sou · H6B357 · 2018-06-28 00:00:00 — Staten, genom , hanterar statsbidrag för läsfrämjande projekt och har på motsvarande sätt som kommunerna ansvar för att de projekt som får projektstöd har förutsättningar att vara långsiktigt hållbara. Vid våra möten med olika läsfrämjande aktörer i landet har vi dock erfarit en viss ”projekt- trötthet”, och andra finansieringsformer än projektfinansiering har efterlysts. Representanter för såväl biblioteksverksamhet som ideella aktörer har påtalat att projektansökningar är resurskrävande, finan- sieringsformen osäker, samt att projektformen riskerar att leda till kortsiktighet. Delegationen vill därför väcka frågan om projekt- formen verkligen alltid utgör det bästa sättet att fördela statligt stöd till landets läsfrämjande verksamheter. Vår bedömning är att det finns ett generellt behov av mer permanenta och långsiktiga stödformer till läsfrämjande verksamhet. Exempelvis bör det undersökas om Kultur- rådets satsning på Bokstart är en insats som skulle kunna få en större nationell spridning genom en mer permanent finansiering. Frågan gäller dock inte minst de aktörer som agerar ideellt och vars verksam- het således är helt avhängig extern finansiering. Det bör därför över- vägas om ideella läsfrämjande aktörer som arbetar på nationell nivå eller som har förutsättningar att skala upp sin verksamhet till en nationell nivå kan ges ett permanent statligt verksamhetsstöd, med krav på uppföljning och utvärdering. Detta gäller aktörer som arbetar med läsfrämjande insatser både i och utanför skolan. Som ett första steg i denna riktning har vi i kapitel 7 Läsning på lov föreslagit en försöksverksamhet där en eller flera ideella läsfrämjande aktörer får ett årligt verksamhetsbidrag för att genomföra läsfrämjande insatser för barn och unga under lovtid. 7Kulturrådet (2015b). 11.5Barns och ungas läsintresse och den digitala tekniken Avslutningsvis vill vi uppmärksamma några aspekter kring barns och ungas läsning i relation till den digitala teknikutvecklingen. Barns och ungas läsintresse är tillsammans med likvärdigheten ett område som visar på en fortsatt negativ trend. Att skapa större likvärdighet och öka läsintresset bildar utgångspunkt för samtliga av delegationens förslag och bedömningar. Barns och ungas läsintresse är förmodligen också ett område där vi behöver tänka nytt. Vi har i flera kapitel betonat vikten av att de som arbetar i skolan, skolbiblioteken, fritidshemmet och även i folkbiblioteken bör arbeta med barns och ungas läsintresse och även försöka hitta nya vägar till läsning, exempelvis med hjälp av ny teknik. Vi vet exempelvis att digital läsning får fler pojkar att bli motiverade att läsa och pojkar lyckas också bättre på ePIRLS8 och på de delar av PISA-under- sökningen som inneburit digital läsning. Det är lätt att se ett potentiellt hot mot läsningen i den konkurrens om tiden som de många nya digitala medierna inneburit. finns en läsfrämjande potential i den utökade tillgänglighet och de många läsmöjligheter som uppstått i och med smarta telefoner och surfplattor. I bok är en bok är en bok? – en fördjupnings- studie av e-böckerna görs, mot bakgrund av några studier om pojkars och flickors preferenser vad gäller att läsa på skärm, ett för- siktigt antagande om e-bokens läsfrämjande potential för pojkar.9 I en sammanställning av forskning om e-böckers inverkan på läsmotiva- tion och läsförmåga gjord på uppdrag av dras slutsatsen att det är för optimistiskt att anta att e-böcker utgör en väg till läsning för personer som inte läser tryckta böcker.10 Däremot kan e-böcker, likaväl som tryckta böcker, användas i läsfrämjande insatser. Läsarundersökningar talar för att läsning av e-böcker respektive pappersböcker inte är en fråga om antingen eller. 8Det digitala läsprovet ePIRLS genomfördes som ett komplement till den internationella studien (Progress in International Reading Literacy Study). Provet görs på dator i en simulerad internetmiljö och undersöker elevernas förmåga till läsning på internet. 