sou · H6B357 · 2018-06-28 00:00:00 — Vad gäller läsande förebilder inom den innersta familjekretsen finns flera projekt och kampanjer som syftar till att uppmuntra och ge stöd åt pappor, eller blivande pappor, att agera läsande förebilder för sina barn, ofta med det uttalade syftet att påverka negativa läsattityder bland pojkar. Ett sådant projekt är Pojkar, pappor och prat om böcker, som pågick 2006– 2007 i fyra västernorrländska kommuner, med läsovana pojkar på hög- stadiet och deras fäder som målgrupp. Manliga förebilder var också huvudfokus i projektet från . Berättelser om manlighet i mångkulturella miljöer, ett projekt som genomfördes –2010 i samarbete mellan Länsbiblioteket i och , med särskild inriktning på socioekonomiskt utsatta områden. Ett annat projekt där manliga förebilder betonats är Läsbryggan, som genomfördes i samarbete mellan bland andra ABF, folkbibliotek, fackföreningar, skolor och idrottsföreningar. Målet med detta projekt var att ändra mäns och pojkars förhållningssätt till läsning och litteratur, bland annat genom att anordna så kallade ”Läs 17Clark (2008). 18Se avsnitt 9.2.3. 19Regeringen (2013b). för mej pappadagar”. Bakgrunden till projektet var ett identifierat behov av läsande manliga förebilder och ett behov av samarbete mellan bibliotek och folkbildning/studieförbund.20 Läs för mig pappa! är också namnet på ett större läsfrämjande pro- gram, genomfört i samverkan mellan fackföreningsrörelsen, ABF och En bok för alla. Idén till Läs för mig pappa! väcktes av LO:s rapporter om medlemmarnas fritidsvanor, och programmet utgår från såväl läsandets genusdimension som klassaspekt. Läs för mig pappa! började som ett projekt 1999 och utvecklades sedermera till en bestående programverksamhet. Till verksamheten hör författarbesök, informa- tion om barns språkutveckling, studiebesök på bibliotek, och utdel- ning av gåvoböcker för både pappor och barn. 2013 hade Läs för mig pappa-verksamheten genomförts på ett 30-tal orter i landet, och mer än 2 000 män hade deltagit.21 Såväl deltagarundersökningar som ut- värderingsdagar har förekommit inom ramen för verksamheten. En handledning till programmet har författats av Det finns flera liknande projekt runtom i världen där fäder up- pmuntras att läsa högt för sina barn och agera läsande förebilder. I har exempelvis projektet liest vor! (Min pappa läser för mig!) initierats av läsfrämjandeorganisationen . I projektbeskrivningen uppges bland annat att projektet syftar till att möjliggöra för fäder att stärka sin roll som läsande förebilder. Här uppmanas pappor också att ta ett ansvar som läsande fäder. I det norska projektet , pappa! betonas vikten av goda läsande förebilder, speciellt bland småbarnsfäder och andra manliga vuxen- personer. Projektet är initierat av Foreningen !les och pågick –2011.23 9.2.2Kompisar som läsande förebilder Kompisar hör till en viktig kategori vad gäller ungas läsande före- bilder.24 Att kompisar påverkar ungas läsvanor har inte minst betonats inom forskningen kring läsattityder.25 I flera projekt och kampanjer har man arbetat med att låta unga agera läsande förebilder åt andra 20Eriksson m.fl. (2014). 21Lundgren och (2013). 22Klaesson (2011). En magisteruppsats om verksamheten har skrivits av (2009). 23Se vidare (2015). 24Clark m.fl. (2009). 25McKenna (2001). I har man exempelvis använt metoden att rekrytera framstående skolelever till att bli ”Reading Champions”, med upp- giften att uppmuntra pojkar att läsa. Verksamheten har initierats av den brittiska läsfrämjande organisationen och har pågått . Programverksamheten Reading Champions har ett särskilt fokus på pojkar och män och manliga läsande förebilder. Förebildstanken är även central inom så kallade Book , vars grundtanke är att para ihop läsare som befinner sig på olika nivåer. Exempelvis har man låtit barn i femte klass läsa för barn i förskolan, med tydliga vinster för båda parter: yngre barn i för- skolan får en äldre läsande förebild, och äldre barn med lässvårigheter erbjuds