sou · H6B328 · 2018-04-03 00:00:00 — Sammanfattningsvis kan utredningen konstatera att en bred majoritet av de aktörer som utredningen har haft kontakt med tillstyrker att en tjänsteorienterad lösning väljs för att uppnå de ambitioner som uttrycks i regeringens direktiv. Principerna har stöd bland samtliga aktörer som inkommit med underlag i frågan på begäran från utredningen.81 Behoven av en teknisk lösning för mottagning och behandling av larm liksom för informationsutbyte och informationsdelning inom samhällets alarmeringstjänst är konstaterade och utredningen har bekräftat dessa ovan. För att öka samord- ningen, säkerheten, kvaliteten och effektiviteten i samhällets alarm- eringstjänst, behöver informationsutbytet säkerställas, inte minst informationsutbyte i realtid, mellan den nationella alarmerings- funktionen och hjälporganen. En teknisk lösning som möjliggör ett informationsutbyte dem emellan redan i alarmeringsfasen ökar både kvaliteten och effektiviteten och underlättar samordningen av verksamheterna. De hjälporgan som utredningen har haft kontakt med liksom SOS Alarm, har framfört att det är tekniskt möjligt att länka ihop olika tekniska system. Företrädare för har till utredningen framfört att det exempelvis är möjligt att åstadkomma elektronisk informationsdelning mellan myndighetens befintliga system, STORM, och andra system, att det kräver en del tekniska 79Dessa är , , , , , , i län, och brandkår 81Underlag till utredningen från , , , , , , i län, brandförsvarsför- bund och brandkår. Teknisk lösning för mottagning och behandling av larm ... insatser, men att rättsliga analyser och informationssäkerhetsanalyser behöver genomföras först. En tjänsteorienterad lösning kan dock byggas på olika sätt, utifrån olika principer om roll- och ansvarsfördelning. Det blir viktigt att den roll- och ansvarsfördelning som väljs för en tjänste- orienterad lösning inom samhällets alarmeringstjänst utformas på ett klokt och genomtänkt sätt, bland annat utifrån aktörernas nuvarande roller, möjligheterna till ett fungerande samspel inom samhällets alarmeringstjänst, och utifrån utvecklingen inom de andra områden som har betydelse för samhällets alarmeringstjänst. 13.7Ansvaret för att driva och förvalta en tjänsteplattform Bedömning: En myndighet bör ansvara för förvaltning och drift av tjänsteplattformen för samhällets alarmeringstjänst. Den orga- nisation som får ansvaret för drift och förvaltning av tjänste- plattformen för samhällets alarmeringstjänst kan eventuellt vara densamma som den som får ansvaret för förvaltning och drift av tjänsteplattformen för en säker kommunikationslösning för aktörer inom allmän ordning, säkerhet, hälsa och försvar. Skälen för utredningens bedömning 13.7.1Förvaltning och drift av en tjänsteplattform I en tjänsteorienterad lösning finns det både kommunikationslös- ningar som kan bära data/information, funktionalitet/intelligens för informationsdelning dvs. tjänsteplattformsfunktionalitet, tjänster (t.ex. en tjänst för automatisk informationsdelning inom samhällets alarmeringstjänst) och aktörer som producerar och konsumerar tjänster. För att få fram en teknisk lösning för informationsdelning inom samhällets alarmeringstjänst, behöver en infrastruktur kring auten- tisering och behörighetshantering finnas. Med en etablerad infra- struktur kan information och lägesbilder distribueras på ett korrekt och säkert sätt med tillhörande spårbarhet. Detta är en grundförut- Teknisk lösning för mottagning och behandling av larm ... sättning för att möjliggöra etablering av ett organisationsöver- gripande informationsnav för samhällets alarmeringstjänst. Den organisation som får uppdraget att förvalta den tjänsteplattformen för samhällets alarmeringstjänst, bör löpande ansvara för frågor om autentisering och behörighetshantering. Utredningen anser att givet att denna infrastruktur kommer på plats, så kan den gemensamma tekniska lösningen i övrigt imple- menteras successivt. De utvecklingsinsatser