sou · H6B381 · 2018-12-04 00:00:00 — Initialt och fortlöpande har Arbetsförmedlingens sekretess gentemot YA-dele- gationen lyfts, inte bara med handläggarna på Arbetsförmedlingen utan även till och Arbetsmarknadsde- partementet samt till ansvariga chefer på . Pro- blematiken har kraftigt försvårat genomförandet av YA-delegatio- nens direktiv och uppdrag. , , är problemet med sekretessen inte löst. Som ett exempel kan nämnas att – beviljade Arbetsförmedlingen stöd för 360 YA- anställningar. av arbetsgivarna hade godkänt att deras kontaktuppgifter fick lämnas till YA-delegationen men av dessa ja-svar skickades in till YA-delegationen enligt gällande rutin. Dessutom användes en gammal blankett utan möjlig- het till godkännande i av fallen. 17Statskontorets delrapport 1 Utvärdering av stöd för yrkesintroduktionsanställningar (2015:22), punkt 8.7.1 Centralisera handläggningen av ansökningar. Initialt och till viss del även fortlöpande har parterna upplevt pro- blem med Arbetsförmedlingens hantering av stödet och tolkning av avtalen. Ansvariga handläggare från Arbetsförmedlingen har med viss regelbundenhet närvarat vid YA-delegationens sammanträden för att informera och svara på ledamöternas frågor. Från början var samråden täta och relativt informella. Då kon- taktpersonerna på Arbetsförmedlingen ofta har växlat, har mötena utvecklats till mer formella samråd. Ansvar för dagordning och pro- tokoll har växlat mellan Arbetsförmedlingen och . har utöver samrådet på central nivå haft täta kon- takter med Arbetsförmedlingens branschstrateger och arbetsför- medlare på lokala nivå i syfte att informera om anställningsformen och om vilket stöd YA-delegationen kan erbjuda. Då många arbetsför- medlare har låg kännedom och kunskap om anställningsformen valde YA-delegationen att skapa en särskild ingång på YA-delegationens webbplats med information för arbetsförmedlare. 3.7.3Statskontoret (enligt direktiv) YA-delegationens uppdrag sammanföll till viss del med Statskon- torets utvärderande uppdrag A2014/558/A gällande hur förutsätt- ningarna för lärande på arbetsplatserna utvecklades. har samrått med representanter för Statskontoret . Initialt handlade det om hur myndigheterna tänkte gå tillväga för att följa hur förutsättningarna för arbetsplatslärande Därefter har det till stor del handlat om utbyte av in- formation rörande hur förutsättningarna för lärande på arbetsplatserna utvecklades.18 har presenterat sina årliga rapporter till reger- ingen för Statskontoret och Statskontoret har presenterat sina ut- värderingar för : –Delrapport 1 Utvärdering av stöd för yrkesintroduktionsanställ- ningar (2015:22) och –Delrapport 2 Utvärdering av stöd för yrkesintroduktionsanställ- ningar (2016:12). –Slutrapport av stöd för yrkesintroduktionsanställ- ningar (Dnr 2014/3–4). Slutrapportens slutsatser var att utflödet till arbete från en YA- anställning var större jämfört med arbetsmarknadspolitiska pro- gram. Stöd för yrkesintroduktionsanställningar är inget arbets- marknadspolitiskt program.19 Resultatet kunde därför inte jämföras rakt av med arbetsmarknadspolitiska program och insatser. Stats- kontoret konstaterade dock, att på ett övergripande plan, hade det procentuella utflödet till jobb varit större från YA-anställningar än från arbetsmarknadspolitiska anställningsstöd, nystartsjobb, prak- tikinsatser och liknande. En annan slutsats var att de anställda be- dömdes få en tillfredställande utbildning och handledning och branscherna ett viktigt verktyg för kompetensförsörjningen. När Statskontoret lämnade sin slutrapport , var deras uppdrag att utvärdera stödet för yrkesintroduktionsanställningar slutfört och samrådet med YA-delegationen upphörde.20 18Uppdrag till Statskontoret avseende utvärdering av stöd för yrkesintroduktionsanställ- ningar, A2014/558/A. 19De yrkesintroduktionsanställda behöver inte ha någon arbetslöshetsperiod bakom sig vilket är ett krav för arbetsmarknadspolitiska program. 20Se punkt 4.1.1. 3.7.4Skolforskningsinstitutet (enligt direktiv) är en myndighet som inrättades med uppdrag att verka för att förskolan och skolan bedrivs på en vetenskaplig grund. YA-delegationen tog kontakt med myndig- heten för att undersöka förutsättningarna och eventuella fördelar med samråd. bedömdes inte att det fanns tillräckligt med beröringspunkter för samråd. har inte heller, såvitt YA-delegationen känner till, bedrivit någon forskning om anställningar med arbetsplatsför- lagt lärande. 