sou · H6B339 · 2018-06-01 00:00:00 — Regeringen har beslutat att inrätta ett patientråd för hälso- och sjuk- vården. Syftet är att underlätta regelbundna kontakter mellan reger- ingen och organisationer som företräder patienter inom svensk hälso- och sjukvård. Gruppen är tänkt att förenkla möjligheten för regeringen att få ett patientperspektiv på aktuella frågor. Socialministern kommer att presentera vilka organisationer som ska företrädas i patientrådet. Regeringen har ett pensionärsråd och en funktionshindersdelegation som är exempel på liknande råd. Det nya rådet kommer att fokusera på hälso- och sjukvården.43 43Regeringskansliet, Regeringen inrättar ett patientråd för hälso- och sjukvården, . Nulägesbild: vad har hänt sedan förra delbetänkandet? Uppdrag till Myndigheten för arbetsmiljökunskap beslutade regeringen att ge en särskild utredare i uppdrag att inrätta Myndigheten för arbetsmiljökunskap. Myndig- heten ska starta sitt arbete den 1 juni 2018.44 Regeringen gav i regler- ingsbrevet myndigheten i uppdrag att analysera behovet av utbildningar av relevans för olika yrkesgrupper inom företagshälso- vården. Uppdraget ska redovisas senast den 30 mars 2019.45 4.2.2Specifikt om processer relaterat till integritetsfrågor Nedan följer korta beskrivningar av några aktuella initiativ. För mer ingående resonemang om informationshantering i hälso- och sjuk- vården se avsnitt 5.1.3. Utredningen om rättsliga förutsättningar för en digitalt samverkande förvaltning (Fi 2016:13) En särskild utredare gavs i uppdrag att kartlägga och analysera i vilken utsträckning det förekommer lagstiftning som i onödan försvårar digital utveckling och samverkan inom den offent- liga förvaltningen.46 Utredningen lämnade sitt slutbetän- kande. Utredningen föreslog bland annat en ny lagstiftning om straff- sanktionerad tystnadsplikt vid utkontraktering av IT-drift eller andra IT-baserade funktioner till privata leverantörer och en reglering av sekretessöverväganden inför sådan utkontraktering.47 överlämnade regeringen en proposition om ett nytt per- sonregister till riksdagen.48 Registret föreslås få namnet den nationella läkemedelslistan och ska föras av . Ett övergri- pande mål med registret är att skapa en samlad källa av en patients förskrivna läkemedel och andra varor som patientens behov 2017:94, Inrättande av Myndigheten för arbetsmiljökunskap. 45Regeringskansliet, Ny arbetsmiljömyndighet placeras i , . 2016:98, Rättsliga förutsättningar för en digitalt samverkande förvaltning. 47SOU 2018:25, Juridik som stöd för förvaltningens digitalisering. 2017/18:223, Nationell läkemedelslista. Nulägesbild: vad har hänt sedan förra delbetänkandet? av integritetsskydd tillgodoses. Den nationella läkemedelslistan för- väntas bidra till ökad patientsäkerhet och en effektivisering av arbets- momenten vid ordination och förskrivning av läkemedel. Exempelvis förväntas behörig hälso- och sjukvårdspersonal snabbare kunna hitta relevanta uppgifter om ordinerade läkemedel i patientjournalen samt att det ska bli lättare att extrahera uppgifter till hälsodata- eller kvali- tetsregister utan dubbelinmatning. Även uppföljning av eventuella avvikelser i samband med ordination och hantering av läkemedel underlättas. Det nya registret kommer att ersätta två befintliga regis- ter, receptregistret och läkemedelsförteckningen. Regeringen föreslår att en ny lag, lag om nationell läkemedelslista, ska ersätta lagen (1996:1156) om receptregister och lagen (2005:258) om läkemedelsförteckning. Ändamålen för behandling av uppgif- terna i de befintliga registren förs till stor del över till den nya lagen. Registret ska i allt väsentligt få innehålla samma uppgifter som de befintliga. Hälso- och sjukvårdspersonal, expedierande personal på öppenvårdsapotek och patienten ska ha ändamålsenlig åtkomst till uppgifterna i registret. Lagen föreslås träda i kraft , men krav på hälso- och sjukvårdens aktörer och uppgiftsskyldighet i samband därmed föreslås träda i kraft . förväntas besluta