sou · H6B322 · 2018-03-28 00:00:00 — Proposition 1993/94:94 Mottagande av asylsökande med mera. Proposition 1997/98:16 , framtiden och mångfalden – från invandrarpolitik till integrationspolitik. Proposition 2000/01:115 Asylsökande barns skolgång med mera. Proposition 2005/06:46 Mottagande av ensamkommande barn. Proposition 2007/08:105 Lag om hälso- och sjukvård åt asylsökande med flera. Proposition 2007/08:147 Nya regler för arbetskraftsinvandring. Proposition 2009/10:31 Genomförande av skyddsgrundsdirektivet och asylprocedurdirektivet. Proposition 2009/10:55 En politik för det civila samhället. Proposition 2009/10:60 Nyanlända invandrares arbetsmarknadseta- blering – egenansvar med professionellt stöd. Proposition 2009/10:165 Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och trygghet. Proposition 2011/12:60 Genomförande av återvändandedirektivet. Proposition 2012/13:162 Kommunalt mottagande av ensamkommande barn. Proposition 2013/14:248 Genomförande av det omarbetade skydds- grundsdirektivet. Proposition 2015/16:43 Stödboende – en ny placeringsform för barn och unga. Proposition 2015/16:54 Ett gemensamt ansvar för mottagande av nyanlända. Proposition 2015/16:136 Arbetslöshet och ekonomiskt bistånd. Proposition 2015/16:174 Tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i . Proposition 2016/17:61 Uppföljning av återvändandedirektivet och direktivet om varaktigt bosatta tredjelandsmedborgares ställning. Proposition 2016/17:175 Ett nytt regelverk för nyanlända invandrares etablering i arbets- och samhällslivet. Proposition 2017/18:105 Ny dataskyddslag. Proposition 2017/18:112 Anpassningar av registerförfattningar på arbetsmarknadsområdet till EU:s dataskyddsförordning. Proposition 2017/18:119 Ändringar i fråga om kommunplacering av ensamkommande barn. Ds A 1981:11 Ett lokalt omhändertagande av flyktingar. Ds A 1983:10 Genomförande av ändrad statlig ansvarsfördelning inom flyktingomsorgen. Ds A 1987:1 Ett stödsystem för asylsökande. Ds A 1987:3 Kortare väntetider i asylärenden. Ds 2004:54 Mottagandet av barn från annat land som kommer till utan medföljande legal vårdnadshavare (så kallade ensam- kommande barn). Ds 2011:34 Ersättning ensamkommande barn. Ds 2015:33 Ett gemensamt ansvar för mottagande av nyanlända. Ds 2016:21 Ändringar i fråga om sysselsättning för asylsökande och kommunplacering av ensamkommande barn. Ds 2017: 16 Arbetsplatsinspektioner och höjd särskild avgift. Ds 2017:45 En omarbetad utlänningsdatalag Anpassning till EU:s data- skyddsförordning. SOU 1983:29 Invandringspolitiken. Betänkande invandrarpolitiska kommittén. SOU 1988:2 Kortare väntan. SOU 1992:69 Meningsfull vistelse på asylförläggning. SOU 1992:133 Mottagandet av asylsökande och flyktingar. SOU 1996:55 , framtiden och mångfalden. SOU 1996:55 Vägar in i . Bilaga till invandrarpolitiska kom- mitténs slutbetänkande. SOU 2003:75 Etablering i – möjligheter och ansvar för individ och samhälle. SOU 2003:89 EG-rätten och mottagande av asylsökande. SOU 2007:10 Hållbar samhällsorganisation med utvecklingskraft. SOU 2007:75 Att styra staten – regeringens styrning av sin förvaltning. SOU 2008:58 Egenansvar – med professionellt stöd. SOU 2009:19 Aktiv väntan – asylsökande i . SOU 2009:38 Ingen får vara . Tydligare ansvarsfördelning inom . SOU 2010:37 för nyanlända utanför flyktingmottagandet. SOU 2010:88 Vägen till arbete. Arbetsmarknadspolitik, utbildning och arbetsmarknadsintegration. SOU 2011:31 Staten som fastighetsägare och hyresgäst. SOU 2011:64 Asylsökande ensamkommande barn – En översyn av mot- tagandet. SOU 2012:69 Med rätt att delta – Nyanlända kvinnor och anhörig- invandrare på arbetsmarknaden. SOU 2014:3 Boende utanför det egna hemmet – placeringsformer för barn och unga. SOU 2015:48 Bostadsmarknaden och den ekonomiska utvecklingen, Bilaga 3 till . SOU 2015:95 Migration, en åldrande befolkning och offentliga finan- ser, Bilaga 6 till . SOU 2015:101 Demografins regionala utmaningar, Bilaga 7 till Lång- tidsutredningen . SOU 2015:105 Plats