sou · H6B311 · 2018-02-28 00:00:00 — Skillnaderna är mer påtagliga i åldersgrupperna 25–respektive 30–(figur 5.4). Unga och deras väg till etablering Kvinnor, 25–29 år Kvinnor, 30–34 år Män, 25–29 år Män, 30–34 år Källa: SCB, Det är betydligt vanligare att stå utanför studier och arbete bland utrikesfödda unga kvinnor (se figur 5.5). Statskontoret har utifrån befintlig forskning lyft fram flera förklaringar till att utomeuropeiskt födda kvinnor oftare står utanför arbetskraften. En del handlar om att de inte har kompetens som svarar mot den svenska arbetsmark- nadens höga krav på formell utbildning och språkkunskaper. Andra hinder som berörs inom forskningen är diskriminering, ohälsa och traditionella familjevärderingar. saknas studier med en sam- lad analys av de olika orsaker som har betydelse för arbetskrafts- deltagandet bland utomeuropeiskt födda kvinnor.20 20 Statskontoret (2018). Sammanställning av kunskap om utomeuropeiskt födda kvinnor som står utanför arbetskraften. Unga och deras väg till etablering Unga kvinnor, inrikesfödda Unga kvinnor, utrikesfödda Unga män, inrikesfödda Unga män, utrikesfödda Källa: SCB, . Bland unga som varken arbetar eller studerar finns en överrepresen- tation av de som saknar en gymnasieutbildning, unga med funktions- nedsättning och unga utrikes födda (särskilt unga kvinnor). I Sam- ordnarens delbetänkande finns en mer utförlig beskrivning av hetero- geniteten bland unga som varken arbetar eller studerar.21 Unga som varken arbetar eller studerar har stöd från olika delar av samhället. Det är vanligast att ha stöd i form av statliga arbets- marknadsåtgärder, men detta är vanligare bland unga män än bland unga kvinnor (figur 5.6). Det är nästan enbart kvinnor som är för- äldralediga med ersättning på garantinivå bland de unga som varken arbetar eller studerar, och det har i flera rapporter konstaterats vil- ken utsatt ekonomisk situation unga ensamstående mödrar befin- ner sig i.22 21Se SOU 2017:9 Det handlar om oss – unga som varken arbetar eller studerar. 22Jämför (2012). Unga föräldrars möjligheter att slutföra sin utbildning. Unga och deras väg till etablering Unga kvinnor (38 000) Unga män (44 000) Totalt (82 000) Kombination av statliga åtgärder och kommunalt stöd Ersättning på grund av sjukdom eller funktionsnedsättning () Föräldraledig med ersättning på garantinivå () Källa: Temagruppen Unga i arbetslivet. Utifrån registerstatistik har Temagruppen Unga i arbetslivet kon- staterat att det 2013 var så vanligt att ha fått öppen psykiatrisk vård bland unga som varken arbetar eller studerar i åldern 20–jämfört med bland ungdomsgruppen som helhet. Skillnaderna mellan könen var små. Dock konstaterades också att det var nästan fem gånger så vanligt bland män att ha en påföljd inom kriminalvården i åldersgruppen 16–29 år.23 Andra studier har visat att tonåringar som har blivit dömda för brott löper betydligt högre risk att befinna sig utanför studier och arbete jämfört med övriga unga. ut- märker sig denna grupp av att ha svagare resurser med sig från upp- växten överlag, där brotten i sig kan bli till ytterligare hinder för 23 Temagruppen Unga i arbetslivet (2017). Aktivitet: okänd? Unga som varken arbetar eller studerar. Öppen vård mäts genom läkarbesök. Unga och deras väg till etablering Det är betydligt vanligare bland unga män 15–att ha blivit dömda än bland unga kvinnor (4,jämfört bland unga födda ).24 Det är omkring en tredjedel av de unga inom gruppen där det inte går att fastställa vad de gör utifrån nationella register. De deltar inte i någon arbetsmarknadsåtgärd via Arbetsförmedlingen och upp- bär inte heller försörjningsstöd via kommunen. De har inte heller någon ersättning från för omvårdnad av barn, sjukdom eller funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsför- måga. Fördjupade registerstudier visar att de som saknar känd akti- vitet i vissa avseenden har starkare, i vissa avseenden svagare, resur- ser än övriga som står utanför studier och arbete. De