sou · H6B318 · 2018-03-14 00:00:00 — Statens stöd till trossamfund i ett mångreligiöst Betänkande av Utredningen om översyn av statens stöd till trossamfund SOU och Ds kan köpas från Juridiks kundservice. Beställningsadress: Juridik, Kundservice, 106 47 Ordertelefon: Webbadress: /offentligapublikationer För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Svara på remiss – hur och varför Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ). En kort handledning för dem som ska svara på remiss. Häftet är gratis och kan laddas ner som pdf från eller beställas på /remisser Layout: Kommittéservice, Tryck: , 2018 Regeringen beslutade att ge i uppdrag till en sär- skild utredare att se över statens stöd till trossamfund. utsågs professorn i statsvetenskap som särskild utredare. beslutade regeringen att utredaren också bl.a. skulle kartlägga utbudet av och efterfrågan på utbildning i som är riktad till trossamfundens församlingsledare. En parlamentarisk referensgrupp till utredningen utsågs med följande ledamöter: f.d. förbundsordföranden (V), riksdagsledamoten (MP), riksdagsledamoten (L), riksdagsledamoten (SD), riksdagsledamoten (S), riksdags- ledamoten (C), riksdagsledamoten (M) och riksdagsledamoten (KD). utsågs följande personer att ingå i utred- ningens expertgrupp: kanslirådet , departe- mentssekreteraren , ekonomichefen , kanslirådet , professorn , f.d. domaren i , hand- läggaren för statsbidragsfrågor , professorn , professorn , prästen och docenten . Som huvudsekreterare i utredningen anställdes kanslirådet . Kammarrätts- assessorn anställdes som sekreterare i utredningen. Utredningen, som har antagit namnet Utredningen om översyn av statens stöd till trossamfund, får härmed överlämna betänkandet Statens stöd till trossamfund i ett mångreligiöst , SOU 2018:18. Förslag till lag om stöd till trossamfund ............................... 1.2Förslag till lag om ändring i lagen (1998:1591) 1.3Förslag till lag om ändring i lagen (1998:1593) 1.4Förslag till lag om ändring i lagen (1999:291) om avgift till registrerat trossamfund ..................................................... 1.5 Förslag till förordning om stöd till trossamfund .................. 1.6Förslag till förordning om ändring i förordningen (2001:588) om behandling av uppgifter i 1.7Förslag till förordning om ändring i förordningen (2017:104) med instruktion för Myndigheten för stöd Uppdraget och dess genomförande.............................. Utgångspunkter för arbetet ................................................... Sekretariat, referensgrupp och expertgrupp .......... Möten och samråd................................................... Det religiösa landskapet i förändring ............................ Religionsfrihetens framväxt i .................................... 3.2.2Stöd till andra trossamfund än införs och trossamfunden får en egen 3.3 Framväxten av det mångreligiösa ............................. 3.3.2Trosbaserade organisationer vid sidan Hur många arbetar inom trossamfunden?........... Omfattningen av religiös aktivitet....................................... Religiös aktivitet i olika trossamfund .................. Trossamfundens nuvarande rättsliga reglering............. Lagstiftning som växte fram ur stat-kyrkareformen .......... Ett grundlagsskydd för trossamfunden .............................. 4.4Lagen om trossamfund – reglering av trossamfundens Allmänna bestämmelser för alla trossamfund ..... 4.4.2Förutsättningarna för registrering som Förutsättningarna för statlig avgiftshjälp ............ Statens stöd till andra trossamfund än Lagen om stöd till trossamfund – övergripande bestämmelser om statligt stöd ....... Förutsättningarna för statsbidrag......................... Stat och religion i olika europeiska länder........................... Statligt stöd i andra nordiska länder..................... Statligt stöd i jämförbara länder inom EU........... 5.2Sammanfattande jämförelse mellan stöd till trossamfund i och i andra europeiska länder Trossamfundens sociala verksamheter ....................... Andlig vård vid kriser och olyckor ...................................... Andlig vård inom sjukvården................................ Andlig vård inom kriminalvården......................... 6.3Sociala och meningsskapande verksamheter utöver de regelbundna religiösa aktiviteterna ................................. Barn- och ungdomsverksamhet ............................ Verksamhet för äldre............................................. Trossamfundens betydelse som bevarare av kulturella traditioner......................................... 6.4 Trossamfundens sociala arbete och välfärdsinsatser........... 6.4.1Trossamfundens insatser för socialt utsatta 6.4.2Trossamfundens stöd vid flyktingmottagandet och bidrag i integrationsarbetet............................ 6.4.3Trossamfundens insatser inom bistånds- och 6.4.4Trossamfundens insatser inom utbildnings- 6.4.5Trossamfundens insatser inom miljö- Trossamfunden och grundläggande demokratiska Trossamfunden och delaktigheten i 7.1.2Trossamfundens påverkan på grundläggande värderingar i samhället .......................................... 7.1.3Trossamfundens roll i att möta Om kartläggningen av trossamfundens Teologisk utbildning i ............................................. 8.2.1Teologisk utbildning för präster inom Svenska Utbildning för pastorer inom frikyrkorna .......... 8.2.3Utbildning för präster inom Romersk- 8.2.5Utbildning för präster inom de ortodoxa 8.3 Behov av teologisk utbildning ............................................. Behovet av en imamutbildning i .............. 8.3.2Behovet av konfessionell utbildning för ortodoxa religiösa företrädare ........................ 8.3.3Behovet av konfessionell utbildning inom andra trossamfund....................................... 8.4Behov och utbud av icke-konfessionell utbildning för religiösa företrädare ........................................................ 8.4.1Behovet av icke-konfessionell utbildning till religiösa företrädare ......................................... 8.4.2Utbudet av icke-konfessionell utbildning som är riktad till trossamfundsföreträdare Del B Bedömningar och förslag Trossamfundsstödet och dess effekter ....................... Stödets utformning och omfattning .................................... Trossamfundsstödets olika bidragsformer .......... Den statliga avgiftshjälpen .................................... Att utvärdera stödet till trossamfunden .............................. 9.3.1Allmänt om att utvärdera bidrag och dess 9.3.2Svårigheterna med att utvärdera 9.3.3Hur har utvärderingen av trossamfundsstödet 9.4Stödets betydelse för trossamfunden och deras Den statliga avgiftshjälpens betydelse.................. 9.4.6Trossamfundens egna åsikter om trossamfundsstödet och relationerna till Myndigheten för stöd till trossamfund................ 9.5Utredningens bedömning av stödets effekt för trossamfundens kärnverksamhet och för samhället 9.5.1Stödets sammantagna effekt på den religiösa 9.5.2Stödets effekt på samhället i stort och trossamfundens externa verksamhet.................... Stödets effekt på demokratin och demokratiska värderingar .............................. Motiv, mål och stödformer ........................................ Motiv till och målsättning med det statliga stödet 10.2.1Om krav på ett övergripande motiv och mål Motivet till det nuvarande stödet ......................... Nuvarande mål för statens stöd ........................... 10.2.4Trossamfundens åsikter om den nuvarande 10.3 Förslag till motiv, mål och stödformer för statens stöd till trossamfunden ........................................................ 10.3.1Religionsfriheten ska vara det huvudsakliga motivet till trossamfundsstöd .............................. 10.3.2 Nytt mål för statens stöd till trossamfunden ...... Statsbidraget bör huvudsakligen fördelas och stärk den centrala administrationen.............. 