om propositionen . Vårdanalysrapport om befolkningens inställning till nytta och risker med digitala hälsouppgifter Vårdanalys har i rapporten ”För säkerhets skull” undersökt befolk- ningens inställning till användning av digitala uppgifter om vård och hälsa i förhållande till risker ur ett integritetsperspektiv.49 Fokus har framför allt legat på elektroniska patientjournaler, en samlad läke- medelslista och hälsorelaterade register. Resultatet visar att de flesta är villiga att acceptera, eller rent av förväntar sig, att digitala uppgifter om den egna vården och hälsan används på många sätt som rör vård och forskning. Den positiva in- ställningen till användning av digitala hälsouppgifter ses genomgå- ende, och för alla områden som arbetet omfattat: delning av journa- ler mellan vårdenheter, registrering av uppgifter för forskning och en samlad läkemedelslista. Vårdanalys noterar att inom alla 49Vårdanalys, Rapport 2017:10 För säkerhets skull, Befolkningens inställning till nytta och risker med digitala hälsouppgifter, 2017. Nulägesbild: vad har hänt sedan förra delbetänkandet? dessa områden svarar en liten andel att de inte vill att deras digitala hälsouppgifter ska användas på det föreslagna sättet. Personer som är negativa till en viss användning är också mer benägna än övriga att vara negativa även till användning inom andra områden. Vårdanalys utgångspunkt när det gäller användning av digitala hälsouppgifter är att det är viktigt att bibehålla det höga förtroendet för hälso- och sjukvårdens hantering och skydd av digitala hälso- uppgifter. Dessutom anser man att det är viktigt att leva upp till för- väntningarna på att hälso- och sjukvården använder sig av digitali- seringens möjligheter att skapa nytta i form av god och säker vård och medicinsk utveckling. Vårdanalys presenterar i rapporten ett antal rekommendationer. Myndigheten menar att all hantering och an- vändning av digitala hälsopuppgifter bör vägledas av dessa principer, på alla nivåer och av alla aktörer – vårdgivare, landsting och regioner, myndigheter, forskningsaktörer och andra som samlar in, lagrar, analy- serar och överför digitala hälsouppgifter. •Sjukvårdshuvudmännen att säkerställa att digitala hälsouppgifter nyttjas på ett effektivt sätt och att systemen för informations- utbyte är ändamålsenliga. Regeringen bör följa utvecklingen inom digitaliseringen av hälso- och sjukvården och se över om nuva- rande åtgärder för att förbättra möjligheterna till informations- utbyte och användning av digitala hälsouppgifter är tillräckliga. •Regeringen, myndigheterna, sjukvårdshuvudmännen och forsk- ningshuvudmännen att prioritera säkerhetsfrågorna i digitaliser- ingsarbetet liksom vid användningen av digitala hälsouppgifter i andra sammanhang. Insamling, lagring, användning och spridning av digitala hälsouppgifter måste vara säker så att uppgifter inte används eller hamnar fel. Därtill bör det genomgående prövas, när digitala hälsouppgifter ska användas för andra syften än vård, om detta kan göras efter att uppgifterna avidentifierats. •Berörda myndigheter, sjukvårdshuvudmännen och forsknings- huvudmännen att säkerställa att felaktigheter som upptäcks i digi- tala hälsouppgifter rättas och att systemen utformas så att korri- geringar genomförs på alla ställen där en felaktighet förekommer. Regeringen bör se över om regelverken, och tillämpningen av dessa, för korrigering, blockering och förstörelse av patientjournaler är ändamålsenliga. Nulägesbild: vad har hänt sedan förra delbetänkandet? •Regeringen, myndigheterna, sjukvårdshuvudmännen och forsk- ningshuvudmännen att prioritera medborgarnas insyn i använd- ningen av digitala hälsouppgifter. Sjukvårdshuvudmännen bör följa upp hur vårdens verksamheter lever upp till kraven om in- formation till patienter om hur digitala hälsouppgifter används till exempel i register och sammanhållen journalföring och vid be- hov vidta åtgärder för att förbättra insynsmöjligheter och infor- mationskanaler. Dessutom bör möjligheter