har en högre utbildningsnivå, har en högre andel av sin inkomst från förvärvs- arbete, bor i mindre utsträckning i hushåll som fått försörjnings- stöd, har i mindre utsträckning fått psykiatrisk vård och påföljder inom kriminalvården. är det en högre andel bland dessa unga som helt saknar inkomst och det är vanligare att de bor med sina föräldrar. Det finns också en viss osäkerhet i statistiken då av dem i okänd aktivitet i åldersgruppen 16–2013 var skrivna i men inte bodde i landet.25 I Samordnarens delbetänkande finns en redovisning av riskfakto- rer och heterogeniteten bland unga som varken arbetar eller stude- rar.26 I figur 5.7 ges en förenklad bild av förekommande riskfaktorer, där det ofta finns samband dem emellan. 24Bäckman, O., Estrada, F., , A. & , D. ”The Life Course of and Female Offenders. Stability or change between Different ?” i . 25Temagruppen Unga i arbetslivet (2017). Aktivitet: okänd? Unga som varken arbetar eller studerar. 26Se SOU 2017:9. Det handlar om oss – unga som varken arbetar eller studerar. Unga och deras väg till etablering Figur 5.7 Riskfaktorer för att varken arbeta eller studera Källa: Samordnaren. Det är vanligare bland dem som saknar en gymnasieutbildning att vara utanför studier och arbete – finns det unga med gym- nasieutbildning som befinner sig i en sådan situation liksom de utan gymnasieutbildning som framgångsrikt etablerar sig på arbetsmark- naden. Som konstaterades i Samordnarens delbetänkande finns det be- tydande skillnader i andelen som varken arbetar eller studerar mel- lan kommuner och bostadsområden. Bland kommunerna varierade detta från för gruppen i åldern 16–. I en- skilda bostadsområden kan andelen vara ännu större.27 Det finns på samma sätt skillnader mellan olika regioner i och i gruppens sammansättning. Andelen är som störst i (och län) och som lägst i (och ). har den högsta ande- len som varken arbetar eller studerar bland 16–19-åringar.28 Dessa skillnader är viktiga att beakta i det fortsatta utvecklingsarbetet, och visar på de skilda förutsättningar som finns i olika delar av lan- det att åstadkomma ett gott och likvärdigt stöd. 27Se SOU 2017:9 Det handlar om oss – unga som varken arbetar eller studerar. 28Temagruppen Unga i arbetslivet (2017). Unga utanför i åtta regioner. En beskrivning av unga som varken arbetar eller studerar. Unga och deras väg till etablering 5.3Unga som möter utmaningar i sin etablering Begreppen unga som varken arbetar eller studerar och den inter- nationella motsvarigheten NEET har bidragit till ett ökat politiskt fokus och en uppmärksamhet på social exkludering och en grupp som ofta hamnar mellan olika stödsystem. Det enhetliga begreppet kan dock medföra att variationerna inom gruppen osynliggörs.29 Mot bakgrund av att det finns betydande kunskap om risk- och skyddsfaktorer för att hamna utanför studier och arbete finns det anledning att anlägga bredare perspektiv och att fokusera på unga som möter utmaningar i sin etablering. Frågan kan även sättas i ett större sammanhang. Exempelvis kon- staterade SNS Konjunkturråd att arbetsmarknad fungerar väl för de flesta, medan unga med svaga studieresultat, äldre arbetslösa och flykting- och anhöriginvandrare har stora svårigheter att etablera sig.30 I en studie från läggs fokus på unga som befinner sig i en sårbar position i sin etablering. Omkring hälften av de som varken arbetar eller studerar (i åldern 19–) be- finner sig i en position med hög sårbarhet som präglas av sämre eko- nomi, ökad risk för psykiska problem, svagare socialt nätverk och dåligt självförtroende. Det är vanligare i denna grupp med oro för ekonomi och arbete och en mer negativ syn på sin framtid när det gäller utbildning, arbete såväl som familjebildning. I studien identi- fierades att det även finns liknande mönster med hög sår- barhet bland en del av de unga som finns i en osäker studiesituation () respektive i osäkra arbetsförhållanden ().31 Återkommande gemensamma bakgrundsfaktorer är att unga som saknar utbildning, unga med funktionsnedsättning och utrikes födda unga möter särskilda utmaningar i sin etablering oavsett konjunk- tur.32 Därför finns särskild anledning att fördjupa bilden kring just dessa grupper samt kring den psykiska ohälsan bland unga. Det är viktigt att ha med sig att inom dessa grupper finns en betydande 29Se SOU 2017:9. Det handlar om oss – unga som varken arbetar eller studerar för en utveck- lad diskussion. 