9Sveriges riksdag (2013). 10Picton (2014). ningen om barns och ungdomars läsning på skärm har foku- serat på dess inverkan på läsförmågan. Beträffande e-böckers inverkan på läsattityder och läsmotivation finns mycket mer att veta. En under- sökning som jämfört elevers läsmotivation vid läsning av pappers respektive e-böcker pekar på att bokens innehåll är viktigare för ungas läsmotivation än formatet i sig. Eleverna tenderade emellertid att föredra e-böcker när de erbjöds ett större antal titlar och möjligheten att själv välja sin egen e-bok.11 Sannolikt ligger e-bokens läsfrämjande potential delvis i möjligheten att tillgängliggöra större mängder litteratur, som i sin tur möjliggör val och därmed ökad motivation. Men digital läsning handlar så klart om så mycket mer än läsning av e-böcker. Frågan om hur man kan väcka läsintresse genom den digitala tekniken rymmer frågan hur läsning i högre grad kan komma att ingå i barns och ungas dagliga användning av den digitala tekniken, kort sagt hur tekniken kan göras till en möjlighet till ökad läsning, snarare än till ett hot mot läsningen. Man kan också peka på de möjligheter som följt på den digitala utvecklingen att med relativt enkla medel dela läsupplevelser och väcka läsintresse i stor skala. Flera läsfrämjande aktörer har tagit fasta på den digitala utvecklingens potential att förnya exempelvis bokpratsverksamheten. Nämnvärt i sammanhanget är också förekomsten av så kallade boktrailers, det vill säga korta filmer som presenterar böcker visuellt, på ett sätt som till formatet liknar filmtrailern.12 Nämnas bör också den läsfrämjande potential som ligger i boktipsande från exempelvis populära you- tubers. Appen Bibblix utgör också ett exempel på hur man på digital väg både kan öka tillgången till böcker och ge lästips till barn och unga. Vi vill dock betona att läsförståelse i digitala sam- manhang i hög grad vilar på samma förmåga som traditionellt läsande.13 En satsning på digitalt läsande bör därför gå hand i hand med det traditionella läsandet och det traditionella läsandet bör ha ett fortsatt stort utrymme i det läsfrämjande arbetet i och utanför skolan. 11Jones och (2011). 12Se vidare (2015). 13Med läsning av traditionella texter avses att läsa och förstå tryckt text på papper såsom böcker, tidningar, tidskrifter med mera. Texten är ofta linjär och kan även innehålla illustrationer. Läsning av digitala texter innebär att läsa texter som kan innehålla hyperlänkar, bilder, symboler, animationer och ljud, vilket bland annat ställer särskilda krav på förmågan att navigera. Vidare kan man tala om ”traditionell läsning på skärm” det vill säga läsning av texter på skärm som i allt väsentligt liknar läsning på papper. Se vidare kapitel 4 Läsning i skolan. 12 Konsekvenser av förslagen I följande kapitel beskriver vi konsekvenserna av våra förslag. Inled- ningsvis anger vi vilka konsekvenser vi ska redovisa. Därefter följer en redovisning av konsekvenserna för staten och de statliga myndig- heterna, för huvudmännen och för barn och unga. Avslutningsvis redovisar vi övriga konsekvenser, bland annat konsekvenser för jäm- ställdheten mellan pojkar och flickor och kvinnor och män. 12.1Konsekvenser enligt kommittéförordningen och utredningsdirektivet En utredning ska redovisa förslagens konsekvenser i enlighet med kommittéförordningen.1 Det innebär att en utredning ska redovisa vilka konsekvenser som utredningens förslag får för kostnader eller intäkter för staten, kommuner, landsting, företag och andra enskilda. Om förslagen innebär samhällsekonomiska konsekvenser i övrigt ska dessa redovisas. När det gäller kostnadsökningar och intäktsminsk- ningar för staten, kommuner eller landsting ska utredningen föreslå en finansiering. Om förslagen i ett betänkande har betydelse för den kommunala självstyrelsen ska konsekvenserna i det avseendet anges i betänkandet. Detsamma gäller när ett förslag har betydelse för brotts- ligheten och det brottsförebyggande arbetet, för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet, för små företags arbetsförut- sättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företag, för jämställdheten mellan kvinnor och män eller för möjligheten att nå de integrationspolitiska målen. I utredningens direktiv anges att de ekonomiska och budgetära konsekvenserna ska beräknas och redovisas. 