som krävs i arbetet rör därutöver själva informationstjänsterna, inklusive tjänsten för automatisk informationsdelning inom samhällets alarmeringstjänst. Den tjänsteorienterade tekniska lösningen innebär att någon ska ansvara för att driva och förvalta de tekniska system och den tjänsteplattform som krävs för att få till stånd den informations- delning som behövs. En tjänsteplattform för informationsdelning inom samhällets alarmeringstjänst och de tjänster som ska för- medlas genom plattformen kan utvecklas parallellt och vid sidan om den kommunikationslösning för aktörer inom allmän ordning, säkerhet, hälsa och försvar som har föreslagits. Däremot är det utredningens uppfattning att samma aktör som får i uppdrag att driva den föreslagna tjänsteplattformen som ska vara ett komple- ment till kommunikationslösningen,82 också skulle kunna ansvara för driften av en tjänsteplattform för samhällets alarmeringstjänst. 13.7.2En myndighet behöver ansvara för förvaltning och drift Utredningen har redogjort för det förslag som lämnats kring en säker kommunikationslösning för aktörer inom allmän ordning, säkerhet och hälsa och där föreslås få ett övergripande ansvar för etablering, drift och förvaltning av kommunikationslös- ningen.83 I ett senare förslag föreslås i stället att får ett samlat huvudmannaansvar för lösningen, dvs. både ett ansvar för utbyggnad, drift och förvaltning av lösningen, liksom för en standardiserad tjänsteplattform, som bland annat ska kunna möjlig- 82MSB och (2018) Redovisning av kostnads- och aktörsanalyser för ett utveck- lat och säkert kommunikationssystem för aktörer inom allmän ordning, säkerhet, hälsa och försvar MSB:s dnr 2017:12166 s. 26. 83Ds 2017:7 s. 120–122. Teknisk lösning för mottagning och behandling av larm ... göra standardiserade tjänster för informationsutbyte.84 Enligt utred- ningen kan det finnas fördelar med att samordna ansvaret för driften av den standardiserade tjänsteplattformen ovan med driften av en tjänsteplattform för samhällets alarmeringstjänst. Utredningen har i avsnitt 13.1.2. bland annat redogjort för att det säkerhetspolitiska läget försämrats , liksom att frågor om informationssäkerhet och vikten av att känsliga och skyddsvärda uppgifter kan säkerställas ett fullgott skydd fått en ökad betydelse. Utredningen anser att ansvaret för förvaltningen av sådant som infrastruktur och autentiseringssystem i den tekniska lösningen bör ligga på en myndighet, eftersom förvaltaren av lös- ningen kan behöva besluta om sådant som krav och behörigheter. Dessa beslut blir styrande för de som använder tjänsterna i lösningen. Utredningen har inte kunnat ange vilken myndighet som skulle lämpa sig bäst för ett sådant ansvar. För detta behövs ytterligare analyser. Om regeringen väljer att inrätta den nationella alarmeringsfunktionen som en myndighet, skulle funktionen kunna få i uppdrag att ansvara för förvaltningen av tjänsteplattformen. Men även andra myndigheter med uppdrag som berör samhällets alarmeringstjänst kan vara möjliga förvaltare, såsom , MSB eller Försvarsmakten. Ansvaret för att driva tjänsteplattformen skulle däremot enligt utredningen kunna vila antingen på en myndighet eller ett bolag. Den driftansvariga organisationens uppgift är att tekniskt och i praktiken möjliggöra informationsdelningen, givet de krav och riktlinjer som en förvaltningsorganisation sätter upp. Möjliga drift- ansvariga organisationer skulle exempelvis kunna vara den natio- nella alarmeringsfunktionen, eller . 13.8En säkerhets- och integritetsskyddsanalys Bedömning: En säkerhets- och integritetsskyddsanalys av den information som ska tillgängliggöras genom den tekniska lös- ningen, liksom av lösningen i sin helhet, bör genomföras innan informationsdelningen kan realiseras. 