30Nordström , , , S. & Hensvik, L. (2017). Åtgärder för en inkluderande arbets- marknad. 31Plenty, S., , , , S, Mood, C., , F. & Treuter, G. (2017). Jobb, studier eller annat? En rapport om unga vuxnas sysselsättning och levnadsvillkor. 32Engdahl, M. & , A. (2015). En förlorad generation? En om ungas eta- blering på arbetsmarknaden. Unga och deras väg till etablering heterogenitet och att en och samma individ kan tillhöra flera kate- gorier . Det finns också överlappningar exempelvis genom att en del psykiska sjukdomar även räknas som funktionsnedsätt- ningar. Arbetsförmedlingen redovisar att antalet inskrivna 16–24-åringar har minskat i spåren av ett förändrat konjunk- turläge och minskande ungdomskullar. Antalet unga som haft goda möjligheter till etablering har minskat bland de inskrivna. har antalet unga som bedöms ha en utsatt ställning ökat över en tio- årsperiod. Till dessa räknas de som har särskilt hög risk att fastna i långa perioder av arbetslöshet, och det gäller unga som saknar en gym- nasieutbildning, unga födda utanför samt unga med en funk- tionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga (se figur 5.8). Detta innebär att fler inskrivna unga hos Arbetsförmedlingen står relativt långt ifrån arbetsmarknaden, och att de oftare är i större be- hov av stöd. uppgick den andelen till av inskrivna arbetslösa unga.33 * Observera att samma individ kan ingå i flera grupper. Källa: SOU 2018:12 Dua, Arbetsförmedlingen, säsongsrensade data. 33 SOU 2018:12 Uppdrag: Samverkan 2018. Många utmaningar återstår. Unga och deras väg till etablering Unga som saknar en gymnasieutbildning Att sakna en gymnasieutbildning har en stor negativ påverkan på etablering senare i livet. Risken för att varken arbeta eller studera är fyra till fem gånger högre för de som inte avslutat sina gymnasie- studier jämfört med de som avslutat studieförberedande gymnasie- utbildning, oavsett kön.34 var arbetslösheten bland unga 20–som saknade en gymnasieutbildning. Motsva- rande andel för de som hade gymnasial- och eftergymnasial utbild- ning var . Arbetslösheten var något högre bland unga män som saknade en gymnasieutbildning jämfört med unga kvinnor, medan förhållandet var det omvända för de som hade en gymnasial- eller eftergymnasial utbildning.35 utgjorde unga utan fullständiga gymnasiebetyg av de inskrivna unga arbets- lösa hos Arbetsförmedlingen och av dem som varit ar- betslösa eller mer.36 Utbildningens centrala roll understryker betydelsen av att se vilka vägar unga tar genom utbildningssystemet med fokus på kritiska skeden vad gäller studieresultat och val att påbörja eller avsluta en utbildning. har tagit fram en bild som illustrerar några uttryck av detta (figur 5.9).37 Unga som är frånvarande i grund- och gymnasieskolan, de som saknar behörighet till nationella pro- gram på gymnasienivå och de som avbryter studier eller inte fullföljer gymnasiestudierna med en examen tillhör riskgrupper för att hamna utanför arbete och studier. Studieresultaten från är ofta utslagsgivande för den fortsatta utbildningskarriären. har konstaterat att en majoritet av de som inte uppnår kunskapskraven i alla ämnen i års- kurs 6 inte heller uppnått godkända betyg i alla ämnen i årskurs 9.38 Andelen unga som är behöriga till minst ett av gymnasieskolans nationella program (det vill säga ett yrkesprogram) har minskat från mellan läsåren 2012/13 och 2016/17. 34Jämför SOU 2013:74 Unga som varken arbetar eller studerar – statistik, stöd och samverkan. 