en högläsningsträning de kan känna sig bekväma med.26 Liknande verksamhet förekommer vid flera skolor i Sverige.27 I pågick mellan 2008–2011 projektet , där barn i lågstadie- eller mellanstadieåldern och ungdomar i högstadie- eller gymnasie- åldern träffades regelbundet för att tillsammans ägna sig åt högläsning och andra läsrelaterade aktiviteter. Inspirationen hämtades från verk- samhet med Book Buddies på och i . Mer om Bokbundisar kan man läsa i inspirationshäftet Men läs då!, som togs fram inom ramen för projektet.28 Där beskrivs bland annat mentor- skapets dubbla fördelar: yngre får uppmärksamhet från äldre, och äldre stärker sitt självförtroende genom att agera förebilder. 9.2.3Idrottsutövare och idrottsledare som läsande förebilder Att involvera idrottsorganisationer i läsfrämjande projekt och kam- panjer är vanligt förekommande såväl nationellt som internationellt. fick 2013 i uppdrag att genomföra en läsfrämjande- satsning med det särskilda syftet att göra litteraturen tillgänglig för idrottande flickor och pojkar. Det långsiktiga målet med satsningen var att väcka ett tidigt intresse för läsande och bidra till ökad läs- förmåga och läslust. 26McKoy Lowery m.fl. (2008). 27Vad gäller läsande förebilder i skolan bland såväl lärare som elever finns ett antal ytterligare metoder att tillgå under avsnittet ”Läsande förebilder” i modul ”Stimulera läsintresse”, ett material som tagits fram inom ramen för Läslyftet. 28Föreningen (2011). Av uppdraget framgår att det bland pojkar varit en tydlig trend att läsande och läskunnighet minskat och att dessutom en stor och växande grupp av unga pojkar i åldern uppvisar allvarliga brister i läsförståelse29. Enligt uppdraget bedömer regeringen att detta är ett demokrati- och jämställdhetsproblem, som riskerar att få allvarliga återverkningar i samhällslivet och bidra till utanförskap. I uppdraget framgår vidare att pojkars val att inte läsa förknippas med sociala normer om manlighet. Ett sätt att förändra sådana normer är att nå fram till den aktuella målgruppen genom vuxna förebilder. Förebilden är i detta fall idrottsledaren. Uppdraget resulterade i projektet , en nationell satsning i samarbete med , och . Flera läsfrämjande verksamheter som förenat idrott med läsning har profilerat idrottsstjärnor som läsande förebilder. Så uppmärk- sammade exempelvis är också en sport ett antal kända och framgångsrika idrottare med läsintresse.30 I har man arbetat med fotbollsstjärnor som läsande förebilder, så kallade ”Reading Stars”.31 Till projektsatsningen med idrott och läsning (PAUS) knöts en läs- coach, som arbetade med att inspirera, sprida kunskap och agera läsande förebild.32 En liknande funktion har Läsambassadör. Läsambassadören är initierad av som också finansierar verksamheten. Inspirationen kommer från , , och där motsvarande utnämningar finns . Läsambassadören ska verka för att alla, oavsett bakgrund, ska få lika möjligheter att nå litteraturen och bli läsare. Läsambassadören ska också hitta nya vägar att inspirera till läsning, synliggöra olika sorters läsare i olika miljöer och olika delar av landet och förstärka läsaridentiteter. En viktig målgrupp är barn och vuxna som av olika skäl inte läser, eller läser i liten omfattning. 29Regeringen (2013b). 30Projektet har utvärderats av Aleman och Ögland (2013). 31Se vidare (2015). 32Se vidare broschyren Idrott och läsning – ett dream team (2015a). PAUS-sats- ningen, som innefattar fler metoder än att använda sig av läsande förebilder, beskrivs vidare i kapitel 8 Bibliotek och läsfrämjande, och då som ett exempel på nya former av samarbeten mellan bibliotek och aktörer inom civilsamhället. funnits och varje läsambassadör anställs på halvtid . 