sou · H6B323 · 2018-03-28 00:00:00 — För kulturområdet formulerades att samlingar och arkiv i ökad utsträckning ska bevaras digitalt och tillgängliggöras elektroniskt för allmänheten. Alla statliga institu- tioner som samlar, bevarar och tillgängliggör kulturarvsmaterial och kulturarvsinformation ska ha en plan för digitalisering och tillgänglighet.35 , , beslutade regeringen om en di- gitaliseringsstrategi. Målet för politiken på området är fortsatt att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möj- ligheter. Strategin anger inriktningen för hur digitaliseringspoliti- ken ska bidra till konkurrenskraft, full sysselsättning samt ekono- miskt, socialt och miljömässigt hållbar utveckling. Strategin inne- håller delmål på fem områden – digital kompetens, digital trygghet, digital innovation, digital ledning och digital infrastruktur. Under rubriken innovation nämns bl.a. att digitalisering kan un- derlätta tillgång till kultur och ge möjlighet till egen medverkan i kulturella processer.36 lämnade regeringen skrivelsen Hur blir bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter – en skri- velse om politikens inriktning till . behandlar regeringens digitaliserings- och bredbandsstrategier.37 Det fram- hålls att regeringens vision om ett hållbart digitaliserat står för långsiktighet där mervärdet av digitalisering tillvaratas och forskning (2014). Vartannat jobb automatiseras – utma- ningar för . It i människans tjänst – en digital agenda för (Dnr N2011/342/ITP). 36Regeringskansliet (2017). För ett hållbart digitaliserat – en digitaliseringsstrategi. 37Regeringens skrivelse 2017/18:47. risker längs vägen hanteras. Den sociala aspekten lyfts fram eftersom digitalisering har potential att höja livskvaliteten genom tillgång till såväl samhällsservice som medier och kultur. När det gäller att värna demokratin i digitala miljöer nämns att ett fritt kulturliv som grundas på och värnar yttrandefriheten bidrar till en viktig samhällsdebatt. Digitaliseringen bidrar i stor utsträckning till ett skifte från fysiska tillgångar till immaterialrättsliga. Syftet med regeringens satsningar på ett effektivt immaterialrättsligt skydd, stödåtgärder för innovatörer och information till företag, organisa- tioner och allmänhet ska bidra till ett hållbart digitalt skapande. Uppfinningsrikedom, skaparkraft och digitalisering behöver tas till vara. Regeringen menar att det därför behövs lagliga attraktiva tjänster för att främja användning av kreativt och innovativt innehåll. lyfts nu också mer problematiska sidor av den expan- derande digitaliseringen och då framför allt utvecklingen av trafi- ken på internet. De stora plattformarna, de flesta med bas i , innehar i praktiken monopol på sina tjänster och har utvecklats till världens högst värderade företag. De är huvudsak- ligen inriktade på att sälja reklam som kan anpassas för individuella användare med hjälp av den omfattande information företagen för- fogar över om personernas tidigare aktiviteter på nätet. ”Safe har- bour”- principen innebär att företagen utan större kostnad kan distribuera upphovsrättsligt skyddat material, vilket hotar att un- derminera upphovsmännens inkomstmöjligheter via till exempel strömningstjänster. Vidare kritiseras de, i synnerhet efter miss- tankar om den ryska inblandningen i det amerikanska president- valet, för att agera publicistiskt utan att ta publicistiskt ansvar.38 I korthet beskrivs förhållandet till plattformsföretagen som att ”an- vändaren är inte en kund, utan produkten”, dvs. användaren är den produkt som säljs av plattformsföretagen till aktörer som vill förmedla reklam till kunden. Tillgång till bredband håller på att bli en förutsättning för att kunna ta del av grundläggande samhällsservice och att fullt ut vara delaktig i samhället. kommer många av våra välfärdstjänster att bäras av den digitala infrastrukturen. Visionen i regeringens bredbands- 38 Se (2017). Hur Google, Facebook och Amazon kapade nätet och tog kontroll över våra