35Skillnaderna mellan de som har en gymnasieutbildning och de som saknar det har etable- rats sig på en nivå omkring tjugo procentenheter , jfr SOU 2017:9. Det handlar om oss – unga som varken arbetar eller studerar. 36SOU 2018:12 Uppdrag: Samverkan 2018. Många utmaningar återstår. 37Illustrationen innebär en viss förenkling då studieavbrott i en del fall innebär att elever byter program. PM – betyg och stöd från årskurs 6 till 9. Unga och deras väg till etablering sistnämnda läsåret hade av flickorna och av pojkarna sådan behörighet. Övriga var hänvisade till att läsa på gymnasieskolans introduktionsprogram. Figur 5.9 Vägen genom utbildningssystemet för elever som påbörjade 2004 Källa: Statistik från , sammanställd av , grafik av /. Delvis omarbetad av Samordnaren. Kommentar: Bilden illustrerar vägen genom utbildningsystemet för de 93 749 elever som började i grund- skolans årskurs 1 . Bilden har justerats för publicering i denna rapport. För att se bilden i sin helhet och för förtydliganden, se Lärarnas Riksförbunds webb, Unga och deras väg till etablering av eleverna som påbörjar gymnasiestudier uppnår inte en examen . Många elever avbryter sin ut- bildning och utöver det lämnar omkring 14 000–15 000 ele- ver gymnasieskolan med ett studiebevis i stället för en exa- men (14 200 elever /16 vilket motsvarade av de som avslutade gymnasiet det läsåret).39 Unga nyanlända och utrikes födda Utrikes födda är överrepresenterade bland unga som varken arbetar eller studerar. Detta gäller särskilt bland unga kvinnor där det är mer än dubbelt så vanligt enligt NEET-statistiken. Ser vi till register- statistik, som förvisso inte är lika uppdaterad men som ger säkrare kunskap om olika undergrupper, indikerar den att överrepresenta- tionen kan vara ännu större än så.40 En bidragande orsak till att en hög andel varken arbetar eller studerar bland nyanlända och utrikes födda kvinnor är kortare ut- bildning och mindre arbetslivserfarenheter jämfört med männen när de kommer till . Det är även vanligare att nyanlända kvinnor i Arbetsförmedlingens etableringsuppdrag inte får ta del av arbetsnära insatser i samma utsträckning som män. MUCF som analyserat etableringen bland nyanlända har efterlyst särskilt fokus på utrikes födda kvinnor som tar hand om barn och står för en stor andel av det oavlönade arbetet i hemmet samt ett utökat ungdoms- fokus i genomförandet av etableringsuppdraget.41 Ser vi till utrikes födda generellt har de lägre inkomster, lägre sysselsättning, mer otrygga anställningar och högre arbetslöshet jämfört med inrikes födda. I en underlagsrapport från Delegationen för migrationsstudier (Delmi) konstateras att de tio senaste årens forskning pekar på fem faktorer som förklarar detta: invandrings- skäl, humankapital, sociala nätverk, trösklar till arbetsmarknaden och diskriminering. I rapporten lyfts flera rekommendationer för att stärka etableringen i form av validering av yrkeskunskaper, er- 39Skolverket (2017). En undersökning av vilka kurser gymnasieelever med studie- bevis saknar godkänt i för att få examen. 40Jämför SOU 2017:9 Det handlar om oss – unga som varken arbetar eller studerar. 41Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (2017). Fokus 17 – ungas etablering. Etablering i arbets- och samhällslivet och Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (2016). Fokus 16 – unga nyanländas etablering. Kartläggning av etableringsuppdraget. Unga och deras väg till etablering kännande av högskoleutbildning från andra länder, kompletterande högskoleutbildning med betoning på yrkesutbildning, starkare in- satser för att öka språkkunskaperna samt insatser för att kompen- sera begränsade sociala nätverk. Den visar också på att stöd till eget företagande ger möjlighet till arbete men sämre inkomster än en anställning och subventionerande anställningar.42 har gjort beräkningar som visar att tillväxten i ungdoms- befolkningen i har drivits framåt av invandring, och hade varit avtagande utan den.43 ökade an- talet utrikes födda i åldern 18–. har ålderkullarna minskat