sou · H6B319 · 2018-03-06 00:00:00 — 2009 fick fem av lärarna projektanställning som utvecklingsledare på förvaltningens utvecklingsavdelning för att sprida aktionslärande som förhållningssätt i skolutveckling bland skolledare. Deras huvudsakliga uppdrag var att handleda skolledare i skolutvecklingsprocesser. Med start och 2009 finansierade förvaltningen doktorandstudier för tre av utvecklingsledarna, dels vid dåvarande , dels på forskarskolan CUL vid . Förvaltningen finansierar licentiandstudier vid forskarskolan CSiS, Campus , för en av de anställda på utvecklingsavdelningen samt en verksam lärare.3 Förvaltningen har inrättat två lektorat som är kopplade till ett antal skolor. Praktiknära forskning är en av lektorernas huvuduppgifter. Deras forskningskompetens ska vara en brygga mellan teori och praktik samt mellan förvaltning och verksamhet. Lektorerna ska bedriva egen forskning och vara kopplade till ett lärosäte för att 3 Forskarskolan för lärare och förskollärare i de naturvetenskapliga och tekniska ämnenas didaktik (Forskarskolan CSIS, ”Communicate science in school”) startade med åtta licentiander och utökades den med 2 nya platser i en andra ansökningsomgång. Licentianderna är förskollärare samt lärare inom grund- eller gymnasieskola med fokus på kommunikationens betydelse för elevers motivation och lärande i de naturvetenskapliga ämnena. Forskarskolan genomförs tjänstgöring på skola/kommun och forskning och avslutas med en licentiatexamen. De deltagande kommunerna är , , , , , , , och . Forskarskolan är en gemensam satsning från , , och med vid som nav. Ambitionen är att skapa en väl sammanhållen forskarskola där man också fortlöpande samlar berörda förvaltningschefer, rektorer och forskarstuderande för att redan vid starten diskutera hur de berörda lärarnas kunskaper ska komma skolutvecklingen till del efter avlagd examen. få möjligheter till fortbildning, omvärldsbevakning, utveckling av forskningshantverket och kvalitetssäkring av den egna forskningen. Avtal med lärosäten upprättas för detta. Lektorerna ska tillhöra en fakultet och en forskningsmiljö samt ha tillgång till databaser, etc. I forskningsmiljön ska de kunna lägga fram den forskning de bedriver i stads skolor. Lektorerna ska även kunna ta tjänstledigt en viss procent för att kunna utföra uppdrag på lärosätena under förutsättning att uppdragen på något sätt kan omsättas i förvaltningens verksamhet. Aktuella lärosäten är , och . Utvecklingsavdelningen ska vara ett kvalificerat stöd för samtliga skolformer samt för förvaltningens ledningsgrupp för utvecklingen av en skola på vetenskaplig grund. Omvärldsbevakning och samverkan är centralt för uppdraget. Samverkan sker med flera olika aktörer. Man samverkar med stadens egen forskningsavdelning, FoU , bl.a. när det gäller Forskarskolan CSiS på Campus . är medlem i och såväl medlem som partner i Ifous. Man samverkar med föreningen (Vetenskap i Skolan) för att öka möjligheterna för aktiva pedagoger i stads skolor att komma i kontakt med forskarutbildade lärare. Med samverkar man kring frågor som större huvudmän står inför när det gäller pedagogiskt utvecklingsarbete och egna forskningsstudier. Exempel på samverkan med lärosäten är att man ingår i styrgruppen för forskningsplattformen Lärande i samverkan vid . Vetenskaplig ledare vid och familj i – en undersökande utvecklingskultur på alla nivåer FoU-enheten vid Lärande och familj i ska bidra till en undersökande utvecklingskultur på alla nivåer i utbildningssystemet – såväl för barn och ungdomar som för lärare, skolledare, förvaltning och politiker. FoU-enhetens uppdrag omfattar alltså hela styrkedjan. En bärande idé för FoU-uppdraget är att en undersökande kultur producerar kunskap genom att utgå från lokala förbättringsområden och systematiska undersökningar i den egna praktiken. Undersökningarna relateras sedan till forsknings- och erfarenhetsbaserad kunskap. Det långsiktiga målet är att förbättra undervisningen och att denna förbättring tydligt ska visa sig i barns och ungdomars lärande och utveckling. Den undersökningsbaserade skolutvecklingen är en cyklisk process som inleds med att man planerar och identifierar specifika problem och avslutas med att man formulerar nya förbättringar. FoU-enheten tar sig an olika uppdrag som organiseras i olika kategorier: systemuppdrag (på förskole- eller skolenheter), handledningsuppdrag (t.ex. en ledningsgrupp eller en utvecklingsgrupp på en skola) och spridningsuppdrag (t.ex. magisteruppsatser och utvecklingsartiklar). FoU-enhetens stöd till förskole- och skolenheter kan gälla att minska antalet utvecklingsprojekt. Det kan också handla om hjälp med att planera för en utveckling utifrån elevernas behov och inte utifrån lärarnas intresse. Man kan behöva stöd i arbetet med att dokumentera systematiskt eller med att genomföra analyser på olika typer av data. Man kan också behöva hjälp med att dra slutsatser om undervisningen kopplat till elevernas kunskapsutveckling. Ett annat område där stöd kan behövas är i ledningsgruppens eller i lärarlagets arbete. Den vetenskapliga ledarens roll är att visa på vägar till undervisning och utveckling på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet. Vetenskaplig ledare vid utbildningsförvaltningen i kommun kommun i har arbetat långsiktigt med att integrera forskning i skolan och som en del i lärares arbete. Ut- gångspunkten i kommunens policy är att skapa strukturer för praktiknära forskning i kommunens skolor. Målsättningen är att hitta sätt att stärka lärarens inflytande över yrkets kunskapsbildning genom att skapa möjligheter för kommunens lärare att bemästra vetenskapliga verktyg. Kunskapen om skolan ska utgå från lärarens frågor som uppstår i det lokala och komplexa sammanhang där undervisningen görs. 2006 inledde förvaltningen en satsning på kommundoktorander i samverkan med och . 