liv, eller (2017). We must not let big tech threaten our security, freedoms and democracy, i . strategi är ett helt uppkopplat . Det ska skapa förutsättningar för att bo och verka i hela landet, driva tillväxt och innovativ produktion. På kort sikt höjs målsättningen till att av alla hushåll och företag bör ha tillgång till bredband om minst /s . På bedömer regeringen att det behövs mål på två områden; tillgång till snabbt bredband i hela samt till stabila mobila tjänster av god kvalitet – där ledordet är ”användning utan upplevd begränsning”.39 har en stark ekonomi jämfört med bl.a. flera av de övriga länderna inom EU. ökade svensk BNP i genomsnitt, vilket kan jämföras i genom- snitt i . Denna jämförelsevis goda utveckling för svensk ekonomi var inte minst en följd av en kraftig tillväxt relaterad till informations- och kommunikationsteknologi.40 Tjänstesektorn är en stor del av bruttonationalprodukt. I termer av nä- ringslivets förädlingsvärde står tjänsteproduktionen för två tredje- delar av produktionen.41 I en rapport från EU 2016 konstateras att de kulturella och kreativa näringarna står för av EU:s samlade BNP och att den sysselsätter av alla anställda inom den totala ekonomin. Dessutom har denna sektor klarat sig väl genom den nedgång i ekonomin som ägde rum efter finanskraschen 2008, vilket kan tolkas som att den äger stor ekonomisk motståndskraft. Sektorn domineras av mindre företag, har färre än tio anställda. Rapporten framhåller också betydelsen av dessa näringar för samhällelig och kulturell utveckling, liksom för andra näringars utveckling inom ekonomin.42 helt uppkopplat 2025 – en bredbandsstrategi (N2016/08008/D). ekonomi – scenarier fram (SOU 2015:106), bilaga 1. 41https:///Fakta/Ekonomi/Produktion-och- Investeringar/Tjansteproduktionens-sammansattning/ 42Europeiska kommissionen (2015). Boosting the competitiveness of cultural and creative industries for growth and jobs: ”CCIs are not only of high economic importance, they also play an important role in societal and cultural development and they are in a position to spillover effects to other industries and act as catalysts for innovation in the overall economy.” hanterade den ekonomiska krisen runt 2008 bättre än många andra länder vilket bidragit till att landet placerat sig allt högre i välståndsligan och låg 2016 på en tiondeplats.43 En intres- sant iakttagelse i sammanhanget är att hörde till ett av de länder som under den ekonomiska krisen inte skar ner sin kultur- och utbildningsbudget. Det finns också andra, bredare index som speglar länders väl- stånd än de som endast mäter BNP per capita t.ex. Human Deve- lopment Index (HDI) som är en sammanvägning av förväntad livs- längd, utbildningsnivå och BNP.44 kom på plats 14 i detta index. I ett annat liknande index, utvecklat av , ligger på fjärde plats efter , och Australien.45 Att trots sin rikedom har brister när det gäller integra- tion, och att det finns många människor som lever under knappa förhållanden och i socialt utanförskap, visar att framtidsutmaning- arna också rymmer frågor kring rättvisa och social sammanhållning. En utmaning handlar om att sysselsättningen är betyd- ligt lägre bland människor med utländsk bakgrund än bland dem som har svensk bakgrund.46 Ungefär 1 miljon, en femtedel av ar- betskraften (15–), är född utomlands och bland dem är arbets- lösheten nästan så hög som för inrikes födda.47 Det be- gränsar deras möjligheter som det innebär att kompetens inte tas till vara och att det uppstår risk för sociala slitningar.48 5.9Offentliga utgifter för kultur De sammanlagda medlen till kultur, folkbildning och medier från stat, regioner/landsting och kommuner uppgick till . Det motsvarade per invånare. Staten och kommunerna stod för den största delen av de offentliga 43OECD sammanställer medlemsländernas köpkraftsjusterade BNP per capita i den så kallade välståndsligan. Måttet kan ses som en indikator på levnadsstandarden i de olika länderna eftersom det både tar hänsyn till hur mycket som produceras per invånare och hur högt prisläget är i de jämförda länderna. 