bland inrikes födda i åldern 18–24 år.44 Den demografiska strukturen förändrades också snabbt då många av de som sökte asyl i var , 99 000 individer. Drygt 70 000 var och av dem var drygt 35 000 ensamkommande barn. Könsfördelningen var särskilt ojämn i åldersgruppen 13–bland de asylsökande (unga män och unga kvinnor).45 Det finns en trend där antalet år det tar för flyktingar att komma i arbete har minskat under perio- den –2015.46 Tidigare studier av etablering visar att unga som kommer till som ensamkommande etablerar sig i högre ut- sträckning än de som anländer med sina föräldrar. Detta kan bero på en rad olika saker, som att de i högre grad söker sig till arbete än studier, har särskilda erfarenheter och kunskaper, eller att regelverk är bättre utformade för att stödja deras etablering.47 Mot bakgrund av utbildningens centrala betydelse för etablering är utvecklingen av gymnasieskolornas introduktionsprogram sär- skilt viktig att följa. Detta bland annat utifrån den individuella an- passning som kan ske där och för möjligheterna att övergå till och slutföra nationella program. Det handlar även om att introduktions- programmen har högst andel elever som avbryter sin utbildning . 42Joyce, P. (2015). Integrationspolitik och arbetsmarknadspolitik. En översikt av integrations- åtgärder i –2014. 43Se SOU 2017:9 Det handlar om oss – unga som varken arbetar eller studerar. 44SOU 2018:12 Uppdrag: Samverkan 2018. Många utmaningar återstår. 45Migrationsverket (2016). Inkomna ansökningar om asyl, 2015. 46Arbetsmarknadsdepartementet (2018). Arbetsmarknadsläget – fokus etablering. 47Çelikaksoy, A. & Wadensjö, E. (2015). De ensamkommande flyktingbarnen och den svenska arbetsmarknaden. Unga och deras väg till etablering antogs fler elever på språkintro- duktion än , vilket gjorde att det totalt blev gym- nasieskolans fjärde största program. Språkintroduktion är det intro- duktionsprogram där minst andel elever går över till ett nationellt program, . Av de som har påbörjat ett nationellt program efter språkintroduktion har gått ut med en gym- nasieexamen efter starten på språkintroduktionsprogrammet.48 Skolinspektionen publicerade 2017 en granskning av språkintro- duktionsprogrammet på 42 skolor med syftet att se om elevernas utbildningsbehov tillgodosågs och om eleverna fick stöd och väg- ledning under sin utbildning inför fortsatta studier och yrkeslivet. Granskningen visade att majoriteten av skolorna inte fullt ut kunde tillgodose elevernas utbildningsbehov, och eleverna fick inte heller det stöd eller vägledning de var i behov av. Utbildningens utform- ning styrdes i flera fall av organisatoriska faktorer som tillgång till lärare och lokaler. I stort sett samtliga skolor uppgav att eleverna på språkintroduktion studerar heltid, men vad som räknas som heltid visade sig variera mellan 13 och . Flera skolor lyfte fram att orsaken till bristerna berodde på den kraftiga ökningen av elever , men Skolinspektionen har identifierat dessa brister redan i tidigare granskningar. Dock har det ökade elevantalet gjort bristerna mer synliga och det drabbar betydligt fler elever i en redan utsatt grupp. Skolinspektionen lyfter att huvudmän och skolor måste utveckla kvaliteten på språkintro- duktionen för att inte riskera långtgående konsekvenser i form av ökat utanförskap.49 gjorde också en uppföljning av språk- introduktionen 2017, där det framgick att endast var tredje elev har påbörjat ett nationellt program och endast var femte elev har lyckats slutföra ett gymnasieprogram bland de elever som studerat på språk- introduktion.50 Ett antal kommuner har börjat kombinera språkintroduktion och vissa yrkesprogram på gymnasiet, inom främst restaurang, vård och hantverk för att motivera unga att fortsätta sina studier, oavsett om eleven har uppehållstillstånd eller inte. Regeringen har tagit initiativ 48Skolverket (2017). Redovisning av uppdrag om uppföljning av gymnasieskolan 2017. 49Skolinspektionen (2017). Språkintroduktion i gymnasieskolan. 