2013–2014 disputerade tre doktorer som särskilt intresserat sig för hur utbildning och utveckling av skolan görs i en kontext. Därmed hade kommunen i en första fas tillförts nödvändig I nästa fas inrättade kommunen ett lektorat i pedagogiskt arbete 2015. Anställningen som vetenskaplig ledare/lektor i pedagogiskt arbete är en viktig nod för kommunens forskningssamverkan med universiteten och med regionala aktörer, t.ex. FoUI . Anställningen innebär ett tillskott av vetenskaplig kompetens i utvecklingsarbetet inom kommunens skolor. Inom anställningen kan sådan forskning bedrivas som syftar till att stödja och synliggöra lärares erfarenhetsbaserade kunskap. En magisterutbildning på deltid i samarbete med kommuns utbildningsförvaltning och lärarutbildningen vid har utformat magisterutbildningen Forskning och utveckling i skolan om 60 högskolepoäng. Utbildningen ges på distans. Undervisningen bedrivs på kvartsfart (7,5 högskolepoäng per termin), vilket motsvarar för att studierna ska kunna kombineras med arbete. Utbildningen tar sin utgångspunkt i skollagens krav om att utbildningen ska vila på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet. Den är en del i kommunens vision för forskning och utveckling i skolan och utgår från en professionsstyrd utveckling av skolan. Den är en viktig del i kommunens arbete för en skola på vetenskaplig grund och man menar att det ur ett likvärdighetsperspektiv är viktigt att alla förskolor och skolor har den kompetens som krävs för att uppfylla skollagens krav. Utbildningsvetenskapliga råd (PUR) har inrättar ett utbildningsvetenskapligt råd, Utbildningsvetenskapliga råd (PUR), som en del i kommunens strategi för arbetet med forskning och utveckling i skolan. Huvuduppgiften är att bedriva skolnära forskning med utgångspunkt i lärares och skolledares frågor. Rådet leds av den vetenskapliga ledaren och en professor i pedagogiskt arbete vid . I rådet ingår lärare, skolledare och forskare inom utbildningsvetenskap. Rådet fungerar som styrgrupp för två nystartade FoU-projekt. 1.Ett reklamlandskap i förändring –konsumentskydd och tillsyn i en digitaliserad värld. för blåljusverksamhet och andra samhällsnyttiga funktioner. 5.Vissa processuella frågor på socialförsäkringsområdet. 6.Grovt upphovsrättsbrott och grovt varumärkesbrott. 7.Försvarsmaktens långsiktiga materielbehov. 8.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2018. Beslut under osäkerhet. 9.Ökad trygghet för studerande som blir sjuka. 10.Myndighetsgemensam indelning – samverkan på regional nivå. Myndighetsgemensam indelning – författningsändringar till följd av ny landstingsbeteckning. –för unga som varken arbetar eller studerar. 12.Uppdrag: Samverkan 2018. Många utmaningar återstår. 13.Finansiering av infrastruktur med skatt eller avgift? 14.Bidragsbrott och underrättelseskyldighet vid felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen – en utvärdering. 15.Mindre aktörer i energilandskapet –genomgång av nuläget. 16.Vägen till självkörande fordon – introduktion. Del 1 + 2. i centrum – ett ramverk för lärares och rektorers professionella utveckling. 18.Statens stöd till trossamfund i ett mångreligiöst . 19.Forska tillsammans – samverkan för lärande och förbättring. Uppdrag: Samverkan 2018. Många utmaningar återstår. Ett reklamlandskap i förändring – konsumentskydd och tillsyn i en digitaliserad värld. Myndighetsgemensam indelning – samverkan på regional nivå. Myndighetsgemensam indelning – författningsändringar till följd av ny landstingsbeteckning. Finansiering av infrastruktur med skatt eller avgift? Bidragsbrott och underrättelseskyldighet vid felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen – en utvärdering. Försvarsmaktens långsiktiga materielbehov. för blåljusverksamhet och andra samhällsnyttiga funktioner. Grovt upphovsrättsbrott och grovt varumärkesbrott. Statens stöd till trossamfund i ett mångreligiöst . Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2018. Beslut under osäkerhet. Mindre aktörer i energilandskapet – genomgång av nuläget. Vägen till självkörande fordon – introduktion Del 1 + 2. Vissa processuella frågor på socialförsäkringsområdet. Ökad trygghet för studerande som blir sjuka. – för unga som varken arbetar eller studerar. i centrum – ett ramverk för lärares och rektorers professionella utveckling. Forska tillsammans – samverkan för lärande och förbättring.