9.2.5Författare som läsande förebilder Författarbesök i läsfrämjande syfte förekommer både som enskilda evenemang och inom ramen för en mängd olika typer av läsfrämjande program och projekt, såväl nationellt som internationellt.33 I har författarcentrum förmedlat författarbesök och driver största författarförmedling. Liksom med bokcirklar före- kommer inte bara fysiska författarbesök utan även digitala varianter. Den engelska nätsidan Behind the Bookshelf erbjuder exempelvis ett digitalt substitut till författarbesök i form av korta filmer, där kända författare intervjuas om sitt skrivande. genomförs cirka 2 500 författarbesök i svenska klassrum, bland annat i syfte att stimulera elevers läslust och läsförmåga.34 Enligt KB:s statistik förekom cirka 4 070 författarbesök vid landets folk- bibliotek 2017 varav 1 750 tillfällen riktade till barn och unga.35 Ett uppmärksammat och viktigt exempel på författarbesök riktat till en yngre publik är det årliga besöket i av nobelpristagaren i litteratur, en verksamhet som pågått sedan 1988.36 Ett annat exempel på författarbesök med fokus på barn och unga är mottagandet av ALMA-pristagaren i samband med projektet ”Världens ” vid , där eleverna arbetar med ALMA-pristagarnas verk.37 9.3Vikten av vuxnas läsning Nära sammanhörande med frågan om läsande förebilder är vuxnas eget läsande. I såväl läroböcker som forskningsstudier och student- uppsatser som behandlar föräldrars roll som läsande förebilder be- 33Om författarbesök som läsfrämjande metod och forskning som bedrivits kring detta se vidare (2015). 34Bergman och (2013). 35Kungliga (2018d). 36Se vidare och (2010). 37ALMA: Litteraturpriset till minne är instiftat av och är världens största barn- och ungdomslitteraturpris. Det är ett internationellt pris som delas ut till en eller flera mottagare, oavsett språk eller nationalitet. tonas ofta vikten av att läsintresset först och främst måste finnas hos föräldrarna.38 Föräldrarnas engagemang kring läsning är särskilt viktigt för barns läsutveckling, även om andra personer i barnets närhet kan ha väl så stor betydelse. Föräldrar som uppskattar att läsa och vill dela den erfarenheten med sina barn förmedlar en positiv attityd till läsning, vilket kan bli avgörande för ett barns läsutveckling. Läsfrämjande för barn och vuxna bör därför inte betraktas som två separata områden. Frågan om hur man kan främja vuxnas läsning är angelägen, både för dess egen skull och för att barn och unga ska omges av vuxna läsande förebilder. Den vanligaste målgruppen för läsfrämjande insatser vid svenska bibliotek består av barn och unga. Läsfrämjande med vuxna som huvudsaklig målgrupp framstår som ett jämförelsevis lågprioriterat område, vilket på intet vis är unikt för . En studie om läsfrämjande insatser för vuxna på folkbibliotek, genomförd på uppdrag av British Library, visar att biblioteksverksamheten bygger på antaganden att vuxna vet vad de vill läsa och har den kompetens som krävs för att hitta rätt böcker, samt att vuxna läsare föredrar att göra sina egna val utan bibliotekariers inblandning. När det gäller vuxna tenderar bibliotekarierna att inta en mer neutral hållning och ge information, snarare än att erbjuda råd om läsning.39 har dock bokcirkelverksamheten vid svenska folkbibliotek ökat betydligt, vilket kan tolkas som en ökad satsning på vuxna läsare.40 En viktig aktör inom det civila samhället vad gäller vuxnas läsning är folkbildningen. är en ideell förening med vissa myndighetsuppdrag från riksdag och regering. har som uppgift att fördela och följa upp statsbidrag till folkhögskolor och studieförbund. När det gäller läsfrämjande insatser var exempelvis 30 miljoner av folkbildningsanslaget öronmärkt till läsfrämjande in- satser . –2020 har i uppdrag att stärka föräldrars delaktighet i sina barns lärande. Bakgrunden till satsningen är att regeringen vill att fler föräldrar, oavsett livssituation, ska kunna 38Andersson (2015). 39Kinnell och (1998). 40Andersson (2015). vara ett bättre stöd i sina barns lärande när det gäller läxläsning och annat skolarbete. Satsningen uppgår till och ska genomföras av studieförbunden. 