84 a. MSB och s. 18, 26. Teknisk lösning för mottagning och behandling av larm ... Skälen för utredningens bedömning Det är utredningens uppfattning att en generell säkerhets- och integritetsanalys bör genomföras innan en automatisk informa- tionsdelning kan införas inom samhällets alarmeringstjänst. Det är viktigt att all den information som hanteras kan skyddas utifrån de olika krav som gäller för olika information. I detta sammanhang vill utredningen även framhålla att det inte är tillräckligt att en säker- hets- och integritetsanalys görs en gång, innan den första versionen av den tekniska lösningen utvecklas och tas i drift. I och med att den tekniska lösningen erbjuder ett utvecklande och driftsättande av informationstjänster måste detta vara en pågående process för en förvaltningsorganisation och andra inblandade aktörer. När det gäller övrig information som behöver utbytas och delas inom ramen för lösningen men utan krav på automatik, mellan hjälporganen och mellan hjälporganen och den nationella alarme- ringsfunktionen, behöver det finnas utrymme för fördjupade analyser och bedömningar hos vart och ett av hjälporganen. En analys av de juridiska, säkerhetsmässiga och integritetsmässiga förutsättningarna för informationsdelning måste göras utifrån varje hjälporgans ansvarsområde. Denna analys är alltså inte kopplad till den tekniska lösningen i sig (som är flexibel för olika grad av öppenhet och delning) utan till de olika regelverken som hjälp- organen och den nationella alarmeringsfunktionen verkar inom. Förslaget på en teknisk lösning för mottagning och behandling av larm samt för informationsdelning och informationssamordning inom samhällets alarmeringstjänst innebär att den som producerar information kommer att ha kontroll över den och på vilka villkor den delas och till vilka. Kraven på den aktör, i form av den natio- nella alarmeringsfunktionen eller ett hjälporgan, som vill ta del av informationen skulle i en tjänsteorienterad lösning framgå per tjänst i en tjänstekatalog. Ett sådant krav skulle kunna vara att informationen bara ska delas via kommunikationsinfrastrukturen Teknisk lösning för mottagning och behandling av larm ... SGSI, eller vid eller tidsbegränsat under en viss tids- period etc. Den nationella alarmeringsfunktionen och de olika hjälporganen kommer att ha olika behov av tjänster i olika situationer. behöver någon ta emot informationen och presentera/införliva den i de egna systemen för att ge den egna personalen en helhetsbild av en händelse. I larmbehandlingen behöver till exempel information från den nationella alarmeringsfunktionen om vad som har hänt och var det har hänt presenteras för personal vid Polismyndig- hetens regionledningscentral i deras egna system. I sådana fall är informationstjänsterna fördefinierade. I dessa fall går informationen direkt mellan systemen, automatiskt. Detta är möjligt eftersom systemen anpassas till varandra med hjälp av den gemensamma referensarkitekturen, dvs. gemensamma tekniska gränssnitt och standarder. Alla behov av informationstjänster är inte sådana. Det finns också flexibla, situationsanpassade och mer dynamiska infor- mationsbehov. Som konstaterats ovan är det även i dessa fall den som producerar information som har kontroll och ansvar för den och på vilka villkor den delas och till vilka. Vissa informations- behov kan lösas genom att det skapas enklare webbtjänster med viss information, exempelvis om väderdata, som den nationella alarmeringsfunktionen och hjälporganen kan få tillgång till på ett enklare sätt, t.ex. i form av visningstjänster. Utredningen har ansett att det är viktigt att samtliga hjälporgan och SOS Alarm liksom den nationella alarmeringsfunktionen i det fortsatta arbetet med att specificera den information som ska tillgäng- liggöras inom ramen för samhällets alarmeringstjänst, analyserar och klassar informationen utifrån ett säkerhets- och integritets- kyddsperspektiv. Konsekvenserna av att sammanföra eller tillgäng- liggöra större mängder information bör analyseras systematiskt. Det är också viktigt att löpande följa upp det informationsutbyte som sker inom ramen för lösningen utifrån ett säkerhets- och