för den enskilde att följa hur digitala uppgifter om hens vård och hälsa används för olika syften, exempelvis via olika digitala tjänster, utvecklas vidare. •Sjukvårdshuvudmännen att i det fortsatta digitaliseringsarbetet, så långt det bedöms möjligt, visa hänsyn till önskemålen om eget inflytande över användningen av digitala uppgifter om hälsa och vård. Detta handlar om att leva upp till ambitionerna bakom be- fintliga krav på medbestämmande så att patienter kan göra reella ställningstaganden. Vidare bör regeringen utreda om formerna för samtycke kan utvecklas i syfte att bättre tillmötesgå de varie- rade önskemål som finns kring på vilket sätt, hur ofta och på vil- ken detaljeringsnivå personer vill ta ställning till hur digitala upp- gifter om deras vård och hälsa används. •De som är ansvariga för att samla in och använda digitala uppgifter om vård och hälsa – sjukvårdshuvudmän, forskningshuvudmän och andra myndigheter – att se till att patienter och medborgare erbjuds stöd i ställningstaganden kring hur digitala uppgifter om deras vård och hälsa används. Regeringen och sjukvårdshuvudmännen bör också se till att de lösningar som tas fram i det pågående digita- liseringsarbetet både möjliggör en ändamålsenlig informations- överföring och ger ett gott integritetsskydd – även för dem som inte själva kan eller vill ta aktiv ställning till att exempelvis begränsa användningen av sina uppgifter. Nulägesbild: vad har hänt sedan förra delbetänkandet? Att nivåstrukturera nationell högspecialiserad vård –förslag till arbetsprocess beslutade om en ny beslutsprocess för den högspecialiserade vården.50 (se avsnitt 3.2.1). Regeringen har givit i uppdrag att pröva en arbetsprocess för att nivå- strukturera den högspecialiserade vården på nationell nivå, samt att ta fram en plan för att fasa ut dagens system med rikssjukvård. Upp- draget att pröva arbetsprocessen ska rapporteras till regeringen den 15 juni 2018.51 planerar att med hjälp av sakkunnig- grupper genomlysa ett 20-tal nationella vårdområden/programområden för att identifiera vad som bör vara högspecialiserad vård på nationell nivå. har valt att först prioritera kvinnosjukvård och förlossning samt nervsystemets sjukdomar. Inom dessa har sex pilot- områden valts ut, däribland avancerad kirurgi vid endometrios och avancerad Parkinsonbehandling. Efter genomlysningen ska Social- styrelsen ta beslut om vilka åtgärder som är aktuella för nationell hög- specialiserad vård och hur många vårdenheter i landet som ska utföra uppdraget. En särskild nämnd tar sedan beslut om var någonstans vår- den ska bedrivas. I arbetet med nivåstrukturering av nationell hög- specialiserad vård verkar i samråd med landstingen, andra myndigheter, SKL samt företrädare för profession och patienter. Två olika uppdrag för att växla upp arbete med att bidra till en god tillgång på specialistläkare Regeringen beslutade om två uppdrag för att växla upp arbete med att bidra till en god tillgång på specialist- läkare med rätt kompetenser.52 Det ena uppdraget innebär att myn- digheten ska upphandla fler specialistkompetenskurser så att läkare ska kunna fullgöra sin specialiseringstjänstgöring. Upp- handlingen ska anpassas efter hälso- och sjukvårdens behov och bi- dra till den långsiktiga kompetensförsörjningen av specialistläkare. 2017/18:40, En ny beslutsprocess för den högspecialiserade vården. 51Socialstyrelsen, prövas ny modell för nationell högspecialiserad vård, . 