sou · H6B331 · 2018-04-27 00:00:00 — Som en del av detta arbete lämnade den finska regeringen ett förslag till den finska med en ny lag om beslutsfattande om lämnande av och begäran om internationellt bistånd, i vilken det fastslås att beslut ska fattas av presidenten eller regeringen, beroende på omständigheterna. Den finska beredning av författningsförslagen pågår . gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att analysera förutsättningarna enligt regeringsformen för att med militära resurser agera gemensamt med annan stat för att möta ett väpnat angrepp mot någon av staterna, samt för att hindra kränkningar av någon av staternas territorium i fred och under krig mellan främmande stater. Det ingick inte i uppdraget att lämna förslag på författningsändringar. Uppdraget var inte begränsat till samarbete med visst land men samarbetet med berörs särskilt i direktiven. Utredningen, som antog namnet , överlämnade betänkandet Förutsättningar enligt regeringsformen för fördjupat försvarssamarbete (SOU 2016:64). Av betänkande följer att regeringsformen inte lägger några hinder i vägen för försvarssamarbeten som innebär ett givande och tagande av militärt stöd så länge de konstitutionella regler som har relevans för frågan iakttas vid beslutsfattandet. Det handlar bl.a. om hur beslut fattas om att sända svensk väpnad styrka utomlands och om att överlåta förvaltningsuppgifter till utländska organ. Uppdraget att överväga hur beslut om att ge och ta emot militärt stöd fattas Det svensk-finska försvarssamarbetet förutsätter att finska militära styrkor på begäran av med kort varsel kan verka i samt att svenska väpnade styrkor på finsk begäran och i enlighet med svenska beslut kan sändas till med kort varsel. I betänkande redogörs för att regeringen enligt regeringsformen ensam disponerar rikets försvarsmakt i händelse av att är utsatt för ett väpnat angrepp eller territoriell kränkning, och att beslut om att sätta in rikets försvarsmakt i dessa fall fattas av regeringen. I övriga situationer har dock getts ett avgörande inflytande över användningen av väpnade styrkor. För att svenska väpnade styrkor ska få sändas utomlands eller i övrigt sättas in, utöver i försvarsfallet, krävs antingen att har godkänt en internationell förpliktelse som kräver ett sändande eller i övrigt insättande av svenska väpnade styrkor, eller att har antagit en lag som anger under vilka förutsättningar regeringen får besluta om detta, eller att medger det i ett särskilt fall. Någon internationell förpliktelse som kräver att sänder väpnade styrkor till till stöd för eller en lag som medger regeringsbeslut på området finns inte . När det gäller förutsättningarna enligt regeringsformen för att ska kunna ta emot ett ändamålsenligt militärt stöd från följer det av analys att det krävs att beslutar om detta i enlighet med den reglering om överlåtelse av förvaltningsuppgifter till andra stater som finns i 10 kap. 8 § regeringsformen. Utgångspunkten är att ett sådant beslut fattas enligt ordinarie omröstningsförfarande, med enkel majoritet. Vissa former av mer operativt stöd, som t.ex. innebär att finska styrkor deltar i uppgiften att med vapenmakt möta fientliga styrkor, kräver enligt analysen i betänkandet att beslut fattas enligt ett särskilt omröstningsförfarande. Det krävs att minst tre fjärdedelar av de röstande och mer än hälften av ledamöter röstar för det. beslut kan också fattas i den ordning som gäller för stiftande av grundlag. har dock även möjlighet att i lag bemyndiga regeringen att i särskilda fall besluta om överlåtelse av förvaltningsuppgifter. Ett sådant bemyndigande ska beslutas i enlighet med de beslutsregler som angetts ovan. Kan beslut om att ge och ta emot militärt stöd fattas med tillräcklig skyndsamhet? Som framkommit ovan kommer beslut om att ska ge eller ta emot militärt stöd från enligt gällande rätt kräva vissa beslut av i det enskilda fallet. Det rör sig om beslut om att sända väpnad styrka utomlands och om beslut om att överlåta förvaltningsuppgifter till i enlighet med 10 kap. 8 § regeringsformen. Dessa typer av beslut kan inom ramen för det svenskfinska försvarssamarbetet behöva fattas med mycket kort varsel. •analysera om de krav på skyndsamhet i beslutsprocessen som försvarssamarbetet ställer kan uppfyllas inom ramen för beslutsfattande, •vid behov lämna förslag på åtgärder som kan vidtas för att uppfylla