44United Nations Development Programme. Svenska framtidsutmaningar (Ds 2013:19). 47Akademikernas A-kassa (2017). Svenska framtidsutmaningar (Ds 2013:19). utgifterna för kultur – . Motsvarande siffra för regioner/landsting var . Statens utgifter för kultur i bred mening var . Jämfört med 2015 är detta en ökning med 608 miljoner kronor.49 Statens utgifter för kulturpolitiska insatser, exkl. medier och folkbildning, har under en följd av år legat på i storleksordningen av statsbudgeten, vilket framgår av tabell 5.1. Källa: Kulturanalys. Samhällets utgifter för kultur 2016. Anmärkning: Statsbudgeten beräknad som totala utgiftsområdena 1–27 i statsbudgetens utfall. Förslagen som lämnas budgetproposition, inklusive tidi- gare aviserade anslagsförändringar, innebär en ökning av den stat- liga kulturbudgeten med i jämförelse med budgeten , varav pris- och löneomräkningen utgör cirka 104 miljoner kronor.50 En återkommande diskussion inom den svenska kulturpolitiken gäller i vilken grad de statliga anslagen följer kostnadsökningarna. En rapport från Kulturanalys visar att anslagen till länsteatrarna visserligen förstärkts i relation till inflationen, men försvagats i förhållande till lönekostnadsutvecklingen. Det innebär att den genomsnittliga länsteatern har fått allt sämre förutsättningar att anställa personal , trots de senaste årens resursförstärkningar. Av analysen framgår även att det statliga kulturmiljövårdsanslaget Samhällets utgifter för kultur 2016. Statens utgifter för kultur omfattar tre huvudområden: kultur, folkbildning och medier. 50Budgetpropositionen 2018 (prop. 2017/18:1, utg. omr. Till kulturbudgeten räknas områdena kulturområdesövergripande verksamhet, teater, dans och musik, litteraturen, läsandet och språket, bildkonst, arkitektur, form och design, kulturskaparnas villkor, arkiv, kulturmiljö, museer och utställningar samt film. inte har ökat. Det har legat på samma nivå och inte räknats upp i relation till pris- och löneutvecklingen. Även de årliga budgetunderlagen från indikerar att urholkade anslag snarare är en generell fråga för kultursektorn och Kultur- analys utgår därför från att den påvisade utvecklingen inte är specifik för länsteatrarna och kulturmiljöområdet utan för kultur- området i stort.51 De sammanlagda medlen för kultur i regionerna/landstingen uppgick till , vilket var oförändrat i för- hållande till 2015. Kulturens andel av samtliga regioners/landstings totala verksamhetskostnader var åren 2007–2016, med mindre variationer mellan åren. Kommunernas sammanlagda kulturutgifter uppgick till . Jämfört med 2015 är detta en ökning med . Kulturens andel av samtliga kommuners totala verksamhetskostnader var och denna andel har minskat – 2016, från till . Redovisningen i detta kapitel visar att världen förändrats på ett genomgripande sätt under . Omvärlden har blivit alltmer komplex och det finns många nya utmaningar som behöver mötas. Den ökade migrationen, urbaniseringen och en allt äldre befolk- ning är faktorer som påverkar samhället i hög grad. Globaliseringen har lett till ett ökat välstånd och ett utökat samarbete länder emellan, men också till ökade inkomstskillnader och en ökad världsekonomisk sårbarhet. Digitaliseringen genomsyrar nu i stort sett allt vi gör och är också den förändring som mest påtagligt omformar vårt samhälle. De ekonomiska, sociala och miljömässigt hållbara perspektiven är viktiga för framtida beslut som kommer att forma vår omvärld. De globala målen i Agenda synliggör tydligt denna utveckling. En lägesbedömning i relation till de kulturpolitiska målen. Alla människor måste i större eller mindre utsträckning förhålla sig till hur omvärlden har förändrats och vad detta har fått för konsekvenser. Konstnärernas arbete kan bidra till en identitet och ett engagemang, konsten underhåller, stimulerar och överraskar och kan bära på en stor visionär kraft. Då samhället blir alltmer komplext blir