för fler som bygger mer. SOU 2015:109 Bättre samarbete mellan stat och kommun vid planering för byggande. SOU 2016:13 Palett för ett stärkt civilsamhälle. SOU 2017:12 Att ta emot människor på flykt . SOU 2017:37 Kvalificerad välfärdsbrottslighet – förebygga, förhindra, upptäcka och beivra. SOU 2017:82 Vägledning för framtidens arbetsmarknad. SOU 2017:86 Hyresmarknad utan svarthandel och otillåten andra- handsuthyrning. (2016a) Ett nytt ersättningssystem för mottagandet av ensamkommande barn och unga. (2016b) Regeringens faktapromemoria 2015/16:FPM79 Meddelande om framtida gemensamt asylsystem och utökade lagliga vägar till . (2017) Långsiktigt reformprogram för minskad segre- gation –2025, Promemoria. Skrivelse 1993/94:127 Invandrar- och flyktingpolitiken. Skrivelse 2001/02:129 Integrationspolitik för 2000-talet. Skrivelse 2008/09:24 Egenmakt mot utanförskap – regeringens strategi för integration. Skrivelse 2009/10:233 Egenmakt mot utanförskap – redovisning av regeringens strategi för integration. Skrivelse 2013/14:73 Migration och asylpolitik. meddelande, COM (2016) 465 final, , Förslag till och rådets direktiv om normer för mottagande av personer som ansöker om internationellt skydd (omarbetning). Arbetsförmedlingen (2016a) Årsredovisning 2015. Arbetsförmedlingen (2016b) Arbetsmarknadsrapport . (2017) Återrapportering – regeringsuppdrag om webbaserad information till utländska arbetstagare, arbetsgivare och egenföretagare som verkar eller avser att verka i . (2017a) Ensamkommande barn som försvinner. (2017b) Barn på flykt. Barns och ungas röster om mottagandet av ensamkommande. Bertelsmann Stiftung (2016) From refugees to workers: Mapping labour market integration support measures for asylum seekers and refugees in EU member states. (2006) Var finns rum för våra barn? En rapport om trång- boddhet i . (2008) Asylsökandes möjligheter till eget boende, EBO – en kartläggning. (2015a) Nyanländas boendesituation – delrapport. (2015b) Boendesituationen för nyanlända, Slutrapport. (2017) Aktuella planeringsfrågor 2017. rapportering till nordiska planmyndighetsmötet. (2014) Analys statliga myndigheters lokaler – Utveckling av lokalhyror och areor. (2014) lägesbild 2014. (2016) lägesbild om ekonomisk brottslighet i . (2016) Folkbildning med asylsökande. Studieför- bundens särskilda insatser 2015. (2017a) Folkbildning med asylsökande. Svenska från dag ett och Vardagssvenska i studieförbund och folkhögskolor. (2017b) Folkbildningens betydelse för samhället – samlade bedömning 2016. (2014) Möten om hälsa – Vägledning inför hälsoundersökningar för migranter. (2015) Vaccinationer till människor på flykt – Rekommendationer till hälso- och sjukvården. (2016) Vägledning om asyl- boenden. och (2016) Delrapportering av regeringsuppdrag Stöd till genomförande av hälsoundersökningar. Forte (2016) Nyanlända barn och den svenska mottagningsstrukturen. Röster om och en kunskapsöversikt. (2014) Slutrapport – Regeringens samordnare för kommunalt flyktingmottagande. (2000) Räcker ersättningen? Täcker den statliga ersättningen kommunernas kostnader för flyktingar mottagna respektive ? (2001) Trenden vänder – Kommunernas kostnader för försörjningsstöd för de flyktingar som mottagits 1997. (2002) Ett steg bakåt? Kommunernas kostnader för försörjningsstöd för de flyktingar som mottogs . (2003) Systemfel! Ett ersättningssystem i obalans. Uppföljning av kommunernas kostnader för försörjning av mottagna flyktingar. (2006) Redovisning till regeringen om sekundär- flyttningens struktur och omfattning. , (2015) Integrationspolitik och arbetsmarknad, en över- sikt av integrationsåtgärder i –2014, Delmis kunskaps- översikt 2015:3. Länsstyrelserna (2017), Samhällsorientering för nyanlända. Länsstyrel- sernas gemensamma redovisning 2017. i (2017), Länsstyrelsernas återrapportering av uppdrag 47 enligt regleringsbrevet , 851-749-2017. i (2012) Rapport angående upp- drag till länsstyrelserna rörande bosättning av nyanlända invandrare. i (2017) Redovisning av upp- draget