sou · H6B321 · 2018-03-14 00:00:00 — Utredningen har också varit i kontakt med Europeiska kommissionen för att få information om hur andra europeiska länder arbetar med personer med funktionsnedsättning vilket redovisas i kapitel 8. Därutöver har utredningen också tagit del av rapporter, tidigare utredningar och forskning som beskrivs löpande i betänkandet. 2Generell beskrivning av målgruppen Det har införts ett nytt nationellt mål och en ny inriktning för funktionshinderpolitiken i . Målet innebär att FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning ska vara funktionshinderspolitikens utgångspunkt. Syftet med FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning är att se till att människor med funktionsnedsättning får full och lika tillgång till sina mänskliga rättigheter. De som omfattas av konventionen är bland annat personer med varaktiga fysiska, psykiska, intellektuella eller sensoriska funktionsnedsättningar, vilka i samspel med olika hinder kan motverka deras fulla och verkliga deltagande i samhället på samma villkor som andra. Enligt direktiven till utredningen ska den beskriva förutsättningarna för personer med funktionsnedsättning. För att kunna göra det behöver definitioner av funktionshinder och funktionsnedsättning klargöras. Enligt definieras en funktionsnedsättning som en nedsättning av fysisk, psykisk eller intellektuell funktionsförmåga. Ett funktionshinder är begränsning som en funktionsnedsättning innebär för en person i relation till omgivningen. Exempel på sådana begränsningar kan vara svårigheter att klara sig själv i det dagliga livet och bristande delaktighet i arbetslivet, i sociala relationer, i fritids- och kulturaktiviteter, i utbildning och i demokratiska processer. Det handlar framför allt om bristande tillgänglighet i omgivningen. Personer med en funktionsnedsättning som innebär nedsatt arbetsförmåga har därför ett funktionshinder i relation till arbetslivet. Målgruppen för utredningen är personer med funktionsnedsättning som innebär nedsatt arbetsförmåga då det uppstår en begränsning i förhållande till möjligheterna att delta på arbetsmarknaden Generell beskrivning av målgruppen på samma villkor som personer som inte har en funktionsnedsättning som innebär nedsatt arbetsförmåga. Det finns personer som är funktionsnedsatta som är delaktiga på arbetsmarknaden men där funktionsnedsättningen inte innebär att de har nedsatt arbetsförmåga. Eftersom det är svårt att vara säker på vilka personer som har en funktionsnedsättning som innebär nedsatt arbetsförmåga kommer målgruppen att beskrivas utifrån olika aspekter. Den övergripande beskrivningen utgår från statistik från Statiska Centralbyrån (SCB)1. SCB har på uppdrag av Arbetsförmedlingen genomfört undersökningar om situationen på arbetsmarknaden för personer med funktionsnedsättning –2008 samt –2016. Undersökningen omfattar personer i åldern 16–som är folkbokförda i och som har svarat att de har en funktionsnedsättning i arbetskraftsundersökningarna (). Den senaste rapporten kom 2017 och avser statistik av befolkningen (16–) uppger att de har en funktionsnedsättning vilket motsvarar ungefär 900 000 personer. Det är ungefär lika många män som kvinnor som har en funktionsnedsättning. Den vanligaste typen av funktionsnedsättning är nedsatt rörelseförmåga. De näst vanligaste funktionsnedsättningarna är astma, allergi eller annan överkänslighet samt psykisk funktionsnedsättning. 1 Situationen på arbetsmarknaden för personer med funktionsnedsättning Rapport 2017:2. Generell beskrivning av målgruppen Figur 2.1 Andel kvinnor och män av befolkningen med funktionsnedsättning i förhållande till andelen kvinnor och män utan funktionsnedsättning Egen bearbetning av statistik från , information om utbildning och arbetsmarknad Rapport 2017:2. 