kraven på skyndsamhet i beslutsfattandet och som inte innebär någon ändring av regeringsformen eller riksdagsordningen. Bemyndiganden för regeringen att fatta beslut om att ta emot och ge militärt stöd När det gäller beslut om att ska lämna stöd med svenska väpnade styrkor till en stat som är utsatt för ett väpnat angrepp är det en lämplig ordning att medgivande krävs i det särskilda fallet, framför allt eftersom ett sådant beslut kan medföra att blir part i en väpnad konflikt. Av regeringsformen följer också att en krigsförklaring inte får ges av regeringen utan medgivande, utom vid ett väpnat angrepp mot riket. Någon lag som bemyndigar regeringen att ensam fatta beslut om militärt stöd till för det fall är utsatt för ett väpnat angrepp bör därför inte övervägas. Beslut om att sända svenska väpnade styrkor till för att bistå i den finska territoriella övervakningen i fredstid föranleder inte samma behov av medgivande i varje särskilt fall. Det är i dessa fall inte fråga om en åtgärd som innebär att försätts i krig. Svenska stödåtgärder på detta område torde vanligen handla om bistånd med vissa åtgärder, som att i samverkan med finska styrkor övervaka ett visst område eller upptäcka krän- Det ligger i sakens natur att med mycket kort varsel måste kunna svara på en finsk begäran om stöd med t.ex. enheter eller flygstridskrafter med anledning av en misstänkt eller konstaterad kränkning. Att medgivande ska inhämtas i varje sådant enskilt fall kan innebära en risk för att svenska stödåtgärder fördröjs på ett sätt som innebär att svenskt stöd i praktiken inte kan lämnas. Det bör därmed övervägas om regeringen bör bemyndigas i lag att fatta beslut om att sända svensk väpnad styrka utomlands för att bistå med att hindra kränkningar av finskt territorium. Motsvarande behov av snabbhet i beslutsfattandet är nödvändigt för det fall är i behov av finskt militärt stöd i syfte att hindra kränkningar av svenskt territorium. Det bör därför även övervägas om regeringen bör bemyndigas att fatta sådana beslut. I händelse av att är utsatt för ett väpnat angrepp står suveränitet på spel. befinner sig då i krig och högsta beredskap råder. Det är i ett sådant läge av avgörande betydelse att försvarsåtgärder kan vidtas . I händelse av ett väpnat angrepp mot får regeringen enligt regeringsformen ensam fatta beslut om att sätta in rikets försvarsmakt för att möta det väpnade angreppet. Försvarsmakten ska kunna påbörja operativ verksamhet efter beslut. kan i ett sådant läge även vara i behov av militärt stöd från . På samma sätt måste beslut om att begära och ta emot finskt militärt stöd kunna fattas snabbt när höjd beredskap annars råder. För det fall beslut om att ta emot stöd från måste fattas i det enskilda fallet finns det risk för att stödåtgärder från som är nödvändiga för försvar fördröjs eller förhindras. Det bör därför övervägas om regeringen ska bemyndigas att fatta beslut om att ta emot sådant stöd. Även med utökade beslutsbefogenheter till regeringen är det viktigt att behov av information om besluten säkerställs. •överväga och lämna förslag på en författningsreglering som bemyndigar regeringen att –besluta om att sända svensk väpnad styrka utomlands för att bistå med att hindra kränkningar av finskt territorium. –besluta om att ta emot militärt stöd från som syftar till att hindra kränkningar av svenskt territorium, och –besluta om att ta emot sådant militärt stöd från som behövs då höjd beredskap och ytterst krig råder i . •analysera hur behov av att hållas underrättad kan säkerställas inom ramen för de utökade beslutsbefogenheterna för regeringen. Uppdraget att överväga nödvändiga befogenheter för finska styrkor som lämnar militärt stöd till Av betänkande framgår det att regeringsformen inte ställer krav på att Försvarsmaktens befogenheter utomlands i samband med stödåtgärder regleras i författning, utan att befogenheterna i stället följer av tillämplig internationell rätt, överenskommelsen med mottagande stat och av nationella mandat. Det finns inget behov av att ytterligare utreda behoven av en författningsreglering i aktuellt avseende. Det framgår även av betänkandet att viss lagstiftning krävs för att utländska styrkor som befinner sig i för att lämna stöd till ska kunna utöva vissa befogenheter som hänger samman med det militära stödet. •överväga vilka befogenheter som är nödvändiga för att finska militära