i andra länder, för att kunna få arbetstillstånd. Till skillnad från , och utfärdas dock arbetstillstånd bara i taget och tidigare utländska studenter kan inte byta arbetsgivare utan tillstånd från . anställ- ning kan de tidigare studenterna ansöka om permanent uppehålls- tillstånd. Tiden då de studerat i räknas inte in i denna fyra- årsperiod, utom för studenter som har haft uppehållstillstånd för studier på forskarnivå. (on Integration and Migration, 2015; Europeiska kommissionen, 2017) Att komma som avgiftsskyldig student till svenska universitet och högskolor Regelverket för uppehållstillstånd för studenter ses för närvar- ande över med anledning av genomförandet av EU:s så kallad stu- dent- och forskardirektiv. Detta beskrivs i avsnitt 6.4. Utländska studenter har behov av annat och mer stöd än svenska studenter