integritetsskyddsperspektiv. Teknisk lösning för mottagning och behandling av larm ... Utredningen bedömer generellt att informationsdelningen som sker genom den föreslagna tekniska lösningen, fortsatt ska kunna styras och hanteras av respektive aktör enligt de regelverk och den bedömning som respektive aktör gör. Det innebär också att informationshanteringen även fortsatt bör kunna anpassas till exempelvis olika säkerhetsnivåer och skyddsklass. I sammanhanget är det utredningens utgångspunkt att vissa av de uppgifter som kommer att hanteras inom ramen för den tekniska lösningen kommer att vara sekretessbelagda. Utredningens preliminära bedöm- ning är att det troligen inte kommer att röra sig om hemliga uppgifter i den mening som avses i säkerhetsskyddslagstiftningen, dvs. hemliga uppgifter som kan röra rikets säkerhet.85 Det är dock utredningens bedömning att lösningens konstruktion borde inne- bära att även dessa hårdare säkerhetskrav på information skulle kunna hanteras, inom ramen för respektive aktörs ansvar. Så kan t.ex. SGSI-nätet väljas för informationsdelning och informations- utbyte mellan hjälporgan och den nationella alarmeringsfunktionen, i de fall det är önskvärt. Regeringen har konstaterat att behoven och kraven på elektroniska kommunikationer ständigt förändras och i en hög takt. Detta kräver att kommunikationslösningarna är flexibla och utvecklingsbara. Det kräver också en större flexibilitet med ett aktivt och kontinuerligt arbete för att regelverket ska kunna hantera nya och förändrade situationer.86 Hemliga uppgifter kan i detta sammanhang framgå av resurser och verksamhet som visar på planläggning, förmåga, beredskap, intresseinriktning, effekt eller dylikt, som rör rikets säkerhet. Med rikets säkerhet ska förstås inte bara den yttre säkerheten som tar sikte på totalförsvaret, utan även sådan inre säkerhet som kan vara hotad utan att totalförsvaret berörs. Även om den tekniska lösningen för samhällets alarmerings- tjänst utformas som en digital mötesplats snarare än en stor data- 85Se Säkerhetsskyddslagen (1996:627) och Säkerhetsskyddsförordningen (1996:633). En ny säkerhetsskyddslag har föreslagits, som föreslås träda i kraft . /pressmeddelanden/2017/11/regeringen-foreslar-en-ny- sakerhetsskyddslag/ 2002/03:110 s. 104. Teknisk lösning för mottagning och behandling av larm ... bas, är det viktigt att analysera skyddsvärdet hos samtliga uppgifter som behöver behandlas eller på annat sätt hanteras för att systemet ska fylla sin funktion. Datainspektionen har pekat på risken med att t.ex. en it-leverantör som hanterar känsliga personuppgifter i egenskap av personuppgiftsbiträde inte omfattas av någon lag- stadgad tystnadsplikt. Utredningen kan sammantaget konstatera att en teknisk lösning som beaktar ett förändrat säkerhetspolitiskt och försvarspolitiskt läge, enskilt eller i samlad form kan komma att beröras av hemliga uppgifter. Uppgifterna kan i detta fall dels vara sådana som behand- las och åskådliggörs genom systemet, dels sådana som rör systemet i sig. Det är därför utredningens bedömning att exempelvis konse- kvenserna av att sammanföra eller tillgängliggöra större mängder geografisk information bör analyseras ur ett säkerhetsskydds- perspektiv.87 På samma sätt bör en analys inkludera t.ex. en bedöm- ning av skyddsvärdet hos uppgifter om vilken funktion och förmåga systemet har, samt effekter av ett eventuellt funktionsbortfall, eftersom sådan information kan användas dels för att skapa sig en samlad bild av robustheten och säkerheten hos systemet på nationell nivå, dels för att med precision utforma och genomföra riktade attacker mot detta. Att göra en säkerhetsanalys av det tilltänkta systemet för att bedöma om eller i vilken grad det kan omfatta skyddsvärda upp- gifter och funktioner, står inte i kontrast till den höga grad av offentlighet som systemet ska erbjuda. Tvärtom säkerställer det en god balans mellan medborgarnas rätt till insyn och de informa- tionssäkerhetsaspekter, gällande