10.3.6 Verksamhetsbidrag för utbildning av Formella villkor för statligt stöd ................................. Nuvarande villkor för stöd................................................... 11.2.1 Statsbidrag beviljas endast till trossamfund och statlig avgiftshjälp endast till registrerade 11.2.2 Kravet på stabilitet och egen livskraft .................. Förslag om ändrade villkor för stödet till trossamfund ..... 11.3.1 Nödvändigt att förtydliga definitionen av begreppet trossamfund ..................................... 11.3.2 Förslag på ny definition av begreppet 11.3.3 Om ett livsåskådningsneutralt stöd...................... 11.3.4 Villkor avseende trossamfundets organisering .... Villkor avseende finansiering ................................ 11.3.6 Villkor avseende antal betjänade och Ett förtydligat demokratikriterium.............................. Det nuvarande demokratikriteriet ....................................... Kort om de mänskliga rättigheterna och folkrätten ........... Skyddet för religionsfriheten ............................................... Religionsfrihet enligt regeringsformen ................ FN-skydd för religionsfriheten ............................ 12.4.3Europakonventionen – ett långtgående skydd 12.4.4 Rättighetsstadgan – Europeiska unionens skydd för de grundläggande rättigheterna ........... 12.4.5Kan vägran att erkänna ett trossamfund som stödberättigat innebära en inskränkning 12.5 Vilka grundläggande värderingar vilar det svenska 12.5.1 Allmänt om begreppet samhällets 12.5.2Alla människors lika värde och den enskilda människans frihet och värdighet........................... 12.5.3 Demokratins idéer ................................................. 12.5.4Delaktighet och jämlikhet samt skydd 12.5.5 Den enskildes privatliv och familjeliv .................. Behövs ett demokratikriterium i stödlagstiftningen? Problem med det nuvarande demokratikriteriet ................ Hur ska ett förtydligat demokratikriterium utformas? i andra författningar .............................................. 12.8.3Ett demokratikriterium som ställer krav på att respektera nationell rätt.............................. Ett exkluderande demokratikriterium ................. 12.8.5 Församlingars, företrädares och föreläsares 12.8.6 Vilka ageranden bör utgöra Exkluderingsgrunderna i förhållande till skyddet mot diskriminering i artikel 14 12.8.8 Bevisbörda och beviskrav vid prövning Återkallelse och återkrav........................................... Principen om gynnande förvaltningsbesluts 13.3Finns det ett behov av att införa återkallelse- och återkravsbestämmelser vad gäller trossamfundsstödet?..... 13.4 Återkallelse av stödberättigande.......................................... 13.4.1Trossamfund som beviljats stödberättigande ska vara anmälningsskyldiga ................................. 13.4.2Samma förutsättningar för återkallelse ska gälla för det statliga bidraget och den statliga Återkrav av statsbidrag när ett trossamfund inte uppfyllt villkoren för stödberättigande ........................ Allmänt om återbetalningsskyldighet .................. 13.5.2 När ska ett trossamfund vara 13.5.3 En skyldighet att kräva återbetalning................... 13.5.4 Eftergift ska kunna medges................................... Beslutsfattare i ärenden som rör Bakgrunden till nuvarande bestämmelser om beslutsfattare i ärenden om stödberättigande ..................... Bör regeringen pröva ärenden som rör Vilka myndigheter kan vara aktuella för att pröva ärenden som rör stödberättigande? 14.4.1 Aktuella myndigheter för att pröva ärenden som rör stödberättigande ...................................... 14.4.2 Kort om Myndigheten för stöd till Kort om Kammarkollegiet .................................... Utredningens förslag avseende vilken myndighet som ska pröva ärenden som rör stödberättigande .............. 14.5.1 Omständigheter som talar för att Kammarkollegiet bör pröva ärenden som 14.5.2Övervägande skäl talar för att Myndigheten för stöd till trossamfund bör pröva ärenden som rör stödberättigande ...................................... 