1Kommittéförordningen (1998:1474). leda till kostnadsökningar ska förslag lämnas till hur dessa ska finan- sieras. Utgångspunkten ska vara oförändrade kostnadsramar för den statliga kultur- och utbildningspolitiken. Konsekvensbeskrivningen ska även göras utifrån ett jämställdhets- och mångfaldsperspektiv, bland annat genom att förhållanden och villkor för pojkar och flickor och för olika socioekonomiska grupper synliggörs samt att konse- kvenser för respektive kön eller grupp analyseras. Dessutom ska delegationen beakta barnrättsperspektivet utifrån FN:s konvention om barnets rättigheter. 12.2Konsekvenser för staten och statliga myndigheter Kostnaderna för delegationens samtliga förslag föreslås finansieras inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning och ut- giftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. Delegationen bedömer att förslagen kan finansieras genom omfördelning av redan befintliga resurser. Vissa av förslagen kan genomföras . För att visa på omfattningen av förslagen har vi gjort en upp- skattning av kostnaderna. Sammanlagt uppskattas kostnaderna till –2021. Frågan om bemannade skolbibliotek skulle kunna utredas inom och i form av en så kallad departementspromemoria och bedöms rymmas inom respek- tive departements budget. I arbetet kan även frågan om att införa en definition av skolbiblioteksverksamheten på förordningsnivå ingå. I detta sammanhang vill vi uppmärksamma två rätt omfattande konse- kvenser som kan komma att uppstå när det gäller att bemanna skol- bibliotek. Finansieringsprincipen kommer att bli aktuell eftersom bemannade skolbibliotek blir ett nytt åtagande för kommunerna. Kostnaden är avhängig vilken omfattning bemanningen avser. Den andra konsekvensen är att det kommer att uppstå en brist på bibliote- karier. Det innebär att platserna på utbildningen i biblioteks- och informationsvetenskap kan behöva utökas och det medför en kostnad i sig. Vilken eller vilka läsfrämjande aktörer som får ett årligt verksam- hetsbidrag bör beslutas av lämplig myndighet, som utses av reger- ingen. Medlen bör kunna rymmas inom ramen för stats- bidrag om läsning på lov som pågår –2020. Det inne- bär att inga nya kostnader tillkommer. Medlen behöver dock flyttas från kultursamverkansmodellen till lämpligt anslag. Vi uppskattar dessa kostnader till , vilket motsvarar cirka två halvtidstjänster . Förslaget om att inrätta ett Läsråd bör vara en gemensam ange- lägenhet för och , att jämföras med Läsdelegationen. Inledningsvis bör utformas som en kommitté. Medel för utredningar finns inom gemensamma utredningsbudget där departementen ansöker om utredningsmedel i särskild ordning. Vi föreslår en ordförande på minst halvtid och två sekreterare på heltid. I budgeten bör det även finnas utrymme för utåtriktade aktiviteter. Budgeten bör därför uppgå till . I slutet av treårs- perioden bör det utredas om ska vara en permanent funktion och hur denna funktion i så fall bör utformas. Enligt delegationen kommer förslaget om ett nationellt läsfrämjande- lyft för bibliotekarier inledningsvis inte att medföra några ytterligare kostnader eftersom medel för denna satsning föreslås rymmas inom ramen för statsbidraget om stärkta bibliotek. Detta statsbidrag uppgår –2020 till . Det bör vara möjligt att rikta om delar av statsbidraget till att avse ansökningar som rör kompetensutveckling för folkbibliotekarier inom läsfräm- jande med inriktning mot barn och unga. Förordningen om stärkta bibliotek behöver dock ändras för att detta förslag ska omfattas av statsbidraget.2 Uppskattningsvis bör använ- das till läsfrämjandelyftet –2020. Kostnaden är