såväl säkerhetsskydd som säkerhet och personlig integritet, som behöver beaktas. Det är möjligt att en säkerhetsanalys utmynnar i slutsatsen att de uppgifter som ska hanteras inom ramen för den tekniska lös- ningen i vissa fall omfattas av sekretess, men att inga av uppgifterna torde vara hemliga i den mening som avses i säkerhetsskydds- lagstiftningen, dvs. hemliga uppgifter som kan röra rikets säkerhet. Bedömningen har då gjorts systematiskt vilket för större rättssäkerhet och underlättar ev. framtida informationsvärderingar av systemet, om säkerhetsläget eller förutsättningarna i övrigt skulle förändras. 87 Se t.ex. FOI (2017) Strategisk utblick 7 närområdet och nationell säkerhet s. 69–75. Teknisk lösning för mottagning och behandling av larm ... 13.9Löpande kontroll av skydd och säkerhet inom lösningen Bedömning: MSB bör ansvara för att löpande följa upp det informationsutbyte som sker inom ramen för lösningen utifrån ett säkerhets- och integritetsskyddsperspektiv. Skälen för utredningens bedömningar Utredningen anser att det är viktigt att kontinuerligt upprätthålla en viss grad av kontroll över säkerheten i lösningen som helhet. Otillåten kartläggning av tjänster, kapacitet eller användare ska inte kunna ske. Otillåten styrning ska förhindras och kommersiella eller andra intressen ska inte kunna påverka lösningen negativt. Känsliga uppgifter om enskilda ska inte kunna röjas och tillgängliggöras för obehöriga. Det är utredningens bedömning att en lämplig aktör löpande bör säkerställa lösningens robusthet, tillgänglighet, insyn och kontroll, och informera berörda myndigheter om utvecklingen. Vilka myndigheter som berörs beror på ärendets art, men t.ex. Datainspektionen, och Försvarsmakten kan vara aktuella. Det är också viktigt att den aktör som ansvarar för att operativt driva tjänsteplattformen, löpande kan kontrollera sådant som informationsflöden och spårbarhet. Regeringen har uttryckt som sin avsikt att utse Datainspek- tionen som tillsynsmyndighet i förhållande till allmänna data- skyddsförordningen. All behandling av personuppgifter som sker inom dataskyddsförordningens och dataskyddslagens tillämpnings- område ska omfattas av Datainspektionens tillsyn, oavsett vilken den rättsliga grunden för behandlingen är.88 MSB har ett instruktionsenligt uppdrag att samordna arbe- tet med samhällets informationssäkerhet.89 I ansvaret ingår även att stödja andra myndigheter med säkerhetslösningar för hantering av 88Se lagrådsremiss Ny dataskyddslag , s. 112 f. 89Förordning (2008:1002) med instruktion för Myndigheten för samhällsskydd och bered- skap. Teknisk lösning för mottagning och behandling av larm ... hemliga uppgifter med hjälp av signalskyddssystem.90 I det förslag till säker kommunikationslösning för aktörer inom allmän ordning, säkerhet, hälsa och försvar som MSB och lämnat till regeringen, förslås att MSB bland annat ska ha rollen att kravställa kommunikationslösningen utifrån användarnas behov, liksom att utöva tillsyn över den nya lösningen.91 Myndigheterna föreslår också att MSB ska ha en normerande roll i lösningen genom att utveckla och tillhandahålla nationella riktlinjer för samverkan och ledning i den nya kommunikationslösningen.92 MSB har också ett ansvar för tillsyn över SOS Alarms åtaganden avseende 112-tjäns- ten enligt alarmeringsavtalet.93 Det är utredningens preliminära bedömning att MSB utifrån sin roll inom informationssäkerhetsområdet bör ansvara för att löpande följa upp det informationsutbyte som sker inom ramen för lösningen utifrån ett säkerhets- och integritetsskyddsperspektiv. Den slutliga bedömningen kan dock inte göras förrän i samband med att analysen av lämplig driftsorganisation för den tekniska lös- ningen inletts. 90MSB och (2018) Redovisning av kostnads- och aktörsanalyser för ett utveck- lat och säkert kommunikationssystem för aktörer inom allmän ordning, säkerhet, hälsa och försvar MSB:s dnr 2017:12166 s. 29. MSB och s. 37. MSB och s. 37. 