14.5.3 Ärenden som rör stödberättigande bör prövas kollektivt inom Myndigheten för stöd till trossamfund ............................................. 14.5.4 Ett särskilt beslutsorgan införs inom Myndigheten för stöd till trossamfund som prövar ärenden som rör stödberättigande.... 380 14.5.5 Närmare om det särskilda beslutsorganet ........... Överklagande av beslut som rör stödberättigande ............. En ny lag om stöd till trossamfund ............................ Närmare om bakgrunden till nuvarande lagstiftning ......... En ny lag om stöd till trossamfund ..................................... Följdändringar med anledning av utredningens förslag ..... Ikraftträdande och övergångsbestämmelser ................ Återkallelse- och återkravsbestämmelser ............ 17.2.3 Ekonomiska konsekvenser för Myndigheten för stöd till trossamfund....................................... 17.2.4 Ekonomiska konsekvenser för domstolarna ....... 17.2.6 Ekonomiska konsekvenser för ....... Konsekvenser för trossamfunden........................................ Konsekvenser för jämställdheten ........................................ Förslaget till lag om stöd till trossamfund .......................... Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:1591) Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:1593) Förslaget till lag om ändring i lagen (1999:291) om avgift till registrerat trossamfund .................................. Europeiska domstolen för de mänskliga den europeiska konventionen den 4 novem- ber 1950 angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande fri- Förenade islamiska föreningar i homosexuella, bisexuella, trans- och queer- ibidem, ”på samma ställe” om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och av våld i hemmet Lagen (1990:52) med särskilda bestämmel- ser om vård av unga Myndigheten för samhällsskydd och bered- Myndigheten för ungdoms- och civilsam- Nytt juridiskt arkiv, avdelning I Ortodoxa och österländska kyrkors – fria församlingar i samverkan psykiskt och socialt omhändertagande Europeiska unionens stadga om de grund- en grupp av samverkande församlingar , opinion och medier Myndigheten för stöd till trossamfund (tidigare stöd till tros- Ett statligt bidrag till andra trossamfund än in- rättades 1971. Syftet var att förbättra förutsättningarna för de eko- nomiskt svaga trossamfunden att hålla lokaler samt erbjuda religiös verksamhet. Stödets tillkomst ska ses i ljuset av att hade haft en politisk och ekonomisk dominerande ställning. Stödet sågs över i samband med stat-kyrkareformen 2000. Då infördes lagen (1999:932) om stöd till trossamfund, i vilken villkoren för statsbidraget reglerades. Av likställighetsskäl fick även andra trossamfund än genom denna reform möj- lighet till kostnadsfri hjälp med att ta in medlemsavgifter. Det stat- liga stödet till andra trossamfund än består än av statsbidrag och s.k. statlig avgiftshjälp. Efter att stödet inrättades har det svenska samhället förändrats. Därmed har det också uppstått frågor om stödsystemet svarar mot de behov som dagens verksamma trossamfund har och de behov som finns i samhället. finns det ett antal brister i dagens system som motiverar en översyn. Det finns exempelvis oklarheter kring hur det nuvarande s.k. demokratikriteriet ska tolkas i för- hållande till den praxis som utvecklats i och kring möjligheten att dra in stödet till trossamfund som utvecklats i en odemokratisk riktning. Dagens stödsystem innehåller dessutom be- grepp som inte är konfessionsneutrala och därmed inte är relevanta för alla religiösa trosbekännelser. Mot bakgrund av detta har utredningen fått i uppdrag att se över statens stöd till trossamfund. Enligt direktivet ska utredningen analysera det nuvarande stödets effekter för berörda trossamfund och samhället i stort. Vidare ska utredningen föreslå en ny målsätt- ning för statens stöd till trossamfund och nya villkor för stödet, däribland ett förtydligat demokratikriterium