beräknad att täcka kompetensutveckling för drygt en bibliotekarie per folk- bibliotek i . I kompetensutvecklingen kan bland annat ingå flera utbildningstillfällen (eventuellt en högskolekurs), resekostnad och vikarieersättning. Målet med vårt förslag är att det ska 2Förordning (2018:66) om statsbidrag till folkbibliotek. finnas ett nationellt läsfrämjandelyft för bibliotekarier, att jämföras med Läslyftet för lärare. En sådan insats kommer dock att medföra ytterligare kostnader och frågan behöver därför undersökas vidare. Vi bedömer att förslag om ändringarna i läroplanen för förskolan respektive den del av läroplanerna som avser fritidshemmet ingår i det löpande arbete som görs inom utveckling. Vi bedömer att ändringarna dessutom är av ringa karaktär. Det innebär att dessa förslag bedöms rymmas inom myndighetens befintliga budgetram. Förändringar i läroplanerna kräver dock reger- ingsuppdrag. När det gäller förslagen om att ta fram stödmaterial om litteratur i förskolan och hur man i fritidshemmet kan arbeta med såväl språk- och läsutveckling som med läsning generellt bedömer vi att dessa insatser ingår i löpande arbete att stödja landets förskolor, fritidshem och skolor. Förslagen ryms därmed inom myndighetens befintliga budgetram. Förslaget om ett allmänt råd om skolbiblioteks- verksamheten blir först aktuellt i samband med att en definition av denna verksamhet förs in på förordningsnivå. Delegationen bedömer att förslaget om att personal i förskolan i större utsträckning ska ges förutsättningar att delta i Läslyftet, exem- pelvis genom att fler handledare med inriktning mot förskola utbildas, innebär en viss kostnad eftersom statsbidrag utgår till de personer som utbildas till handledare. Det kan även vara motiverat att genomföra andra kompetenshöjande insatser inom ramen för Läslyftet som inte kräver handledarutbildning. Enligt delegationen kan förslaget finan- sieras genom omfördelning av befintliga medel inom Läslyftet. Skol- verket har dessutom fått en utökad budgetram för Läslyftet under framöver. Medel för bland annat Läslyftet kommer sedan att rymmas inom den budget som finns för nationella skolutvecklings- program. Vi anser därför att förslaget ryms inom myndighetens be- fintliga budgetram. När det gäller uppskattningen av kostnader för förslaget anser vi att bör avsättas till satsningen . Om handledare utbildas innebär det att ytter- ligare cirka 50 handledare kan utbildas.3 Dessa handledare kan i sin tur 3Avser ersättning för handledare om . handleda grupper om cirka 15–20 personer. Vi anser dock att det är av vikt att ytterligare medel avsätts för kompetenshöjande insatser för personalen i förskolan när det gäller små barns språkutveckling. När det gäller förslaget att personalen inom fritidshemmet ska ges möjlighet till kompetensutveckling inom området läsning anser vi att det är viktigt att insatsen anpassas till de förutsättningar och behov som fritidshemmets personalgrupp har. Insatserna kan exempelvis vara utformade som webbkurser. Vi bedömer att dessa insatser kan ingå som en del i uppdrag att genomföra olika insatser med anledning av det nya avsnittet om fritidshemmet i berörda läroplaner. Förslaget bedöms därför kunna genomföras inom ramen för myndighetens befintliga budget. När det gäller uppskattningen av kostnader för förslaget anser vi inledningsvis att bör avsättas till satsningen. Förslaget innebär att Skolinspektionen, inom ramen för sin regel- bundna tillsyn, särskilt fokuserar på tillgången på skolbibliotek. Upp- draget bedöms rymmas inom myndighetens befintliga budgetram. Med huvudmän avser vi kommuner, landsting, fristående förskolor och skolor och de statliga skolformerna sameskolan och specialsko- lan. Kommunerna är huvudmän för de kommunala förskolorna och skolorna samt för folkbiblioteken. Landstingen är huvudmän för den regionala biblioteksverksamheten. Delegationens förslag påverkar inte den grundläggande principen om ansvarsfördelning mellan staten och huvudmännen. Enligt