52Regeringskansliet, Regeringen växlar upp för fler specialistläkare, . Nulägesbild: vad har hänt sedan förra delbetänkandet? I uppdraget ingår också att göra en studie om hur tillgången på kurs- givare bäst ska kunna säkras framöver för att svara mot det behov som finns av specialistkompetenskurser. Det andra uppdraget inne- bär att , utöver den rapportering de gör kring tillgången och efterfrågan på legitimerad personal inom hälso- och sjukvården, ska göra en samlad kartläggning och bedömning av hälso- och sjukvårdens tillgång på och långsiktiga behov av specialist- läkare inom alla specialiteter. Kartläggningen och bedömningen ska göras både på nationell och regional nivå och omfatta både offentliga och privata vårdgivare. I uppdraget ingår att utifrån ett nationellt perspektiv lämna för- slag på hur dimensionering av specialiseringstjänster ska kunna göras på ett mer effektivt sätt, i syfte att minska bristen av olika sorters specialistläkare och uppnå målsättningen om en jämlik vård i hela lan- det. Fokus ska läggas på de specialiteter där det finns en tydlig brist. ska samarbeta med Kommuner och Lands- ting samt i genomförandet av uppdraget. Uppdrag till att stödja, analysera och utvärdera utvecklingsarbete i primärvården för att förebygga och behandla ohälsosamma levnadsvanor hos personer med psykisk ohälsa Regeringen beslutade om att ge 20 miljo- ner kronor för att stödja, analysera och utvärdera utvecklingsarbete i primärvården för att förebygga och behandla ohälsosamma levnads- vanor hos personer med psykisk ohälsa.53 Arbetet ska ske i nära sam- verkan med berörda verksamheter och Kommuner och Lands- ting (SKL). ska fördelas till landstingen för ut- vecklingsarbetet. Satsningen är tidsbegränsad och ska genomförs –2020. Uppdraget ska redovisas och slutredovisas till . 53Regeringskansliet, Stärkt arbete med kunskap att bemöta psykisk ohälsa i primärvården, . Nulägesbild: vad har hänt sedan förra delbetänkandet? Vårdanalys rapport om ledarskap Myndigheten för vård- och omsorgsanalys (Vårdanalys) har fått i uppdrag av regeringen att se över hur staten kan stödja landstingen och regionerna att utveckla och stärka ledarskapet, som ett led i att stärka hälso- och sjukvårdens utvecklingskraft. Uppdraget ska genomföras i samråd med Kommuner och Landsting (SKL) och andra relevanta aktörer. I uppdraget anges att ledningens kompetens och förutsättningar är centrala för att verksamheterna inom hälso- och sjukvården ska kunna genomföra uppdragen, utveckla kvaliteten i vården samt bland annat vidta nöd- vändiga åtgärder för en effektivare kompetensförsörjning. Vårdanalys publicerade 2017 i linje med uppdraget rapporten – Visa vägen i vården.54 Myndigheten lämnar i rapporten rekommenda- tioner till både regering och landsting som syftar till att stärka ledar- skapets förutsättningar och ledarskapsutvecklingen: •Landstingen och regeringen bör stärka förutsättningarna för ett verksamhetsnära och patientcentrerat ledarskap. •Regeringen och landstingen bör arbeta för att öka chefskapets attraktivitet. •Landstingen bör erbjuda kompetensutveckling och stöd till chefer för att arbeta med förändring och förbättring och regeringen bör överväga att stärka systemförståelsen och kompetensen i förbätt- ringskunskap genom förändringar i grundutbildningarna. •Landstingen bör utveckla strukturerna för ledarskapsutveckling och behandla ledarskapsfrågorna tillsammans med andra strate- giska frågor. •Regeringen bör ta initiativ till ett program för stärkt ledarskap i hälso- och sjukvården. •Landstingen bör se över hur deras styrning kan bli mer strategisk, sammanhållen, långsiktig och inriktad på samverkan kring patien- tens behov. •Regeringen bör utveckla sin dialog med landstingen för att skapa ett samlat nationellt ledarskap i hälso- och sjukvården. 54Vårdanalys, Rapport 2017:7 Visa vägen i vården – ledarskap för stärkt utvecklingskraft, 2017. Nulägesbild: vad har hänt sedan förra delbetänkandet? Vårdanalys gör bedömningen att statens styrning av hälso- och sjuk- vården, men även omsorgen, i högre grad måste hänga ihop, vara konsekvent och ta sikte på de viktigaste utvecklingsområdena. Det finns därför ett behov av utökad strategisk dialog mellan huvudmän- nen och det nationella ledarskapet för att diskutera gemensamma strategier för att möta vårdens utmaningar. Både staten och lands- tingen behöver skapa långsiktiga förutsättningar för ett starkt och närvarande ledarskap, till exempel genom mindre personalgrupper och förbättrade stödstrukturer för chefer. Chefer behöver också