9.3.2Vuxna som tillhör de nationella minoriteterna De fem nationella minoritetsspråken – samiska, finska, meänkieli, chib och jiddisch – har en särskild ställning i och per- soner som tillhör de nationella minoritetsgrupperna har särskilda rättigheter. Barn och vuxna som tillhör någon av de nationella minori- teterna utgör en prioriterad målgrupp för biblioteken och de natio- nella minoriteterna är också en prioriterad målgrupp i handlingsprogram för läsfrämjande. Folkbiblioteken har dock en mycket begränsad verksamhet riktad mot de fem nationella minoritetsgrupperna.41 Vidare har Kultur- rådet framhållit nationella minoriteters litteratur som ett angeläget utvecklingsområde.42 Bland annat mot denna bakgrund har Kultur- rådet nu i uppdrag att –2019 genomföra insatser som har till syfte att främja utgivning och spridning av litteratur på de nationella minoritetsspråken.43 Ett område som berör läsfrämjande för vuxna – och i förlängningen vuxna som läsande förebilder – är arbetsplatsbiblioteken. På 1970- talet inleddes en försöksverksamhet med arbetsplatsbibliotek utifrån den statliga litteraturutredningen från 1968.44 blev arbetsplatsbibliotek en verksamhet som växte snabbt och som betraktades som ett effektivt sätt att vinna nya läsare. fram- står arbetsplatsbibliotek som en verksamhet i avtagande.45 Ett väl fungerande arbetsplatsbibliotek kan vara ett effektivt sätt att främja läsning, dels genom att böcker görs tillgängliga, dels genom att förekomsten av ett arbetsplatsbibliotek på en arbetsplats påverkar 41Hansson m.fl. (2010), (2018a). 42Kulturrådet (2015b). 43Regeringen (2017b). 44För en historik över arbetsplatsbiblioteken se (1986). 45Almerud (2004), Frid (2010), och (2013), (2015). attityden till böcker och läsning bland de anställda. En rapport från pekar på behovet av en nysatsning som inte bara omfattar arbetsplatsbibliotek inom ramen för folkbiblioteken, utan även fri- stående arbetsplatsbibliotek samt arbetsplatsbibliotek i facklig regi.46 I en rapport från Regionbibliotek hävdas att arbetsplats- biblioteken skulle ha störst utvecklingsmöjlighet om facken, före- tagen, författarförbundet, ABF och sam- arbetade i frågan, oavsett huvudmannaskap.47 9.4Bedömningar gällande läsande förebilder Delegationens bedömning: Studieförbunden bör, inom ramen för uppdraget att stärka föräldrars delaktighet i sina barns lärande, särskilt fokusera på föräldrar som läsande förebilder. bör, inom ramen för sitt handlingsprogram för läsfrämjande, genomföra ytterligare insatser för att stärka vuxnas läsning så att vuxna kan utgöra läsande förebilder för barn och unga. Inom ramen för detta arbete bör även ingå att utveckla former för hur den statliga nivån kan samverka med den kom- munala och regionala nivån för att utveckla den läsfrämjande verksamheten i arbetslivet, bland annat när det gäller arbetsplats- bibliotek. Arbetet bör genomföras tillsammans med andra aktörer som arbetar med vuxnas läsning, till exempel folkbildningen. Kommuner bör arbeta för att inrätta tjänster för läsfrämjande- ambassadörer som företräder de nationella minoritetsspråken och som kan vara vuxna läsande förebilder för barn och unga. Föräldrar som läsande förebilder Många barn börjar tidigt med att härma vuxnas läsbeteenden och flera studier pekar på föräldrars viktiga roll som läsande förebilder. Föräld- rar som uppskattar att läsa och vill dela den erfarenheten med sina barn förmedlar en positiv attityd till läsning, vilket kan bli avgörande för ett barns språk- och läsutveckling. 46Almerud (2004). 47Frid (2010). är en viktig aktör inom det civila samhället vad gäller vuxnas läsning, och spelar därmed en viktig roll vad gäller läsande förebilder för barn och unga. –2020 har i uppdrag att genom studieförbunden stärka föräldrars delaktighet i sina barns lärande. Uppdraget uppgår till . Bakgrunden till satsningen är att regeringen vill att fler föräldrar, oavsett livssituation, ska kunna vara ett bättre stöd i sina barns lärande när det gäller läxläsning och annat skolarbete. Delega- tionen anser att studieförbunden, inom ramen för detta uppdrag, bör särskilt fokusera på föräldrar som läsande förebilder. Vi bedömer att det finns goda