till länsstyrelserna att förbättra tillsynen över och stödet till överförmyndarna. (2009) Verksamhetschefens instruktion om nedsätt- ning av dagersättning. (2013a) Årsredovisning 2012. (2013b), Slutrapport för regeringsuppdrag, Asylpro- cessen – en analys av ett komplext system utifrån en systemansats, Ju2013/8626/SIM. (2014) Boendeplanering som skapar nya möjligheter. (2015a) Årsredovisning 2014. (2015b) Utvärdering av boendeformer. (2015c) Redogörelse för vistelsetider för de som fått lagakraftvunna avlägsnandebeslut samt hur myndigheten arbetar för ett effektivt och rättssäkert återvändande. (2015d) Generaldirektörens administrativa beslut om handlingsprogram för organiserad sysselsättning, A-39/2015. (2016a), Årsredovisning 2015. (2016b) Skyddsprocessen Vårlabbets rapport. (2017a) Omfördelning av återvändandeuppdraget i region väst. (2017b) Kvalitetschefens reviderade instruktion om standard för omplacering av asylsökande från och eller annan medlemsstat i EU (I-24a/2017). (2017c) Inriktning omställning 2018 för asylprövning, tillståndsprövning och medborgarskapsprövning (A-143/2017). (2017d) Processbeskrivning skydds- process (I-16/2017). (2017e) Verksamhets- och utgiftsprognos. Okto- ber 2017 (P5-17). (2017f) Årsredovisning 2016. (2018) Uppgiftsöverföring, sekretess och person- uppgiftshantering. Promemoria, Komm2018/00237-1. Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (2016) Flykting- mottagandet – det civila samhällets roll och villkor. (2015) Utsatta områden – sociala risker, kollektiv förmåga och oönskade händelser, Nationella operativa avdelningen, Underrättelseenheten. (2017) Utsatta områden – Social ordning, kriminell struktur och utmaningar för polisen, Nationella operativa avdel- ningen, Underrättelseenheten. (2012) Början på något nytt – Etableringsförberedande insatser för asylsökande. (2014) Nyanländ i – effektiva insatser för ett snabbt mottagande? (2015) Nyanländas etablering – är statens insatser effek- tiva? (2016) Asylboenden – arbete med att ordna boenden åt asylsökande. (2017) Kommunersättningar för migration och integra- tion – ett ogenomtänkt system. (2016) En studie av psykisk ohälsa, trauma och levnadsvillkor. (2016a) Making integration work: Refugees and others in need of protection. (2016b) Working Together: Skills and Labour Market Integration of Immigrants and their Children in (2016) Samordningsnummer till asylsökande, Dnr 1 31 176575-16/113. Skolinspektionen (2017) Skolhuvudmännens mottagande av nyanlända elever i . Utbildning så fort som möjligt. och (2002) Förbättringar i mottag- andet av barn från annat land som kommer till utan med- följande legal vårdnadshavare (s.k. ensamkommande barn). (2013) arbete med ensamkommande barn och ungdomar. (2015a) Psykisk ohälsa och asylsökande och nyanlända migranter. Ett kunskapsunderlag för primärvården. (2015b) PM , 2 a kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453). (2016a) Hälso- och sjukvård och tandvård till asyl- sökande och nyanlända. (2016b) Ensamkommande barn och unga. om socialnämndens ansvar och uppgifter. Statskontoret (2012) Etableringen av nyanlända. En uppföljning av myndigheternas genomförande av etableringsreformen. Statskontoret (2015) Statligt ägda asylbostäder? Kostnader och konse- kvenser. Statskontoret (2017) Folkbildningen – en utvärdering utifrån syftena med statsbidraget. Statskontoret (2018) Sammanställning av kunskap om utomeuropeiskt födda kvinnor som står utanför arbetskraften. (2008) Demografiska rapporter 2008:4 Invand- rares flyttmönster. (2009) Invandrare som fått asyl flyttar mest, SCB Välfärd nr. (2015) Integration rapport 8 Integration – med fokus på 15 stadsdelar (2016a) Integration rapport 9 Integration – utrikes föddas etablering i arbets- och samhällslivet. (2016b) Integration rapport 10, Integration – flyktingars flyttmönster i . (2017) Trender och prognoser om utbildning och arbetsmarknad. kommun (2014), Mellan avslag och utvisning. Rapport om situationen för ensamkommande barn med