få bättre förutsättningar och stöd för att bedriva utvecklingsarbete – särskilt utvecklingsarbete som sträcker sig över verksamhetsgränser och som förbättrar vården för patienter med många olika vårdkon- takter. Uppdrag till eHälsomyndigheten och att utveckla och tillgängliggöra ett digitalt pedagogiskt stöd för förändrings- och utvecklingsarbete med hjälp av e-hälsolösningar (S2017/02466/FS) gav regeringen och eHälsomyndigheten uppdraget att tillsammans utveckla och tillgängliggöra ett digitalt pedagogiskt stöd för förändrings- och utvecklingsarbete med hjälp av e-hälsolösningar utifrån gällande rätt. Stödet ska utgå från ana- lysen som gjordes av Utredningen rätt information i vård och om- sorg.55 slutredovisade eHälsomyndigheten i linje med direktivet myndigheternas uppdrag.56 Stödet innebar bland annat en ny utbildning digital verksamhetsutveckling i vården. och eHälsomyndigheten har bland annat tagit fram en webbsida med klargörande frågor och svar som rör journalföring och dokumenta- tion – ett digitalt pedagogiskt stöd.57 Myndigheterna menar att inom såväl hälso- och sjukvård som finns ett stort behov av juridiskt stöd kring frågor om vad som gäller för journaler och per- sonakter. Webbsidan är tänkt att vara ett hjälpmedel i sådana frågor.58 55SOU 2014:23, Rätt information på rätt plats i rätt tid. 56E-hälsomyndigheten, Digitalt pedagogiskt stöd för e-hälsolösningar – Återrapportering enligt och likalydande regeringsuppdrag (S2017/02466/FS. 2018), 2018. 57Socialstyrelsen, Digital verksamhetsutveckling i vården. 58Socialstyrelsen, Digital verksamhetsutveckling i vården. Nulägesbild: vad har hänt sedan förra delbetänkandet? eHälsomyndigheten har uppdrag i instruktion och regleringsbrev att samordna regeringens satsningar på e-hälsa. Målet med samordnings- uppdraget är att eHälsomyndigheten ska vara proaktiv och drivande utifrån regeringens satsningar inom e-hälsa samt att myndigheten ska skapa förutsättningar för, och öka kunskapen kring e-hälsa för sektorn som helhet. Syftet med samordningen är att underlätta för alla aktörer inom e-hälsa och att skapa förutsättningar för att målen i Vision e-hälsa 2025 uppnås. eHälsomyndighetens etablerade en ny samordnings- avdelning, vilken ger förutsättningar för att skala upp och ytterligare stärka myndighetens samordningsarbete och instruktionsenliga upp- drag att samordna regeringens satsningar. planerar myndig- heten bl.a. en tydligare samordning av regeringens satsningar med fokus på att samordna de statliga aktörer inom området som har omfattande uppdrag inom e-hälsa, exempelvis , , och Myndigheten för del- aktighet. Genom att utnyttja varandras olika kompetensområden i gemensamma arbetsprocesser, kan staten stärka sin roll som e-hälso- aktör. Myndigheten bedömer att även aktörer utanför vårdmyndig- heterna, såsom landstingen och kommunerna, privata vårdgivare, och bör ingå i myndighetens samordnings- ansvar. Vidare konstateras att myndigheten behöver göra en mer grundläggande analys och kartläggning av statens satsningar inom vård och omsorg, där e-hälsa kan vara ett verktyg för att uppnå mål som inte direkt har med digitalisering att göra. I detta samman- hang nämns specifikt regeringens satsning på God och nära vård (SOU 2017:53, S2017/03549/FS).59 Uppdrag att göra en förstudie om hur internetombud inom vård och omsorg kan etableras över hela landet Regeringen gav () i upp- drag att göra en förstudie av och hur s.k. internetombud inom vård och omsorg kan etableras i Sverige.60 Anställda som arbetar inom 59E-hälsomyndigheten, Samordning av regeringens satsningar på e-hälsa – Återrapportering enligt regleringsbrev 2017 (S2017/00838/FS), 2017. 