50Skolverket (2017). Uppföljning av språkintroduktion. Beskrivande statistik på nationell nivå och exempel på hur nyanlända elever kan ges möjlighet att använda sitt modersmål i undervis- ningen. Unga och deras väg till etablering för att skapa påbyggbara yrkespaket kopplade till gymnasieskolans introduktionsprogram.51 Av de 86 000 unga 18–som är inskrivna på Arbetsförmed- lingen finns 14 300 inom etableringsuppdraget. Bland de unga ny- anlända saknar nästan hälften en gymnasieutbildning. Nyanländas kompetens behöver snabbt kartläggas och kompletteras för att iden- tifiera utbildningsbehov och för att möta arbetsmarknadens efter- frågan. Dua har lyft flera utmaningar och utvecklingsområden. Ny- anlända med tidsbegränsade uppehållstillstånd behöver slutföra sina gymnasiestudier innan de kan åberopa ett eventuellt arbete för för- längt uppehållstillstånd, vilket de har möjlighet att göra. Dock är det förvånansvärt få i etableringsuppdraget som stu- derar enligt Dua. De konstaterar kunskapsbrister inom kommuner och Arbetsförmedlingen om det nya regelverket och att utbildnings- möjligheterna behöver stärkas, bland annat för de med kort utbild- ningsbakgrund där kvinnor är överrepresenterade och för unga som fyller men inte har hunnit fullfölja en gymnasieutbildning. Ny- anlända med tillfälliga uppehållstillstånd måste tidigt få tydlig infor- mation om regelverk och sina möjliga vägval. Arbetsförmedlingen fick i uppdrag av regeringen att förbättra genomförandet av etableringsuppdraget, som från övergår från en rättighetslagstiftning till ett arbets- marknadspolitiskt program. Arbetsförmedlingen pekar bland annat på behovet av gemensam kartläggning med kommunerna kring de individer inom etableringen som är i behov av utbildning, där myn- dighetens kommande utbildningsplikt också ska integreras.53 Det saknas en övergripande bild av hur vanligt förkommande olika funktionsnedsättningar är bland unga som varken arbetar eller stu- derar. Begreppet funktionsnedsättning omfattar bland annat fysiska, psykiska, intellektuella eller sensoriska funktionsnedsättningar. Det går att synliggöra en del av variationerna genom samhällets olika stöd- 51Skolverket (2017). Redovisning av uppdrag om sammanhållna yrkesutbildningar samt stöd- insatser under införandet av regionalt yrkesvux. 52SOU 2018:12 Uppdrag: Samverkan 2018. Många utmaningar återstår. 53Arbetsförmedlingen (2017). Återrapport – förbättra genomförandet av etableringsuppdraget. Unga och deras väg till etablering system, registerstudier och enkätundersökningar. Dock är det viktigt att ha med sig att alla mätmetoderna har sina brister vilket innebär att det inte är möjligt att fullt ut fånga vare sig omfattningen och de variationer som finns. Myndigheten för delaktighet (MFD) har utifrån undersökningarna om levnadsförhållandena () konstaterat att andelen som är utan- för studier eller arbete är nästan dubbelt så stor bland unga med funktionsnedsättning jämfört med övriga unga i åldern 16–(se figur 5.10). Skillnaden är särskilt stor bland unga män. Källa: Myndigheten för delaktighet, SCB, . I en fördjupningsstudie kopplad till Arbetskraftsundersökningarna har av unga i åldersgruppen 16–bedömts ha en funktionsnedsättning, och även ha nedsatt arbetsförmåga. I undersökningen uppgav av unga med en funktions- nedsättning att de blivit diskriminerade i arbetslivet på grund av sin funktionsnedsättning (bland kvinnor och bland män).54 Dua har föreslagit att denna undersökning bör utvecklas med större undersökningsgrupper så att kunskapen kan fördjupas utifrån dimensioner som ålder, kön och födelseland.55 54Statistiska centralbyrån (2017). Situationen på arbetsmarknaden för personer med funktions- nedsättning. 55SOU 2018:12 Uppdrag: Samverkan 2018. Många utmaningar återstår. Unga och deras väg till etablering Unga som har en funktionsnedsättning som innebär nedsatt ar- betsförmåga har betydligt sämre arbetsmarknads- och utbildnings- utfall jämfört med övriga befolkningen.