avslag. Förstudie Åter- vändande ensamkommande. , m.fl. (2016) Etableringsreformens effekter på de nyanländas integration. Svenska Röda Korset (2016) Avslag på asylansökan – Återvändande. kommuner och landsting (2012) SKL och folkbildningspoli- tiken. kommuner och landsting (2016a) Hälso- och sjukvård åt asyl- sökande . kommuner och landsting (2016b) Positiv hälsoutveckling för asylsökande och nyanlända. kommuner och landsting (2017a) SKL:s agenda för integra- tion. Om asylmottagande och nyanländas etablering. kommuner och landsting (2017b) Kommunerna och arbets- marknadspolitiken – En redogörelse för aktuell lagstiftning och sam- verkansformer. kommuner och landsting (2017c) Hälso- och sjukvård åt asyl- sökande . kommuner och landsting (2017d) Hälsa i för asyl- sökande och nyanlända. kommuner och landsting (2018) viktigaste jobb finns i välfärden. (2015) Strategisk migrationsanalys. Artiklar, avhandlingar m.m. , , (2016a) Boende med konsekvens – En om etnisk bostadssegregation och arbetsmarknad. , , (2016b) Flyktinginvandring. Syssel- sättning, förvärvsinkomster och offentliga finanser. , m.fl. (2016) Mångfaldens dilemma. Boendesegrega- tion och områdespolitik. , (2017) Migration och segregation – några reflek- tioner om dilemma och utmaningar, i Migration och socialförsäk- ringen. , (2017) Beskrivning av ett automatiserat system för att matcha asylsökande med kommuner, , . van Aerschot, , (2014) The Integration and Protection of Immigrants Canadian and Scandinavian Critiques. Bansak, m.fl. (2018) Improving refugee integration through data- driven algorithmic assignment, Science Vol. 359, Issue 6373. Bevelander, , (2007) Employment Integration of Refugees: The Influence of Local Factors on Refugee in . Bevelander, , (2017) The relationship between employment outcomes and the initial housing choice of asylum seekers in . , (2004) While we are waiting. Uncertainty and em- powerment among asylum-seekers in . , (2005) Employment effects of spatial dispersal of refugees, . m.fl. (2003) Ethnic enclaves and the economic success of immigrants-evidence from a natural experiment, 118 (1). m.fl. (2004) Settlement policies and the economic success of immigrants, , 17:1. Hadodo, , (2004) För den som väntar stelnar tiden: En studie av barn och föräldrars livsvillkor i den asyl- sökande familjen. Hammarstedt, , (2007) Geografisk rörlighet och sysselsättning bland flyktingar, Ekonomisk debatt, nr 3. , (2014) in Labour Market Integration in and . , (2015) Integrationspolitik och arbetsmarknad, en översikt av integrationsåtgärder i –2014. , (2007) Mellan hopp och förtvivlan: Erfarenheter och strategier i väntan på asyl, Asylmottagande i fokus. , (2010) Invandringen till , . , (2012) I transit – ensamkommande barn berättar. Morville, (2014) occupations among asylum seekers – Experience, performance and perception, , . , , (2009) Segregationen i stor- städerna, SNS Välfärdsrapport. , m.fl. (2018) in Schwerpunkte: Jugendliche und Flüchtlinge als Täter und Opfer. Ruist, (2015) The fiscal cost of refugee immigration: The example of , I Population and , 41, 567–581. Segendorf, Teljosuo, (2011) Sysselsättning för invandrare – en om arbetsmarknadsintegration. Szulkin, , (2007) Ethnic Segregation and Educational Outcomes in Swedish Comprehensive Schools, Working Paper 2007:2 . Tinghög, m.fl. (2016) Nyanlända och asylsökande i . En studie av psykisk ohälsa, trauma och levnadsvillkor. Vikman, (2017) Arbetar kommunerna på samma sätt? Om variation inom arbetsmarknads- politiken. IFAU rapport 2017:7. Zenou, m.fl. (2006) Hur viktig är närheten till jobb för chanserna på arbetsmarknaden? Ekonomisk debatt nr 6. , , m.fl. (2011) Peers, Neighborhoods and Immigrant Student – evidence from a Placement Policy, Working Paper 2011:02, . Översyn av mottagande och bosättning av asylsökande och nyanlända En särskild utredare ges i uppdrag att föreslå åtgärder för att skapa ett sammanhållet system för mottagande och bosättning av asyl- sökande och nyanlända. Utgångspunkten ska