2.2Personer med funktionsnedsättning som innebär nedsatt arbetsförmåga Bland personer med funktionsnedsättning bedömer att funktionsnedsättningen medför nedsatt arbetsförmåga. Det innebär att i befolkningen 16–har nedsatt arbetsförmåga vilket motsvarar drygt 625 000 personer. Kvinnor bedömer i högre utsträckning än män att deras funktionsnedsättning medför nedsatt arbetsförmåga. Det är en större andel i åldern 50–bland de med funktionsnedsättning, framför allt bland de med nedsatt arbetsförmåga. Det finns en större andel med förgymnasial utbildning. Generell beskrivning av målgruppen Figur 2.2 Andel kvinnor och män 16–med nedsatt arbetsförmåga i förhållande till andelen kvinnor män som inte har nedsatt arbetsförmåga Andel personer med nedsatt Egen bearbetning av statistik från , information om utbildning och arbetsmarknad Rapport 2017:2. I befolkningen 16–tillhör arbetskraften. Bland personer med funktionsnedsättning är motsvarande andel . I gruppen med nedsatt arbetsförmåga tillhör arbetskraften. SOU 2018:21 Generell beskrivning av målgruppen Andel i arbetskraften 16–2016 Befolkningen 16 - 64 år Egen bearbetning av statistik från , information om utbildning och arbetsmarknad Rapport 2017:2. Även andelen sysselsatta (sysselsättningsgraden) är lägre bland de med funktionsnedsättning än för övriga i befolkningen 16–. I befolkningen är sysselsättningsgraden . Bland personer med funktionsnedsättning är sysselsatta och bland personer med nedsatt arbetsförmåga är sysselsatta. Medan sysselsättningsgraden har ökat för befolkningen har sysselsättningsgraden för personer med en funktionsnedsättning varit kring . Siffran har i princip varit oförändrad . Det är en lägre andel bland personer med funktionsnedsättning som arbetar heltid än i befolkningen totalt. I gruppen kvinnor med nedsatt arbetsförmåga är det heltidsarbetande. Motsvarande siffra för befolkningen totalt är . Arbetslösheten bland personer med funktionsnedsättning är högre än för befolkningen i övrigt, mot för befolkningen totalt. Det är fler personer med funktionsnedsättning som är anställda i sektor än i befolkning totalt. Denna skillnad gäller även de personer som har nedsatt arbetsförmåga. Generell beskrivning av målgruppen SOU 2018:21 Sysselsättningsgraden 16–2016 Befolkningen 16 - 64 år Egen bearbetning av statistik från , information om utbildning och arbetsmarknad Rapport 2017:2. av de sysselsatta med nedsatt arbetsförmåga har behov av anpassningar eller stöd för att kunna utföra sitt arbete. An- passningar och stöd kan vara av olika slag till exempel anpassning av arbetsuppgifter, anpassning av arbetstempo, personligt biträde, anpassad arbetstid eller anpassade hjälpmedel. Det vanligaste anpassningsbehovet är anpassat arbetstempo. Nästan hälften har ett sådant behov. Därefter följer behov av anpassade arbetsuppgifter och anpassad arbetstid. av de sysselsatta med nedsatt arbetsförmåga behöver anpassade arbetsuppgifter och lika många anpassad arbetstid. har behov av mer än en typ av stöd eller anpassning. Det är en större andel kvinnor än män som har behov anpassad arbetstid och anpassade arbetshjälpmedel. En majoritet har fått den anpassning de har behov av. av de personer som har en funktionsnedsättning som innebär nedsatt arbetsförmåga och som inte har en sysselsättning uppger att de skulle kunna utföra ett arbete om de får en eller flera anpassningar. Av dessa uppger att de behö- Generell beskrivning av målgruppen ver två eller flera anpassningar för att kunna utföra ett arbete. Det är också en större andel i den här gruppen som behöver anpassade arbetsuppgifter än bland de som är sysselsatta. jämfört bland de som är sysselsatta. De anpassningar som flest har behov av stämmer dock väl överens med de som är sysselsatta; anpassade arbetsuppgifter, anpassat arbetstempo och anpassade arbetstid. Dessutom är det fler som uppger att de även har behov av övriga anpassningar. Andel personer med funktionsnedsättning som innebär nedsatt arbetsförmåga 16–som har behov av två eller flera Egen bearbetning av statistik från , information om utbildning och arbetsmarknad Rapport 2017:2. Det är en större andel personer med funktionsnedsättning som har