också den konstnärliga tolkningen av omvärlden allt viktigare för samhällets och individernas förståelse av sin samtid. I det politiska samtalet ges konsten sällan en tydlig roll i ut- vecklingen av samhället, utan ses ofta som något som finns i periferin. I flera aktuella beslutsprocesser, eller i regeringens styr- ning av förvaltningen, räknas sällan kultur och konst in som fakto- rer av betydelse. Förutom i remisser som direkt handlar om kultur eller konst anmodas sällan kulturmyndigheter och organisationer inom konst- och kulturområdet att inkomma med yttranden. Kultur och konst är inte särintressen, utan områden som är djupt integrerade i samhällslivet. Det behövs en större förståelse för att konsten kan tillföra viktiga värden i beslutsprocesser som rör fler områden i samhället. Digitaliseringen ger konsten en central betydelse, även om medvetenheten om detta är låg. Konsten är kärnan i en betydande del av den digitala ekonomin. Ett kulturellt och kreativt innehåll är det som driver plattformar för olika sorters konst- yttringar som t.ex. musik, film och litteratur som sprids över hela världen. I en framtida utveckling kommer förmågan att tänka kreativt och att skapa att bli allt viktigare. Konstnärer har ofta stor kunskap om samhällets styrkor och svagheter och kan tidigt fästa uppmärksamhet på pågående samhällsförändringar, t.ex. när demokratier försvagas. I ett globalt perspektiv kan konsten och konstnärerna ha en roll i relationen till tredje land och bistånd, för att främja yttrandefrihet och demokratisering. På lång sikt kommer troligtvis en stor del av våra arbeten automatiseras och arbetsmarknaden förändras. En meningsfull sysselsättning kan då komma att efterfrågas av dem som kommer att stå utan ett traditionellt arbete. Konsten kommer att bli betydelsefull för att bidra till upplevelsen av en meningsfull tillvaro. är ett land med högt välstånd, som i ett internationellt perspektiv nått långt i sin välfärdsutveckling. De kulturella och kreativa näringarna står för av EU:s samlade BNP och Digitaliseringen med det konstnärliga skapan- det i centrum ger dessa näringar stora tillväxtmöjligheter. Statens utgifter för kultur har under en följd av år legat stilla på av statsbudgeten. Anslag på kulturområdet har urholkats i för- hållande till lönekostnadsutvecklingen på grund av att de inte omräknats. Hur samhällsförändringarna och i synnerhet digitaliseringen under har påverkat konstnärernas förutsättningar att verka professionellt är en viktig fråga som ställs i direktiven till utredningen och den har också varit återkommande i de dialoger som utredningen haft med olika intressenter. Av kapitel 5 framgår att klimatförändringarna, globaliseringen, digitaliseringen, migrationen, urbaniseringen, den åldrande befolk- ningen och samhällsekonomins utveckling är faktorer som för- ändrat samhället i stort och som på olika sätt också påverkar konstnärernas förutsättningar att verka professionellt. Dessa sam- hällsförändringar hänger intimt ihop och påverkar varandra. Analysen i detta kapitel är tematisk och beskriver hur konstnä- rerna påverkas av de redovisade samhällsförändringarna. Det är konsekvenser som många har pekat på som viktiga för att förstå och beskriva utvecklingen i på ett övergripande plan samti- digt som de har en central betydelse för det konstnärliga yrkesutö- vandet. Utredningen har mot den bakgrunden identifierat följande för konstnärerna viktiga samhällsförändringar: –digitaliseringens genomgripande konsekvenser, –en förändrad marknad och ett ökat intresse för kulturella och kreativa näringar, –en förändrad arbetsmarknad för upphovsmän och utövande konstnärer, –nya konstnärliga tekniker och uttryck, –fler nationella och internationella utbyten, –nya förutsättningar för civilsamhället och konstbildningen samt –nya uttryck för hot, hat och trakasserier mot konstnärer. Digitaliseringens genomgripande konsekvenser för konstnärerna gäller såväl nya tekniker för det konstnärliga arbetet, som konstnä- rernas