som är i överensstäm- melse med religionsfriheten. Utredningen ska också föreslå nya be- stämmelser om återkallande av stöd och återkrav av utbetalade medel. Av direktivet följer dock inte att utredningen ska ta ställning till frågan om staten ska fördela stöd till trossamfund överhuvudtaget. Utredningen har i ett tilläggsdirektiv fått i uppgift att kartlägga utbudet av och efterfrågan på konfessionell utbildning i som är riktad till trossamfundens församlingsledare. Utredningen ska också bedöma utbudet av icke-konfessionell utbildning för tros- samfundsföreträdare och efterfrågan på sådan utbildning hos tros- samfunden, t.ex. utbildning i svenska samhällsförhållanden och grund- läggande fri- och rättigheter, demokrati och jämställdhet. Stödets betydelse för trossamfunden och för samhället i stort Utredningens sammantagna bedömning är att det statliga stödet har stor betydelse för trossamfunden. Om stödet skulle minska eller avvecklas, i synnerhet avgiftshjälpen, skulle det få stora konsekven- ser för trossamfundens verksamhet. Det skulle framför allt sätta trossamfunden i sämre ställning i förhållande till . Stödet har därför en principiell betydelse eftersom det ger alla trossamfund någorlunda lika förutsättningar att bedriva en religiös verksamhet. På så sätt bidrar trossamfundsstödet till att alla män- niskor i ges relativt sett lika möjligheter att utöva sin religion och därmed att åtnjuta sin religionsfrihet. Därutöver bidrar det statliga stödet till att ge trossamfunden grundläggande förutsättningar att bedriva verksamheter som har betydelse för att möta de olika existentiella behov som människor har. Det handlar både om situationer då personer söker sig till tros- samfunden, t.ex. vid särskilda tillfällen i livet såsom vigsel och be- gravningar, men också vid kriser och olyckor. Trossamfundens verk- samheter inom sjukvården, kriminalvården och krisberedskapen är i detta sammanhang av särskild betydelse. De spelar dessutom en viktig roll för kulturutövandet, i synnerhet för att individer med utländsk härkomst ska kunna bevara sin kultur och identitet. Vidare genomför flera trossamfund ett omfattande socialt arbete riktat till bl.a. nyanlända och socialt utsatta personer, vilket har betydelse för de individer som den offentliga välfärden har svårt att nå. Utred- ningen menar också att stödet till viss del kan stärka grundläggande demokratiska värderingar och stimulera den demokratiska delaktig- heten, bl.a. genom att trossamfunden måste förhålla sig till gällande demokratikriterium och genom att fler trossamfund organiserar sig i enlighet med en formell föreningstradition. Trossamfundens bidrag till att stärka demokratiska värderingar är dock inte i alla avseenden uppenbara och det finns också exempel på trossamfund som upprätthållit värderingar och strukturer som be- gränsar enskilda individers möjligheter att åtnjuta sina fri- och rättigheter. Motiv för staten att stödja trossamfunden Utredningen anser att religionsfriheten ska ses som det huvudsak- liga motivet för staten att stödja trossamfunden. Staten är förplik- tad att förhålla sig neutral till olika trossamfund. Genom att fördela ett stöd till trossamfunden och erbjuda en kostnadsfri hjälp med att ta in medlemsavgifter försäkrar sig staten om att inget trossamfund ges en i förhållande till staten särskilt fördelaktig ställning i sam- hället. Därmed får alla trossamfund likartade förutsättningar för sin religiösa verksamhet och alla individer ges relativt sett samma grund- läggande möjligheter att utöva sin religion och åtnjuta sin religions- frihet. Vidare framgår det av de internationella konventioner som anslutit sig till att staten ska främja tankefrihet, samvetsfrihet och religionsfrihet. Ett ytterligare stödmotiv är den samhällsnytta som trossam- fundens verksamhet ger. Trossamfunden fyller en viktig funktion för många människors välbefinnande, bl.a. genom att möta män- niskors existentiella behov. Det gäller i synnerhet vid särskilda till- fällen