upplevt någon typ av diskriminering eller kränkande särbehandling jämfört med personer utan funktionsnedsättning. uppger att det har blivit diskriminerade jämfört bland dem som inte har nedsatt arbetsförmåga. Kvinnor upplever sig i högre grad än män varit utsatta för någon typ av diskriminering oavsett ålder och utbildningsnivå. Negativa attityder hos arbetsgivare är den vanligaste typen av diskriminering bland personer med nedsatt Generell beskrivning av målgruppen arbetsförmåga vilket är dubbelt så vanligt jämfört med de näst vanligaste diskrimineringstyperna kränkningar, tillsättning av jobb och mobbing. Bland personer med funktionsnedsättning är det som har upplevt negativa attityder hos arbetsgivare . 2.7Inrikes och utrikes födda Det finns en större andel personer med funktionsnedsättning bland inrikes födda än bland utrikes födda. Bland personer med funktionsnedsättning som innebär nedsatt arbetsförmåga är inrikes födda och är födda i något annat land. Det finns dock en stor osäkerhetsfaktor vad gäller personer med funktionsnedsättning inom asyl- och etableringsprocessen. Funktionsnedsättningar hos målgruppen märks ofta senare i processen i samband med utbildning eller sysselsättning. Mot bakgrund av de senaste årens flyktingströmmar kommer fler utrikes födda etableras i det svenska samhället och det framstår därför som troligt att andelen utrikes födda med funktionsnedsättning kommer att öka. 3Försäkringskassans ansvar och arbete med målgruppen uppdrag och ansvar regleras i socialförsäkringsbalken samt förordningen (2009:1174) med instruktion för . har ett samordningsansvar för rehabilitering, tillsynsuppdrag för rehabiliteringsinsatser samt ansvarar för försäkringstillämpningen enligt socialförsäkringsbalken. På individnivå ska behov av samordning identifieras och ska verka för rehabiliterande och aktiverande insatser för att individen ska få eller återfå arbetsförmågan. På en strukturell nivå ska skapa förutsättningar för en effektiv samverkan mellan olika aktörer såsom den försäkrades arbetsgivare och arbetstagarorganisation hälso- och sjukvården, Arbetsförmedlingen och andra myndigheter som behövs för en effektiv rehabilitering. ska också utöva tillsyn över de insatser som behövs för rehabiliteringssamverkan. Utöver dessa ansvarsområden ansvarar också för tillämpningen av socialförsäkringen vilket innebär att bland annat fattar beslut om ersättningar enligt socialförsäkringsbalken. Socialförsäkringsbalken innehåller bestämmelser om familjeförmåner, förmåner vid sjukdom eller arbetsskada, särskilda förmåner vid funktionshinder, förmåner vid ålderdom, förmåner till efterlevande och bostadsstöd. I detta kapitel berörs främst förmåner vid sjukdom samt särskilda förmåner vid funktionshinder. För unga med aktivitetsersättning har ett ansvar att i samband med att beslutet om aktivitetsersättning undersöka om individen ersättningen utges kan delta i aktiviteter i syfte att utvecklas, delta aktivt i samhällslivet och komma ansvar och arbete med målgruppen ut i arbetslivet. Aktiviteterna kan exempelvis vara kurser, föreningsverksamhet, eller idrottsaktiviteter. är skyldig att erbjuda dem som beviljas aktivitetsersättning möjlighet att delta i sådana aktiviteter samt verka för att de planerade aktiviteterna kommer till stånd. ska också underlätta för individen att delta i aktiviteterna. För individen är det dock frivilligt att delta. De vanligaste sjukförmånerna är sjuk- och, rehabiliteringspenning, sjukersättning och aktivitetsersättning. Den som är sjukskriven kan få rehabiliteringspenning till exempel om han eller hon arbetstränar , deltar i en arbetslivsinriktad rehabilitering hos arbetsgivaren eller deltar i insatser hos Arbetsförmedlingen. En försäkrad som deltar i en arbetslivsinriktad rehabiliteringsåtgärd kan ha rätt till särskilt bidrag för att täcka vissa kostnader som är nödvändiga för att rehabiliteringen ska kunna genomföras. Sjukersättning är en ersättning för personer för nedsättning av arbetsförmågan