93Se MSB:s regleringsbrev , s. 5, /statsliggaren/regleringsbrev/?RBID=18688 Teknisk lösning för mottagning och behandling av larm ... 13.10 Grundläggande krav för anslutning Bedömning: För att få anslutas tekniskt till den nationella alarme- ringsfunktionen, bör vissa grundläggande krav hos hjälporganen vara uppfyllda. MSB bör ansvara för att formulera sådana gemensamma krav. Skälen för utredningens bedömning I kapitel 17 beskriver utredningen de grundläggande krav som bör ställas på den nationella alarmeringsfunktionen utifrån behov som robusthet, skydd, säkerhet och redundans. Kraven i den nu gällande säkerhetsskyddslagen gäller verksamhet både i statliga myndighe- ter, kommuner och landsting, statligt och kommunalt ägda bolag, föreningar liksom hos enskilda (om verksamheten är av betydelse för rikets säkerhet eller särskilt behöver skyddas mot terrorism).94 Statliga myndigheter ansvarar därutöver för att deras informa- tionshanteringssystem uppfyller sådana grundläggande och särskilda säkerhetskrav att myndigheternas verksamhet kan utföras på ett tillfredsställande sätt. Kravet har konkretiserats i MSB:s före- skrifter på området, som bland annat innebär att myndigheterna ska klassa sina data i olika säkerhetsnivåer samt genomföra risk- och sårbarhetsanalyser utifrån verksamhetens data, system och tjänster. Motsvarande föreskrifter saknas för kommunernas och landstingens informationssäkerhetsarbete.95 För statliga bolag finns heller inga sådana särskilda krav, däremot ska statliga företag vara föredömen och frågan om digitalisering och säkerhetsfrågor kopplat till det tas upp på ägardialogerna. I sammanhanget kan det så kallade NIS-direktivet vara aktuellt att beakta, som innebär skyldigheter för vissa leverantörer av samhällsviktiga tjänster och vissa leverantörer av digitala tjänster att vidta säkerhetsåtgärder. Direktivet innebär också att leverantörerna ska rapportera inciden- ter som har stor inverkan på kontinuiteten i tjänsten. En utredning har föreslagit hur direktivet ska genomföras i svensk rätt.96 94Se 1 § säkerhetsskyddslagen (1996:627). 95MSB (2017) Rapport: Sekretess och säkerhet vid offentliga och öppna geodata (MSB:s dnr: 2017-11865-1) s. 6. 96Se SOU 2017:36. Teknisk lösning för mottagning och behandling av larm ... Hjälporganen och den nationella alarmeringsfunktionen an- svarar var och en för, och bedömer skyddsvärdet av, den egna informationen och sina respektive informationstjänster som till- gängliggörs genom den tekniska lösningen. kan 112- utredningen konstatera att det är grundläggande att var och en hanterar och lagrar den egna informationen på ett tillräckligt säkert sätt, liksom att de egna system som berörs är tillräckligt säkra. Som konstaterats ovan, har MSB ett övergripande ansvar att samordna arbetet med samhällets informationssäkerhet.97 I ansvaret ingår även att stödja andra myndigheter med säkerhets- lösningar för hantering av hemliga uppgifter med hjälp av signal- skyddssystem.98 Utredningen anser att gemensamma krav gällande säkerhet och integritetsskydd bör formuleras av MSB gällande den tekniska lösningen. Kraven bör vara uppfyllda för att ett hjälporgan ska kunna ansluta sig till en gemensam teknisk lösning för samhällets alarmeringstjänst. Kravuppfyllnaden kan kontrolleras genom en ord- ning för certifiering. 13.11Den nationella alarmeringsfunktionen och hjälporganen bör vara skyldiga att ansluta sig till den tjänsteorienterade tekniska lösningen för samhällets alarmeringstjänst Bedömning: Den nationella alarmeringsfunktionen och hjälp- organen ska vara skyldiga att ansluta sig och sina informations- tjänster till den tjänsteorienterade lösningen för samhällets alarmeringstjänst. Förändringen genomförs genom reglering i alarmeringslagen när den tekniska lösningen väl finns på plats. 97Förordning (2008:1002) med instruktion för Myndigheten för samhällsskydd och bered- skap. MSB och s. 29. Teknisk lösning för mottagning och behandling av larm ... Skälen för utredningens bedömning