i livet såsom vigslar och begravningar, men också vid kriser och olyckor. Trossamfunden bidrar även till samhällsnyttan genom sina kulturella och sociala verksamheter. I sin verksamhet kan tros- samfunden också stimulera den demokratiska delaktigheten, stärka demokratiska värderingar och motverka antidemokratiska tendenser. Genom att staten ger ett stöd till trossamfunden får också staten bättre förutsättningar att föra dialog och samråd med trossamfunden och nå fram till människor som är engagerade inom dem. Förslag till ny målsättning för stödet Mot bakgrund av att utredningen anser att religionsfriheten ska ses som det huvudsakliga motivet för stödet bör målsättningen även framöver vara att stödet ska bidra till att skapa förutsättningar för trossamfunden att bedriva en aktiv och långsiktigt inriktad religiös verksamhet. Av den nuvarande målsättningen framgår att den reli- giösa verksamheten ska omfatta gudstjänst, själavård, undervisning och omsorg. Utredningen anser att det inte finns någon anledning att på detta sätt definiera vad som ska omfattas av den religiösa verk- samheten. Vad som ska ingå i en religiös verksamhet kommer i stället att framgå av definitionen av begreppet trossamfund. Begreppen guds- tjänst och själavård är därutöver inte konfessionsneutrala, vilket också är ett skäl till att utredningen föreslår en ny definition av begreppet trossamfund. Utredningen anser vidare att det ska framgå av målsättningen att det statliga stödet ska bidra till att upprätthålla och stärka de grund- läggande värderingar som samhället vilar på. Därmed speglar mål- sättningen bättre den avsikt som regeringen uttalat med stödet, att främja demokrati och delaktighet, med respekt för jämställdhet och alla människors lika värde. En del trossamfund efterfrågar också stöd för att utveckla sitt arbete med demokratifrågor. Genom att for- mulera detta som en målsättning blir det tydligt att stödet ska bidra till att utveckla och stärka arbetet med dessa frågor. Eftersom det huvudsakliga motivet till stödet är religionsfri- heten är det enligt utredningen inte rimligt eller lämpligt att formu- lera en målsättning som gör det möjligt att följa upp stödets bety- delse för den religiösa verksamheten eller att kräva att stödet ska ge några särskilda effekter i detta avseende. Stödet har i första hand ett värde för att säkra en mänsklig rättighet och inte främst för tros- samfundens samhällsnyttiga verksamheter. Dessutom fördelas det statliga bidraget huvudsakligen som ett organisationsbidrag, vilket i sig är svårt att följa upp. Däremot är det möjligt att genomföra över- gripande utvärderingar av stödets effekter utifrån målsättningen om att upprätthålla och stärka samhällets grundläggande värder- ingar. Det kan t.ex. handla om att utvärdera andelen kvinnor i styrelser, liksom trossamfundens arbete med demokrati- och värde- grundsfrågor. fördelas det statliga bidraget huvudsakligen som ett organisa- tionsbidrag avsett för trossamfundens kärnverksamhet. Ur religions- frihetssynpunkt är det av särskild vikt att värna om trossamfundens oberoende och det finns därför anledning till att bidraget även fort- sättningsvis till stor del bör fördelas som ett organisationsbidrag. Däremot ger organisationsbidrag myndigheten sämre förutsätt- ningar att följa upp och försäkra sig om att statliga medel verkligen går till det som de är avsedda för. Med ett organisationsbidrag finns det inte heller några garantier för att medel fördelas vidare till församlingar och verksamheter som är i störst behov av stöd. Därför anser utredningen att andelen av stödet som fördelas som verksamhetsbidrag och projektbidrag bör öka i förhållande till dagens nivåer. För att stödja trossamfundens organisatoriska utveckling före- slår utredningen också att ett ändamålsenligt organisationsutveck- lingsbidrag ska inrättas. Ett sådant bidrag kan vara till gagn för många trossamfund som har svårigheter vad gäller att förvalta en omfattande ekonomisk och administrativ verksamhet.