på grund av sjukdom eller annan nedsättning av den fysiska eller psykiska prestationsförmågan. För rätt till sjukersättning krävs att arbetsförmågan är stadigvarande nedsatt i förhållande till hela arbetsmarknaden och att rehabiliteringsåtgärder inte bedöms kunna leda till att den försäkrade återfår sin arbetsförmåga. Aktivitetsersättning är en ersättning för den som är ung och bedöms sakna arbetsförmåga under framåt på grund av sjukdom, skada eller funktionsnedsättning. Unga personer som inte har avslutat sin skolgång på grundskolenivå eller gymnasial nivå kan få aktivitetsersättning på grund av sin funktionsnedsättning skolgången varar. en individ har sjuk- eller aktivitetsersättning är han eller hon skyldig att lämna de upplysningar som behövs för att klarlägga hans eller hennes behov av rehabilitering, och efter bästa förmåga aktivt medverka i rehabiliteringen1. Detta gäller oavsett om 1 Socialförsäkringsbalken 30 kap. 7 §. ansvar och arbete med målgruppen individen har sjuk- eller aktivitetsersättning. Om individen inte deltar i sin rehabilitering kan ersättningen dras in2. Sjukersättning till personer samt aktivitetsersättning på grund av nedsatt arbetsförmåga kan betalas ur som hel, tre fjärdedels, halv eller en fjärdedels förmån, beroende på graden av arbetsförmågans nedsättning. Sjukersättning till unga samt aktivitetsersättning på grund av förlängd skolgång betalas ut som hel förmån. Den vanligaste sjukförmånen är sjukpenning. 2016 fanns det totalt 196 000 pågående sjukfall med sjukpenning eller rehabiliteringspenning. Antalet pågående sjukfall har varierat mellan åren och ökade kraftigt . Den negativa utvecklingen vände under 2017och antalet sjukfall minskade något. Antalet pågående sjukfall som varat längre än har dock fortsatt öka . Det är fler kvinnor än män med pågående sjukfall. Då sjukpenning inte är direkt kopplad till funktionsnedsättning kommer sjukpenning inte att beröras vidare i detta arbete. Visserligen kan ett långvarigt pågående sjukfall indikera att individen har någon form av underliggande funktionsnedsättning men det går inte att dra slutsatsen att det pågående sjukfallet handlar om en funktionsnedsättning. kan besluta om att en individ ska få sjukersättning. Förutsättningarna är att individen ska vara: •mellan 19 och . •att läkarutlåtandet styrker att individen sannolikt aldrig kommer att kunna arbeta heltid på grund av sjukdom, skada eller funktionsnedsättning. •att arbetsförmågan är nedsatt med minst en fjärdedel i alla arbeten på arbetsmarknaden. I begreppet alla arbeten på arbetsmarknaden ingår även särskilt anpassade arbeten och anställningar med anställningsstöd. 2 Socialförsäkringsbalken 110 kap. 57 §. ansvar och arbete med målgruppen En individ kan få hel sjukersättning . Den som har fyllt kan få hel, tre fjärdedels, halv eller en fjärdedels sjukersättning, beroende på hur mycket arbetsförmågan är nedsatt. kan fatta beslut om sjukersättning i stället för sjukpenning på eget initiativ men individen kan också själv ansöka. Den som ansöker om sjukersättning ska bifoga ett läkarutlåtande för sjukersättning. Beslut om sjukersättning gäller tills vidare men då arbetsförmågan kan förändras till exempel på grund av nya behandlingsmetoder gös en uppföljning med mellanrum. För att beslut om sjukersättning ska omprövas förutsätts att något nytt har tillkommit som medför att arbetsförmågan inte längre bedöms som nedsatt i förhållande till alla arbeten på arbetsmarknaden. Statistiken beskrivs utifrån antalet mottagare av sjukersättning, i vilken omfattning sjukersättningen betalas ut till mottagarna samt i vilka åldersgrupper mottagarna av sjukersättningen är. 3.5.1Antal mottagare av sjukersättning Antalet personer som beviljats sjukersättning har minskat –2017. mottog 276 692 personer sjukersättning. Det är ungefär 80 000 färre än motsvarande siffra . Av de som mottog sjukersättning var kvinnor och män. Det är alltså fler kvinnor än män som uppbär sjukersättning. Skillnaden mellan