skäl att betona vikten av manliga läsande förebilder. Arbetet bör genomföras tillsammans med andra aktörer som arbetar med vuxnas läsning, till exempel . Behovet av läsfrämjande insatser för vuxna Läsfrämjande för vuxna pekas i handlingsprogram för läsfrämjande ut som ett viktigt utvecklingsområde. genom- förde konferensverksamhet kring vuxnas läsning tillsammans med bland annat folkbildningsorganisationerna och Myndigheten för tillgängliga medier. Att det finns behov av att utveckla verksamhet för vuxna inom det läsfrämjande området har också påpekats av de regionala biblioteksverksamheterna. Delegationen anser att bör initiera ytterligare insatser för att stärka vuxnas läsning. Som nämnts tidigare tar barn ofta efter sina föräldrar och delegationen anser därför att vissa insatser bör riktas till föräldrar. Pappor utgör här en viktig målgrupp i egenskap av manliga läsande förebilder för sina barn. Insatser bör genomföras tillsammans med aktörer som är vana att arbeta med vuxnas läsning, till exempel aktörer inom folkbildningen. Ett väl fungerande arbets- platsbibliotek kan vara ett effektivt sätt att främja läsning och även påverka attityden till böcker och läsning bland de anställda. Som en ytterligare insats för vuxnas läsning anser vi därför att bör utveckla former för hur den statliga nivån kan samverka med den kommunala och regionala nivån för att utveckla den läsfrämjande verksamheten i arbetslivet, bland annat när det gäller arbetsplats- bibliotek. Läsfrämjandeambassadörer för de nationella minoritetsspråken Vi vill betona att oavsett vilket modersmål barn och unga har är det av stor vikt att de även läser på sitt modersmål och att det finns vuxna läsande förebilder i deras närhet. Barn och vuxna som tillhör någon av de nationella minoriteterna är en bred och heterogen målgrupp där behoven delvis ser olika ut för respektive minoritet – bland romer är exempelvis analfabetism ett allt- jämt aktuellt problem, enligt de romska riksförbunden, vilket innebär att behoven är långt mer omfattande än att litteratur finns tillgängligt på minoritetsspråket ifråga. Utbudsfrågan är dock central gällande litteratur på samtliga minoritetsspråk och därför har nu uppdraget att genomföra insatser som har till syfte att främja ut- givning och spridning av litteratur på de nationella minoritets- språken.48 Delegationen bedömer att det finns ett behov av läs- främjandeambassadörer som kan fungera som vuxna läsande före- bilder för barn och unga som tillhör de nationella minoritetsspråken. Exempelvis skulle kommuner som är förvaltningsområden för de nationella minoritetsspråken kunna inrätta tjänster för sådana läs- främjandeambassadörer och delar av förvaltningsområdenas förvalt- ningsanslag bör då kunna användas för detta uppdrag. Därutöver bör det vara möjligt att söka bidrag från något av statsbidrag för nationella minoriteters kultur för att kunna inrätta tjänster som läsfrämjandeambassadörer. Ambassadörens uppdrag bör ha större spridning än inom det egna förvaltningsområdet eller den egna kom- munen, så att även andra kommuner kan ta del av det läsfrämjande arbetet. Det vore också önskvärt att läsfrämjandeambassadörerna för de nationella minoritetsspråken inom ramen för ett sådant uppdrag, och i likhet med läsambassadör, bereds möjlighet att med- verka på mässor, bokfestivaler, konferenser och andra offentliga arenor runt om i för att utifrån sitt nationella minoritetsspråk samtala om läsning, berättande och litteratur med fokus på barn och unga. 48Regeringen (2017b). 10Uppföljning av och samverkan kring barns och ungas läsning I följande kapitel betonar vi vikten av uppföljning av det läsfrämjande arbetet i och utanför skolan. Vi lyfter även fram vikten av samverkan över sektorsgränser och på alla nivåer i systemet, det vill säga nationell, regional, och lokal nivå. Avslutningsvis ger vi vår bedöm- ning och vårt förslag inom området. 