vara att systemet ska främja en snabb etablering i arbets- och samhällslivet för de per- soner som beviljas uppehållstillstånd och stödja en effektiv och rätts- säker asylprocess. Utredaren ges också i uppdrag att förbättra syste- met för statlig ersättning till kommuner och landsting. Utredaren ska utreda och lämna förslag inom bl.a. följande områden: •bosättning av asylsökande och nyanlända samt anvisning av ensamkommande barn •statlig ersättning till kommuner och landsting Uppdraget ska delredovisas och redo- visas slutligt . har ansvaret för att ta emot asylsökande och nyanlända varierat mellan olika aktörer. Även strategierna för mottagandet har växlat . har huvudansvar för mottagande av asylsök- ande vilket framgår av lagen (1994:137) om mottagande av asylsök- ande m.fl. (LMA). ska ordna lämpligt boende för asylsökande som inte kan ordna boendet själva, pröva frågan om bistånd samt i lämplig omfattning erbjuda sysselsättning. Asylsök- ande ensamkommande barn1 anvisar till en kom- mun som ska ordna boende, omsorg och skola m.m. Arbetsförmed- lingen har huvudansvaret för insatser och samordning av etableringen för vissa nyanlända invandrare, inklusive ett bosättningsuppdrag, enligt lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invand- rare (etableringslagen). Det statliga ansvaret för bosättning av nyanlända invandrare som omfattas av etableringslagen är delat mellan , Arbetsförmedlingen och länsstyrelserna, vilket regleras i förordning- en (2010:408) om mottagande för bosättning av vissa nyanlända invandrare. Arbetsförmedlingen ska när det finns behov anvisa bosättning i en kommun till en nyanländ som har rätt till en etableringsplan enligt etableringslagen och som inte är vidarebosatt (kvotflykting). anvisar bosättning i en kommun till nyanlända som är vidarebosatta och till nyanlända som inte har rätt till en etableringsplan enligt etableringslagen. En bosättningsanvisning inne- bär att den nyanlände anvisas plats för bosättning i en kommun, d.v.s. får ett erbjudande om mottagande, inklusive bostad, i en kom- mun. Anvisningar enligt förordningen kan bara ske till kommuner som har en överenskommelse med om mottagande för bosättning. Mottagandet av asylsökande ensamkommande barn utgår i första hand från överenskommelser som tecknas mellan och kommunerna. När det inte finns lediga överenskomna platser i någon kommun har kommuner skyldighet att ta emot de barn som 1 Med asylsökande ensamkommande barn avses barn som vid ankomsten till är skilda från båda sina föräldrar eller från någon annan vuxen person som får anses ha trätt i föräld- rarnas ställe, eller som efter ankomsten står utan sådan ställföreträdare. anvisas till kommunen enligt fastställda fördelningstal för varje kommun. Barnen stannar i den anvisade kommunen även efter att de beviljats uppehållstillstånd. Uppdraget att förbättra mottagandet och bosättningen av asylsökande och nyanlända saknas ett helhetsperspektiv för mottagande och bosättning av asylsökande och nyanlända samt anvisning av ensamkommande barn. Asylsökandes boende bör planeras och genomföras så att det stöder verksamhet och främjar etableringen för dem som beviljas uppehållstillstånd och ska påbörja sin framtid i utan att försvåra en eventuell verkställighetsprocess. För att uppnå detta krävs en ändamålsenlig ansvarsfördelning mellan stat- liga och kommunala aktörer i alla delar av processen. Varken staten eller kommuner har något samlat mandat eller ansvar som främjar kontinuitet under individens första tid i . Den av beslutade migrationspolitiken förutsätter att kommunerna tar emot de personer som beviljas uppehållstillstånd, men kommunernas mottagande har visat sig inte vara tillräckligt. Landets förutsättningar för en gynnsam etablering används därför inte på bästa sätt. Långa väntetider för nyanlända till bosättning i en kommun fördröjer etableringen i samhället och på arbetsmark- naden. För att åstadkomma ett mottagande som är både etablerings- främjande, mer proportionerligt fördelat