män och kvinnor har i princip varit oförändrad . ansvar och arbete med målgruppen Figur 3.1 Antal kvinnor och män som mottog sjukersättning –2017 Egen bearbetning av statistik Antal mottagare och utbetalat belopp för aktivitets- och sjukersättning efter kön, ålder, län, omfattning och om ersättningen är inkomstrelaterad eller på garantinivå. Figur 3.2 Omfattning av sjukersättning 2017 3/4 SE 2/3 SE 1/2 SE 1/4 SE Egen bearbetning av statistik Antal mottagare och utbetalat belopp för aktivitets- och sjukersättning efter kön, ålder, län, omfattning och om ersättningen är inkomstrelaterad eller på garantinivå. ansvar och arbete med målgruppen Majoriteten av dem som mottog sjukersättning mottog hel sjukersättning (se figur 3.2). av den utbetalade sjukersättning avsåg hel sjukersättning. 3.5.3Antal mottagare av sjukersättning efter ålder Majoriteten av de som mottog sjukersättning var äldre. Det är flest mottagare i åldersgrupperna 55–. Figur 3.3 Antal mottagare av sjukersättning fördelat per åldersgrupp 25-29 30-34 35-39 40-44 45-49 50-54 55-59 60-64 Egen bearbetning av statistik Antal mottagare och utbetalat belopp för aktivitets- och sjukersättning efter kön, ålder, län, omfattning och om ersättningen är inkomstrelaterad eller på garantinivå. En person kan beviljas aktivitetsersättning av två olika skäl. Aktivitetsersättning på grund av nedsatt arbetsförmåga kan beviljas om arbetsförmågan kan antas vara nedsatt minst en fjärdedel i förhållande till alla arbeten på arbetsmarknaden. Med alla arbeten menas alla arbeten på arbetsmarknaden även särskilt anpassade arbeten och anställningar med anställningsstöd. En individ kan också ansvar och arbete med målgruppen ha rätt till aktivitetsersättning om han eller hon har behov av att förlänga sin skolgång på grundskole- eller gymnasienivå på grund av funktionsnedsättning. Aktivitetsersättning betalas ut från det år en individ fyller till det år en individ fyller . Ett beslut om aktivitetsersättning beviljas som längst i taget. kan på eget initiativ bevilja aktivitetsersättning i stället för sjukpenning men individen kan också ansöka själv. Den som ansöker om aktivitetsersättning på grund av nedsatt arbetsförmåga ska bifoga ett läkarutlåtande om hälsotillstånd. Den som ansöker om förlängd skolgång och studerar i en ordinarie skolform kan ibland behöva ett medicinskt underlag som styrker funktionsnedsättningen. Statistiken beskriver antalet mottagare av aktivitetsersättning, antalet nybeviljade beslut om aktivitetsersättning, i vilken omfattning aktivitetsersättning betalas ut samt i vilka åldersgrupper mottagarna av aktivitetsersättning är. 3.7.1Antalet mottagare av aktivitetsersättning Antalet personer som mottog aktivitetsersättning har ökat –2017. mottog 36 295 aktivitetsersättning. Motsvarande siffra var 28 782 personer. Det innebär att antalet personer som mottog aktivitetsersättning har ökat . Det är något fler män än kvinnor som mottog aktivitetsersättning , män och kvinnor. Fördelningen mellan könen har i princip varit oförändrad . ansvar och arbete med målgruppen Figur 3.4 Antal kvinnor och män som tagit mot aktivitetsersättning 2012–2017 Egen bearbetning av statistik Antal mottagare och utbetalat belopp för aktivitets- och sjukersättning efter kön, ålder, län, omfattning och om ersättningen är inkomstrelaterad eller på garantinivå. Figur 3.5 Antal nybeviljade beslut om aktivitetsersättning fördelat på män och kvinnor 2012–2017 Egen bearbetning av statistik Antal nybeviljade beslut aktivitetsersättning. ansvar och arbete med målgruppen 3.7.2Antal nybeviljade beslut om aktivitetsersättning Antalet nybeviljade beslut om aktivitetsersättning avseende 2017 ligger på ungefär samma nivå som antalet nybeviljade beslut om aktivitetsersättning 2012 (se figur 3.5). Nivåerna var dock högre –2016. Majoriteten av dem som mottog aktivitetsersättning mottog hel sjukersättning. av den utbetalade aktivitetsersättning avsåg hel ersättning. Figur 3.6 Omfattning av aktivitetsersättning 