10.1Vikten av uppföljning och samverkan Två centrala aspekter av vårt uppdrag handlar om att se till att våra förslag är långsiktiga och hållbara. Enligt direktivet ska delegationen: •säkerställa att uppföljning kan ske i enlighet med de nationella målen för litteratur- och läsfrämjande samt skolans styrdokument, och •driva arbetet på ett sådant sätt att genomförda insatser i och utanför skolan har goda förutsättningar att fortgå även efter det att delegationen har avslutat sitt uppdrag. I enlighet med vårt uppdrag vill vi i detta sista förslagskapitel lägga tonvikt på ett par grundförutsättningar för ett framgångsrikt läs- främjande arbete, oavsett om det sker i eller utanför skolan och oav- sett om arbetet sker inom ordinarie verksamhet eller i projektform. Det är att arbetet följs upp och att det sker i samverkan mellan berörda aktörer. Vi har i tidigare kapitel på olika sätt berört frågor kring uppföljning och samverkan. Vikten av samverkan över sektorsgränser har framför allt diskuterats i kapitel 3 Små barns språkutveckling. Uppföljning av och samverkan kring barns och ungas läsning 10.2Uppföljning av det läsfrämjande arbetet i och utanför skolan Oavsett om det gäller elevers läsförmåga, läsfrämjande arbete eller projekt i stort är uppföljning och utvärdering av resultaten centralt. Först då vet man om man gör rätt eller om något behöver förändras. Forskningen framhåller att det har betydelse för elevernas resultat att undervisningen tydligt pekar ut riktning för lärandet genom mål- relatering, struktur och förankring i aktuella styrdokument men också att den utformas efter kontinuerlig uppföljning av elevernas kun- skapsutveckling.1 Detsamma gäller läsfrämjande projekt utanför skolan där vikten av att ställa upp tydliga, genomförbara mål och utvärdera dessa har betonats.2 Uppföljning av det läsfrämjande arbetet i och utanför skolan är relativt reglerat. Det finns nationella mål för litteratur- och läs- främjande som myndigheter ska följa, uppföljning av elevernas läs- förståelse är reglerat i flera av skolans styrdokument, det läsfrämjande arbetet i folkbiblioteken är reglerat i bibliotekslagen och uppföljning av de läsfrämjande projekt som hanterar är reglerade i olika statsbidragsförordningar. följer även upp hur stats- bidragen har använts. 10.2.1De nationella målen för litteratur- och läsfrämjande Följande nationella mål gäller för litteratur- och läsfrämjande: Alla i ska, oavsett bakgrund och med utgångspunkt i vars och ens särskilda förutsättningar, ges möjlighet att utveckla en god läsförmåga och ha tillgång till litteratur av hög kvalitet. För att nå det övergripande målet ska statens samlade insatser syfta till att: •läsförmågan förbättras jämfört med , •fler än regelbundet tar del av både fack- och skönlitteratur, och 1Skolinspektionen (2010b). 2Andersson (2015). Uppföljning av och samverkan kring barns och ungas läsning •kunskapen om läsningens betydelse för utbildning, bildning och delaktighet i samhällslivet ökar jämfört med . De nationella målen för litteratur- och läsfrämjande ska vara styrande för de statliga myndigheternas arbete. De ska även inspirera och vägleda kommuner och landsting samt inspirera aktörer i det civila samhället. 10.2.2Uppföljning av elevernas läsförståelse När det gäller uppföljning av elevernas läsförståelse, som ingår som en del i ämnet svenska, finns reglering om detta i skollagen3, skolförord- ningen4 respektive gymnasieförordningen5, samt i kunskapskraven.6 Det finns även bedömningsstöd i läsförståelse eller i svenska och svenska som andraspråk som tar fram. När det gäller den uppföljning av elevernas läsförståelse som är obligatorisk för lärare att genomföra finns nationella bedömningsstöd i svenska och svenska som andraspråk i årskurs 1 i , same- skolan, grundsärskolan och i specialskolan. Det finns även kunskaps- krav i årkurs 1 i läsförståelse i , sameskolan och special- skolan. Ett av delproven i de nationella proven i svenska och svenska som andraspråk avser läsförståelse. Proven ges i årskurs 3, 6 och 9 i och sameskolan respektive i årskurs 4, 7 och 10 i special- skolan.