möjligheter att få betalt för sina prestationer och för att bredda sin marknad. I den rapport om digitaliseringens konsekvenser för konstnär- ligt yrkesutövande som en konsult tagit fram på utredningens upp- drag konstateras bl.a. att de studier av digitaliseringen som gjorts inte beaktat konstnärernas situation och digitaliseringens konsekvenser för dem.1 Rapporten, tillsammans med synpunkter som olika intressenter lämnat till utredningen, ligger till grund för analysen i detta kapitel. En slutsats i rapporten är att konstnärernas yrkesutövande fort- satt kommer att påverkas starkt av digitaliseringen. Alla aktörer inom konstområdet använder sig av den digitala tekniken i sina verksamheter. Konsumenterna har i stor utsträckning anpassat sig till den digitala utvecklingen och de har ökat sin konsumtion av digitala medier och kanaler. Vissa konstformer har utvecklats snabbt och är fullt ut digitali- serade, medan andra bara är i början av detta utvecklingsarbete. Populärmusiken, litteratur, film och media kan betraktas som digi- taliserade i alla led. Inom scenkonsten och bildkonsten handlar det fortfarande främst om ett fysiskt möte med publiken och digitali- seringen är inriktad på distributionsledet. Även om digitaliseringen påverkar konstnärsområdena på olika sätt finns det gemensamma drag. De viktigaste kan sammanfattas i följande punkter: 1 Pratik Vithlani. Digitaliseringens konsekvenser för konstnärligt yrkesutövande – en kartlägg- ning för den konstnärspolitiska utredningen. –Digitaliseringen ger alla konstområden betydande möjligheter att hitta nya konstnärliga metoder, tekniker och uttryck. –Möjligheterna att publicera och sprida konstnärliga verk är oändliga men det är svårt att nå fram till betalande köpare. Kon- sumenternas betalningsvilja tenderar att minska och konsumen- terna vill ha mer till en lägre kostnad. –Konstnärernas kreativitet och skapande är kärnan i kulturella och kreativa näringar. –Värdekedjor och affärsmodeller förändras. Det finns en risk för att en skev inkomstfördelning uppstår och att den också ökar inom de olika konstområdena. Allt färre konstnärer tar en allt större del av inkomsterna. Det kan påverka upphovsmän och utövare negativt, leda till minskad mångfald i det konstnärliga uttrycket och ytterst till att kärnan i väsentliga delar av den digi- tala ekonomin urholkas. –Konstnärerna får svårt att enbart försörja sig på det som kanali- seras via internet. Betydelsen av den traditionella konsumtionen av konstnärliga uttryck ökar då detta påverkar konstnärernas in- komster. –Upphovsrätten kan utmanas av tekniska innovationer och för- ändrade affärsmodeller. Upphovsrättens betydelse har ökat på grund av utvecklingen. Den ökade digitaliseringen kan försvåra kontrollen av att de upphovsrättsliga reglerna följs. De kollek- tiva förhandlingsorganisationernas betydelse ökar inte minst för yngre konstnärer och upphovsmän med smalare konstnärliga ut- tryck. –Konstnärerna behöver stöd av olika slag för att kunna ta tillvara de positiva möjligheter som digitaliseringen ger. Digitaliseringen påverkar sålunda konstnärernas yrkesutövning och möjligheter att försörja sig på många plan. Genom att upphovs- männens och utövarnas skapande är centralt för mellanleden i de kultu- rella och kreativa näringarna påverkas också andra delar av ekonomin. 6.3Marknaden för kulturella och kreativa näringar Digitaliseringen av samhället har påverkat den kommersiella mark- naden för konsten och kulturen på flera sätt. Digitaliseringen har varit avgörande för de kulturella och kreativa näringarnas utveck- ling, som de kulturella och kreativa näringarna i sig har drivit på den digitala utvecklingen och skapat nya marknader för konst och kultur. 