delegationens bedömning innebär försla- gen heller inga nya åtaganden för huvudmännen. Det innebär att finansieringsprincipen inte blir aktuell.4 Förslagen om ändringarna i läroplanen för förskolan samt i de läro- planer där fritidshemmet ingår är enligt vår bedömning enbart för- tydliganden om att arbeta med litteratur respektive läsning. Enligt delegationen är detta något som redan ryms inom förskolans och 4Sveriges kommuner och landsting (2007) Den kommunala finansieringsprincipen. fritidshemmets uppdrag enligt nuvarande läroplaner och innebär såle- des inga nya åtaganden för huvudmännen. Förslagen om kompetensutveckling för personalen inom för- skolan, fritidshemmen och folkbiblioteken är frivillig att delta i och därmed inga nya åtaganden för huvudmännen. När det gäller bemanning av skolbiblioteken kommer ett dylikt förslag att innebära konsekvenser för huvudmännen som måste hante- ras om det blir aktuellt. 12.3.1Konsekvenser för enskilda huvudmän De enskilda huvudmän som är aktuella är fristående förskolor, fritids- hem och skolor. Delegationen lägger inte några förslag som enbart rör enskilda huvudmän. Vi lägger inte heller några förslag som rör skolan specifikt. Små fristående förskolor och fritidshem kan dock ha sär- skilda behov till exempel vad gäller kompetensutveckling. Det är viktigt att utbudet av kompetensutvecklingsinsatser anpassas till form och innehåll så att även anställda vid dessa förskolor och fritidshem kan ta del av den kompetensutveckling som erbjuds av i första hand . Motsvarande gäller verksamheter som söker statsbidrag för läsfrämjande insatser som ansvarar för. 12.3.2Konsekvenser för statliga skolhuvudmän De huvudmän som är aktuella är sameskolan och specialskolan Dele- gationen lägger inte några förslag som enbart rör de statliga skol- formerna. Vi lägger inte heller några förslag som rör skolan specifikt men fritidshemmen inom dessa skolformer är dock ofta små och kan ha särskilda behov till exempel vad gäller kompetensutveckling. Det är viktigt att utbudet av kompetensutvecklingsinsatser anpassas till form och innehåll så att även anställda vid dessa fritidshem kan ta del av den kompetensutveckling som erbjuds av i första hand men även av Specialpedagogiska skolmyndigheten. Motsvarande gäl- ler verksamheter som söker statsbidrag för läsfrämjande insatser som ansvarar för. 12.3.3Konsekvenser för barn och unga En grundläggande rättighet i både konventionen om barnets rättig- heter () och konventionen om rättigheter för per- soner med funktionsnedsättning är att barnets bästa ska komma i främsta rummet vid alla åtgärder som rör barn. Principen om icke- diskriminering är en annan grundläggande rättighet som gäller obe- roende av exempelvis barnets eller elevens funktionsnedsättning eller etniska och sociala ursprung. Vi har genom hela arbetsprocessen strävat efter att beakta barns och ungas perspektiv. Detta har vi gjort genom litteraturstudier men framför allt genom att träffa och samtala med barn och unga om läsning. Exempelvis har vi tagit del av nationell och internationell läs- forskning och forskning om läsfrämjande arbete samt undersökningar om barns och ungas läsvanor. Vi har träffat representanter för elevorga- nisationerna, ungdomsambassadörer och även genomfört ett antal möten med fokusgrupper bestående av elever i förskoleklass till och med årskurs 8.5 Fokusgrupperna har varit blandade utifrån såväl kön, som socioekonomisk bakgrund och språkbakgrund. Vi har vidare träffat organisationer som representerar barn och unga med olika läs-och skrivsvårigheter, till exempel dyslexi samt barn och unga med läsnedsättningar. Vi har även träffat representanter för de nationella minoriteterna. I våra förslag och bedömningar har vi sedan strävat efter att beakta de olika målgruppernas förutsättningar och behov. Ur barns och ungas perspektiv är det enbart positivt att insatser inom läsning genomförs både i och utanför skolan. Delegationen bedömer att förslagen sammantaget är i enlighet med barnet bästa och bidrar till att ge alla barn och unga förutsättningar till en fullgod läs- förmåga och lustfyllda läsupplevelser. 