styrkor som befinner sig i i enlighet med en svensk begäran om stöd ska kunna ge ett ändamålsenligt stöd, och •lämna förslag på nödvändig författningsreglering av sådana befogenheter. Utöver de konsekvensbeskrivningar som ska redovisas enligt kommittéförordningen (1998:1474), ska utredaren i den utsträckning det är möjligt redogöra för vilka kostnader eller intäkter för staten och eventuella andra berörda, samt för vilka samhällsekonomiska konsekvenser och konsekvenser för Försvarsmaktens operativa förmåga som är förenade med de beslut som regeringen enligt förslagen ska bemyndigas att fatta. Genomförande och redovisning av uppdraget Utredaren ska inhämta upplysningar från berörda myndigheter och andra organ, särskilt Försvarsmakten. För att skapa underlag för översynen ska utredaren göra en internationell jämförelse av gällande rätt och pågående lagstiftningsarbete i de länder som utredaren bedömer vara av intresse. I detta avseende bör förhållandena i andra nordiska länder belysas särskilt. Uppdraget ska redovisas . 1.Ett reklamlandskap i förändring –konsumentskydd och tillsyn i en digitaliserad värld. för blåljusverksamhet och andra samhällsnyttiga funktioner. 5.Vissa processuella frågor på socialförsäkringsområdet. 6.Grovt upphovsrättsbrott och grovt varumärkesbrott. 7.Försvarsmaktens långsiktiga materielbehov. 8.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2018. Beslut under osäkerhet. 9.Ökad trygghet för studerande som blir sjuka. 10.Myndighetsgemensam indelning – samverkan på regional nivå. Myndighetsgemensam indelning – författningsändringar till följd av ny landstingsbeteckning. –för unga som varken arbetar eller studerar. 12.Uppdrag: Samverkan 2018. Många utmaningar återstår. 13.Finansiering av infrastruktur med skatt eller avgift? 14.Bidragsbrott och underrättelseskyldighet vid felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen – en utvärdering. 15.Mindre aktörer i energilandskapet –genomgång av nuläget. 16.Vägen till självkörande fordon – introduktion. Del 1 + 2. icentrum – ett ramverk för lärares och rektorers professionella utveckling. 18.Statens stöd till trossamfund i ett mångreligiöst . 19.Forska tillsammans – samverkan för lärande och förbättring. 22.Ett ordnat mottagande – gemensamt ansvar för snabb etablering eller återvändande. 23.Konstnär – oavsett villkor? 24.Tid för utveckling. 25.Juridik som stöd för förvaltningens digitalisering. 26.Några frågor i skyddslagstiftningen. 27.Ekonomiska sanktioner mot terrorism. – för snabba, säkra och effektiva hjälpinsatser. 29.Validering i högskolan – för tillgodoräknande och livslångt lärande. 30.Förenklat förfarande vid vissa beslut om hemlig avlyssning. 31.En lag om operativt militärt stöd mellan och . Uppdrag: Samverkan 2018. Många utmaningar återstår. [12] Flexibel rehabilitering. Ett ordnat mottagande – gemensamt ansvar för snabb etablering eller återvändande. Tid för utveckling. Ett reklamlandskap i förändring – konsumentskydd och tillsyn i en digitaliserad värld. Myndighetsgemensam indelning – samverkan på regional nivå. Myndighetsgemensam indelning – författningsändringar till följd av ny landstingsbeteckning. Finansiering av infrastruktur med skatt eller avgift? Bidragsbrott och underrättelseskyldighet vid felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen – en utvärdering. Juridik som stöd för förvaltningens digitalisering. Försvarsmaktens långsiktiga materielbehov. Några frågor i skyddslagstiftningen. En lag om operativt militärt stöd mellan och . för blåljusverksamhet och andra samhällsnyttiga funktioner. Grovt upphovsrättsbrott och grovt varumärkesbrott. – för snabba, säkra och effektiva hjälpinsatser. Förenklat förfarande vid vissa beslut om hemlig avlyssning. Statens stöd till trossamfund i ett mångreligiöst . Konstnär – oavsett villkor? Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2018. Beslut under osäkerhet. Mindre aktörer i energilandskapet – genomgång av nuläget. Vägen till självkörande fordon – introduktion Del 1 + 2. Vissa processuella frågor på socialförsäkringsområdet. Ökad trygghet för studerande som blir sjuka. – för unga som varken arbetar eller studerar. i centrum – ett ramverk för lärares och rektorers professionella utveckling. Forska tillsammans – samverkan för lärande och förbättring. Validering i högskolan – för tillgodoräknande och livslångt lärande. Ekonomiska sanktioner mot terrorism.