och tillräckligt behövs bättre styrmedel. beaktas inte en kommuns totala mottagande av asylsök- ande, nyanlända och ensamkommande barn samlat. Olika aktörer ansvarar för olika delar av processen och olika styrsystem gäller. Vissa kommuner har en hög andel asylsökande i anläggningsboende, andra en hög andel egenbosatta, åter andra har ett högt totalt mot- tagande av alla tre grupperna: asylsökande, nyanlända och ensam- kommande barn. tar ett fåtal kommuner endast emot ensamkommande barn, vilka anvisas efter fördelningstal när över- enskomna platser inte räcker till, och har i övrigt ett nästan obefintligt mottagande. Det ojämnt fördelade mottagandet mellan kommun- erna leder till utmaningar hos de kommuner som tar ett stort an- svar för mottagandet. För myndigheterna kan dagens styrsystem innebära dubbelarbete, eftersom , Arbetsförmed- lingen och var för sig har kontakter med kommun- erna i bosättnings- och anvisningsfrågor. Det finns en rad delvis motstående intressen i boendefrågan. Ett exempel är att tillgången till bostäder inte nödvändigtvis samman- faller med var arbetstillfällen finns. Andra intressekonflikter är indi- videns möjlighet att välja boende kontra det allmännas intresse av boendelösningar som inte leder till bostadssociala problem eller det kommunala självstyret i förhållande till statens möjlighet att full- följa nationella åtaganden på migrationsområdet. Till följd av att en helhetssyn saknas stöder mottagandet inte individens framtida etablering på ett önskvärt sätt. Mottagandet i kommunerna är otillräckligt och främjar inte etablering i tillräcklig utsträckning av alla nyanlända bosätter sig på egen hand, ofta i en kommun där släktingar eller andra landsmän bor. Övrigt mot- tagande av nyanlända regleras genom frivilliga överenskommelser mellan staten (genom länsstyrelserna) och kommuner. Överens- kommelserna är svaga eftersom kommunerna varken är förpliktigade att teckna eller följa dem. Platserna som genereras är för få och fördelningen utgår från kommunernas vilja och kapacitet för mot- tagande. Det skapar inte ett mottagande med gynnsamma förut- sättningar för etablering. En kommun som upplever mottagandet av asylsökande, ensamkommande barn eller egenbosatta som för omfattande har därmed incitament att hålla nere det mottagande de kan styra över. När det överenskomna mottagandet inte räcker till uppstår väntetider som bidrar till att även de nyanlända som bor i anläggningsboenden ordnar boende på egen hand, ofta i kommuner som redan har ett högt mottagande. Väntetider i anläggningsboenden innebär att personer med uppe- hållstillstånd upptar platser för nya asylsökande. Det ökar kraven på kapacitet att ordna boende. hän- visas till upphandling av tillfälliga anläggningsboenden samt, när dessa inte räcker till, att uppföra tält, vilket ytterligare försämrar kommunernas planeringsförutsättningar. De tillfälliga anläggnings- boendena samt uppförande av tält är betydligt mer kostsamt för staten än ordinarie anläggningsboende och pla- ceringen är inte ändamålsenlig ur etableringssynpunkt. bleras de där det finns lediga hyreslägenheter, lediga lokaler att hyra, tillfälliga boenden hos privata aktörer eller där det finns lämpliga markområden att uppföra tält. Liksom för nyanlända baseras mottagandet av asylsökande ensam- kommande barn i första hand på överenskommelser. För att möta barnens behov och för en mer rättvis fördelning av mottagandet mellan kommunerna infördes en utvidgad möjlighet att anvisa till kommuner även utöver överenskommelserna. Systemet med överenskommelser både för nyanlända och för ensamkommande barn behöver ses över. Det finns behov av ett mottagande av nyanlända som har tillräcklig kapacitet och som tar hänsyn till individernas etableringsförutsättningar och önskemål samt till kommunernas behov. Sysslolöshet leder till längre etableringstid Asylprocessen syftar till att pröva den asylsökandes skyddsbehov. Har den asylsökande ett sådant behov ska ett beslut om uppehålls- tillstånd fattas.