6.3.1Konsten i kärnan av de kulturella och kreativa näringarna Konsten och kulturpolitiken står vanligtvis inte i fokus för det po- litiska intresset eller för företagsamheten i samhället. Konsten ses snarare som ett särintresse och är sällan integrerad i stora visioner för den övergripande utvecklingen av framtidens samhälle. I många av de branscher som i första hand har använt den digitala tekniken står däremot konsten i centrum. Den samlade bedömningen i den konsultrapport som utredningen beställt är att konst och kultur inte befinner sig i periferin utan tvärtom är kärnan av den digitala utvecklingen av kulturella och kreativa näringar, i stark kontrast till hur det ser ut i samhällsekonomin i stort. Enligt rapporten är denna insikt inte vitt spridd bland aktörerna själva inom konst- och kulturområdet.2 Den digitala ekonomins centrala aktörer består av de multina- företag som står bakom de dominerande plattformarna som Google, , Facebook och Amazon, och de multinationella streamingföretag som producerar ett kulturellt innehåll, som Netflix, C , Viaplay och HBO. Enligt uppgift räknar Netflix att ha nått intäkter som överstiger . Antalet nya abonnenter i under ett kvartal 2017 var 850 000 och motsvarande tillskott av abonnenter i övriga världen var 4 450 000.3 Digitaliseringens konsekvenser för konstnärligt yrkesutövande – en kartlägg- ning för den konstnärspolitiska utredningen. Användningen av streamingtjänster ökar bland den svenska befolkningen . Foto: Folio Images/Folio. Försäljningen av konstnärliga verk genom digitala tjänster har ökat väsentligt tack vare de tekniska möjligheterna för strömmad musik, olika tjänster för strömmade filmer och serier, s.k. SVOD- och VOD- tjänster, samt e-böcker och ljudböcker.4 Nästan hälften av befolk- ningen, , hade tillgång till ett abonnemang på en musiktjänst som Spotify, och Youtube Red.5 När det gäller intäkterna från inspelad musik uppgick intäkterna för musik- branschen i till , vilket är en ökning jämfört med året innan. Orsaken till föränd- ringen är främst ökade intäkter från strömmad musiklyssning samt ökade intäkter från utlandet.6 har fler aktörer tillfört nya strömningstjänster till marknaden. Det gäller den stora under- hållningskoncernen som erbjuder realityserier samt 4VOD-tjänster (Video ) är t.ex. Svt Play, SF Anytime osv. SVOD-tjänster (Subscription Video ) är t.ex. Netflix, Viaplay, C , HBO Nordic osv. 5Myndigheten för press, radio och tv. Musikbranschen i siffror. abonnemangstjänsten Abundo som till en fast månadskostnad ger användaren fri tillgång till teater, konserter och bio.7 Som framgår av figur 6.2 med uppgifter –2017 är inter- nethandeln/bokklubbar den största försäljningskanalen i bok- branschen, medan försäljningen i den fysiska bokhandeln minskar.8 Statistik års försäljning visar att de digitala abonnemangs- tjänsterna ökat jämfört med , varav e-böcker ökat och digitala ljudböcker . ökade den totala bokförsäljningen med 4,2 procent.9 Kommentar: Digitala abonnemangstjänster omfattar e-böcker och digitala ljudböcker. Källa: och . När det gäller SVOD-tjänster i form av Netflix, C , Viaplay, HBO, m.fl. hade av svenska befolkningen tillgång till något abonnemang . Som framgår av figur 6.3 har 7Artiklar i och . Bokförsäljningsstati- stiken, . Boken 2018 – marknaden, trender och analyser. Digitala abonnemangstjänster är t.ex. BookBeat, Nextory och Storytel. tillgången på SVOD-tjänster ökat. ökade tillgången till någon sådan tjänst från av befolkningen till 53,6 procent.10 Kommentar: Tillgång till SVOD-tjänster i hemmet hos befolkningen i 9–. Källa: Myndigheten för press, radio och tv. De flesta kurvorna pekar alltså uppåt när det gäller den digitala ekonomin. Som kommer att framgå i kommande avsnitt är dock fortfarande den traditionella kulturkonsumtionen större än den digitala. Samtliga konstformer påverkas av digitaliseringen, men i olika grad. 6.3.2Sektorns bidrag till BNP En ny tjänst – Kreametern – ska möjliggöra en ekonomisk analys av utvecklingen för de kulturella och kreativa näringarna i Sverige.11 Tjänsten är framtagen i samverkan mellan , Kultur- 10Myndigheten för press, radio och tv. 11Uppgifterna från Kreametern är hämtade från pressmeddelande från : Kulturföretagande växer och exporterar för miljarder.