2017 3/4 AE 1/2 AE 1/4 AE Egen bearbetning av statistik Antal mottagare och utbetalat belopp för aktivitets- och sjukersättning efter kön, ålder, län, omfattning och om ersättningen är inkomstrelaterad eller på garantinivå. Antalet mottagare av aktivitetsersättning är högre i åldersgruppen 25–än i de andra åldersgrupperna. av de som mottog aktivitetsersättning var 25–. Förhållandet är det motsatta avseende nybeviljade beslut. av de nybeviljade besluten avsåg personer som var . ansvar och arbete med målgruppen Figur 3.7 Antalet mottagare av aktivitetsersättning fördelat per åldersgrupp Egen bearbetning av statistik Antal mottagare och utbetalat belopp för aktivitets- och sjukersättning efter kön, ålder, län, omfattning och om ersättningen är inkomstrelaterad eller på garantinivå. Figur 3.8 Antal nybeviljade beslut om aktivitetsersättning 2017 fördelat per åldersgrupp Egen bearbetning av statistik Antal nybeviljade beslut aktivitetsersättning. ansvar och arbete med målgruppen 3.7.5Övergång från aktivitetsersättning till sjukersättning Enligt uppgift från övergår av de som haft aktivitetsersättning till sjukersättning . Av de som har fått aktivitetsersättning för förlängd skolgång övergår ungefär hälften till aktivitetsersättning på grund av nedsatt arbetsförmåga. Andelen är relativt oförändrad –20153. Det är ingen större skillnad mellan könen bland de som lämnar aktivitetsersättning på grund av förlängd skolgång till aktivitetsersättning på grund av nedsatt arbetsförmåga. 3.8Särskilda förmåner vid funktionshinder Förutom att beslutar om sjukpenning och därmed jämförliga ersättningar beslutar även om vissa ersättningar som kan utgå till den som har en funktionsnedsättning. fattar under vissa förutsättningar beslut om: •assistansersättning som riktas till den som har behov av personlig assistent mer än . •särskilt högrisk skydd för den som borta ofta eller länge från sitt arbete •bilstöd för den som behöver anpassad bil •aktivitetsersättning och aktivitetsersättning vid förlängd skolgång •sjukersättning för den som har stadigvarande sjukdom •bostadstillägg för den som har sjuk- eller aktivitetsersättning 3 Det saknas statistik avseende 2016 och 2017 på grund av efterregistreringar i system. ansvar och arbete med målgruppen 3.9Statistik avseende särskilda förmåner vid funktionshinder Det är fler män än kvinnor som beviljas assistansersättning. 2016 beviljades 8 557 män och 7 335 kvinnor assistansersättning. Andelen beslut fördelat på kvinnor och män är män och kvinnor. Fördelningen har varit oförändrad des . fattade 2 629 beslut om bilstöd. Det är ungefär lika många kvinnor som män som beviljas bilstöd. Fördelningen har i princip varit oförändrad . har 61 728 beslut om handikappersättning fattats. Det är fler kvinnor än män som beviljas handikappersättning. Andelen kvinnor som beviljats handikappersättning var . Motsvarande siffra för män var . Fördelningen mellan män och kvinnor har varierat något men andelen kvinnor som beviljats handikappersättning har –2016 överstiget antal beviljade beslut för män. 4Arbetsförmedlingens ansvar och arbete med målgruppen De program och insatser som beskrivs i detta avsnitt är ett urval av Arbetsförmedlingens program och insatser. Urvalet har gjorts mot bakgrund av att de ska vara relevanta för målgruppen. Relevansen har bedömts utifrån att programmet eller insatsen antingen är speciellt riktade till målgruppen eller att programmet eller insatsen i hög grad nyttjas av målgruppen. Arbetsförmedlingens uppdrag är att bidra till en väl fungerande arbetsmarknad genom att sammanföra de som söker arbetskraft med de som behöver arbete, prioritera dem som står långt från arbetsmarknaden samt bidra till att sysselsättningen ökar på lång sikt. Arbetsförmedlingens verksamhet bedrivs bland annat i form av platsförmedling, vägledning, arbetsmarknadspolitiska program, arbetslivsinriktad rehabilitering, och verksamhet för unga med funktionshinder1. 4.2Matchning, platsförmedling och vägledning