5Se bilaga 3 Barns och ungas reflektioner kring läsning. 12.4.1Konsekvenser för sysselsättning och service i olika delar av landet Delegationens förslag medför inga konsekvenser för sysselsättning och service i olika delar av landet. Ett eventuellt kommande förslag om bemanning av skolbiblioteken kan dock leda till en ökning av behovet av bibliotekarier. 12.4.2Konsekvenser för jämställdheten mellan pojkar och flickor och kvinnor och män Förslagen i detta betänkande handlar om att ge förutsättningar för en bättre läsförståelse och en ökad läslust. Pojkar är generellt svagare läsare än flickor, är mindre intresserade av läsning och läser också i mindre utsträckning. Undersökningar visar dock att flickors läsintresse, framför allt i gymnasieåldern, har minskat. I våra bedömningar gällande bland annat läsning i skolan betonar viatt man i skolan i större utsträckning bör arbeta för att skapa läs- intresse hos eleverna, gärna i samarbete med skol- och folkbibliotek. Vi betonar även skolans arbete med digital läsning, något som enligt forskningen gynnar pojkars läsintresse. Vidare lyfter vi fram vikten av vuxna som läsande förebilder, och då framför allt pappor eftersom pojkar ofta tar efter sina pappor. Förslagen kommer att gynna både flickor och pojkar men i synner- het pojkarna, eftersom de i många fall behöver mer stöd och upp- muntran när det gäller läsning. 12.4.3Konsekvenser för de integrationspolitiska målen Skolresultat är beroende av att man har en fullgod läsförmåga och därmed behärskar det svenska språket. Elever som är nyanlända eller som inte har bott länge i kan ha svårigheter med läsförståelsen på svenska. Detta påverkar i sin tur hur väl de lyckas i andra ämnen i skolan. Förslagen innebär att förbättra läsförståelsen och att få barn och unga att läsa mer. Vi har också betonat vikten av att alla lärare har kompetens att arbeta språkutvecklande i sina respektive ämnen och detta arbetssätt gynnar alla elever men framför allt elever med ett annat modersmål än svenska. Vi lyfter även fram vikten av att läsa litteratur på sitt modersmål och att skolbiblioteken ska tillhandahålla litteratur på fler språk än svenska. Vi betonar vidare betydelsen av läsande förebilder bland vuxna med annat modersmål än svenska. Sammantaget bedömer vi att våra förslag och bedömningar kan bidra till att främja integration och möjligheter för barn och unga med utländsk bakgrund att tillgodogöra sig det svenska språket, öka läsförståelsen och läsa mer och därmed ges förutsättningar att lyckas med sina studier, i arbetslivet och i samhället i stort. 12.4.4Konsekvenser för medlemskap i den Europeiska unionen Delegationen bedömer inte att förslagen får några konsekvenser för överensstämmelse med . Skollag (2010:800). Bibliotekslag (1996:1596). Bibliotekslag (2013:801). Högskoleförordningen (1993:100). Kommittéförordning (1998:1474). Förordning (SKOLFS 1998:16) om läroplan för förskolan. Förordning (SKOLFS 2010:37) om läroplan för , förskoleklassen och fritidshemmet. Förordning (SKOLFS 2010:250) om läroplan för specialskolan samt för förskoleklassen och fritidshemmet i vissa fall. Förordning (SKOLFS 2010:251) om läroplan för sameskolan, för- skoleklassen och fritidshemmet i vissa fall. Förordning (SKOLFS 2010:255) om läroplan för grundsärskola. Förordning (SKOLFS 2011:19) föreskrifter om kunskapskrav för ämnen. Förordning (SKOLFS 2011:144) om läroplan för gymnasieskolan. Förordning (SKOLF 2013:148) om läroplan för gymnasiesärskolan. Gymnasieförordningen (2010:2039). Skolförordningen (2011:185). allmänna råd (SKOLFS 2014:39) Fritidshem. Förordning (SFS 2015:215) om statsbidrag för de lägre årskurserna i och motsvarande skolformer samt viss annan utbildning. Förordning (2016:370) om statsbidrag för personalförstärkning i skolbibliotek. Förordning (SFS 2018:66) om statsbidrag till folkbibliotek. Proposition 2009/10:165.