60Regeringskansliet (), Uppdrag att göra en förstudie om hur internet- ombud inom vård och omsorg kan etableras över hela landet, N2018/00718/D. Nulägesbild: vad har hänt sedan förra delbetänkandet? hälso- och sjukvården, äldreomsorgen och i verksamheter inom funk- tionshinderområdet ska kunna bli ett s.k. internetombud. Internet- ombuden ska erbjudas utbildning och inom sin ordinarie tjänst åta sig ett särskilt ansvar för att främja användning av it och internet hos sina klienter. En samordningstjänst bör också inrättas på lämplig myndighet i syfte att ansvara för utbildning och fortbildning av in- ternetombuden. PTS ska i arbetet samråda med Myndigheten för tillgängliga medier och Myndigheten för delaktighet. Uppdraget ska redovisas till . 4.2.4Överenskommelser mellan staten och SKL Kommuner och Landsting (SKL) och regeringen sluter år- ligen överenskommelser inom områden som båda parter har iden- tifierat som särskilt viktiga för den fortsatta utvecklingen av hälsa, vård och omsorg i kommuner, landsting och regioner. Överenskom- melserna omfattar all vård som är offentligt finansierad, oavsett vem som utför vården. Det betyder att såväl landsting som privata aktö- rer som bedriver hälso- och sjukvård som finansieras av landstingen kan komma att omfattas. En viktig utgångspunkt vid överenskom- melser mellan regeringen och SKL är en tillitsbaserad dialog som bl.a. syftar till att ge mer långsiktiga planeringsförutsättningar. För handlar det gemensamma utvecklings- arbetet främst om omställningen mot en nära vård, vilket inkluderar att åstadkomma ökad tillgänglighet och bättre samordning, förbätt- rad kompetensförsörjning, ökad digitalisering samt ökat fokus på att verksamheten ska styras utifrån kunskap och beprövad erfarenhet. Överenskommelser mellan SKL och regeringen sträcker sig vanligen över . Fleråriga överenskommelser är dock underkastade årliga beslut om regeringens budgetproposition. Flera av de nu gällande överenskommelserna inom hälso- och sjukvårds- området har också bäring på denna utrednings uppdrag.61 Den totala omfattningen av dessa överenskommelser uppgick till drygt 9 mil- jarder kronor. Vi vill i detta skede särskilt framhålla följande överens- kommelser: Överenskommelser mellan SKL och regeringen inom vård och omsorg. Nulägesbild: vad har hänt sedan förra delbetänkandet? Förlossningsvård och kvinnors hälsa •Tidsram: 2018–2022. Av dessa är 141 mil- joner särskilt öronmärkta för primärvården. •Huvudsakligt innehåll: Överenskommelserna utgör en del i arbetet för en mer jämställd hälso- och sjukvård och sker mot bakgrund av de utvecklingsområden som finns inom såväl förlossnings- vården som hälso- och sjukvård med betydelse för kvinnors hälsa i övrigt. Parterna är vidare överens om att inom ramen för överens- kommelsen inleda ett arbete med att utveckla och förbättra primär- vårdens arbete i syfte att stärka kvinnors hälsa. Det innebär att landstingen i första hand ska välja insatser som bidrar till att öka primärvårdens kunskaper om sjukdomar som är vanliga hos kvinnor. Överenskommelse om stöd till bättre resursutnyttjande i hälso- och sjukvården •Tidsram: 2016–2018. •Omfattning: Totalt . Av dessa är avsedda som stimulansmedel till landstingen. 300 miljo- ner kronor är särskilt avsedda för att erbjuda möjlighet för sjuk- sköterskor att genomgå specialistutbildning. •Huvudsakligt innehåll: Syftet med medlen är att de ska användas för bland annat IT-stöd och förenklad administration, smartare användning av medarbetarnas kompetens samt stöd till planering av långsiktig kompetensförsörjning. Överenskommelse Goda förutsättningar för vårdens medarbetare •Tidsram: 2018–2021. •Omfattning: Totalt . Av dessa är 1 975 miljo- ner kronor avsedda som stimulansmedel till landstingen. 24 miljo- ner särskilt till SKL för utveckling av samverkan. Nulägesbild: vad har hänt sedan förra delbetänkandet? •Huvudsakligt innehåll: Överenskommelsen ska ses som ett kom- plement till Professionsmiljarden och dessa kommer att följas upp gemensamt. Medlen inom ramen för överenskommelsen kan bland annat användas till: –erbjuda kompetensutveckling eller vidareutbildning till alla kate- gorier av vårdpersonal, –öka bemanning, –utveckla arbetssätt i syfte att vårdpersonal ska arbeta kvar inom hälso- och sjukvården. Ökad tillgänglighet i barnhälsovården •Tidsram: 2018.