3.7.5Övriga parter med yrkesintroduktionsavtal samt utbildnings- och yrkesråd Utöver de 12 organisationer som är representerade i YA-delega- tionen finns 26 organisationer som har tecknat kollektivavtal om YA-anställningar samt minst 6 utbildnings-/yrkesnämnder med koppling till YA. har löpande informerat dessa or- ganisationer om möjligheter till stöd, vidarebefordrat månatlig statistik med mera. har även arrangerat möten cirka för utbyte av information och erfarenheter. Dessa möten har varit väl representerade och uppskattade. Organisationer med kollektivavtal om YA utan representation i YA-delegationen: AkademikerAliansen (16 ), , Energiföreta- gens (), Fastigo, Grafiska företagen, IKEM, Industriarbetsgivarna ([BÄF], Föreningen [Skogsindustrierna], , och samt SVEMEK), In- stallatörsföretagen (värme, ventilation, vatten, el- och teleteknik), KFO, Ledarna, (Livs), Livsmedelsföre- tagen, Maskinentreprenörerna, (), SSR/, Svensk Scenkonst, (), , Byggindustrier, Textil- och Modeföretag (TEKO), och Vision Utbildnings-/yrkesnämnder med kopplingar till YA är bland annat: (), Elbranschens centrala yr- kesnämnd (ECY), (), , () och Skogs- brukets (). Utöver möten med de kollektivavtalsslutande parterna har YA-sek- retariatet också haft regelbunden kontakt med de centrala parterna LO och . har besökt företrädare för organisationerna en gång för att informera dessa om YA- delegationens arbete samt inhämta organisationernas synpunkter in- för bland annat de årliga redogörelserna. LO och har också erhållit kopior på de årliga redovisningarna, månatlig sta- tistik med mera. Svenska finansierar genom Socialfondsprogrammet pro- jekt som arbetar med kompetensutveckling, sysselsättningsåtgärder och integrationsinsatser. –2020 fördelas medel till projekt som på olika sätt bidrar till tillväxt och sysselsättning. Insatserna har delats in i fyra huvudmål: Stimulera kompetensut- veckling som stärker individers ställning på arbetsmarknaden, för- stärka kopplingen mellan utbildning och arbetsliv, öka övergångarna till arbete bland personer som står långt ifrån arbetsmarknaden samt underlätta ungas etablering i arbetslivet och deltagande i utbildning. ISocialfondsprogrammet 2014–2020 nämns yrkesintroduktions- anställningar på ett flertal ställen (beskrivs närmare nedan). Som ex- empel på åtgärder som kan ges stöd listas samma åtgärder som par- terna kan söka stöd för i statsbidrag som rör arbetsplats- lärande i samband med yrkesintroduktionsanställningar.21 Inom Programområde 1 – kompetensförsörjning och koppling mellan utbildning och arbetsliv framgår att insatserna kan vara så- dana som förstärker de insatser som görs inom utbildningspolitiken 21Se punkt 3.3. för att utveckla samverkan mellan branscher, utbildningsanordnare och myndigheter. I exempel på insatser lyfts bland annat sådana som främjar yrkesintroduktionsanställningar genom att bygga upp stöd- strukturer både på branschnivå och på enskilda arbetsplatser samt sådana som utvecklar standarder och kvalitetssäkring av validering av kompetens. Det kan exempelvis handla om att utveckla metoder som kan förbättra individanpassningen av vuxenutbildningar som är riktade till personer med kort utbildning för att utveckla nyckel- kompetenser. Även inom programområde 3 finns skrivningar om yrkesintroduktionsanställningar. Där framgår att medlen exempelvis kan gå till förberedande insatser och praktik som ökar möjligheten för en ungdom att kunna få en anställning, exempelvis genom yrkes- introduktionsanställning.22 har regelbundna avstämningsmöten genomförts mellan medarbetare och handläggare vid ESF- rådet. Mötena har behandlat kunskaps- och informationsutbyte kring pågående projekt och insatser för att på så vis möjliggöra för synergier. Vid det första mötet deltog även ordförande och , dåvarande GD på . Handläggare från ESF- rådet har även deltagit vid YA-delegationens sammanträden och in- formerat om möjligheter till finansiering. är en statlig myndighet under . uppdrag är att främja hållbar näringslivsutveckling och regional tillväxt samt att genomföra strukturfondsprogram. Kompetensförsörjning är ett av områdena som foku- serar på givet att kunskap och kompetens är ett av främsta konkurrensmedel. Näringslivet behöver rätt kompetens för att vara konkurrenskraftig och bristen på kompetens är ett av företagens hu- vudsakliga hinder för tillväxt. har fört en löpande dialog med för att informera om anställningsformen och om branschernas svå- righeter med kompetensförsörjning. På så sätt har myndigheten som 22Europeiska socialfonden i – Svenska , PROGRAM FÖR INVESTERING I TILLVÄXT OCH SYSSELSÄTTNING 2014–2020. arbetar med näringslivets kompetensförsörjning informerats om ut- vecklingsarbetet som görs branschvis, inom ramen för yrkesintro- duktionsavtalen, med utveckling av valideringsmodeller och kompe- tensprofiler. YA delegationen har även uppvaktat de regionala kompetens- plattformarna23 vars arbete samordnas av och aktörer- na som blev tilldelade medel från för särskilda projekt för att hitta enklare vägar till jobb och kompetens.24 3.7.9Myndigheten för ; MYH har vid ett flertal tillfällen träffat representanter för Myndigheten för och informerat dessa om YA- delegationens uppdrag och aktiviteter. Temat har ofta handlat om branschernas arbete med att ta fram kompetensprofiler och valide- ringsmodeller och hur detta har drivits på med hjälp av statsbidraget för YA.25 Ledamöterna i fick vid sammanträdet i septem- ber 2015 information från Myndigheten för om EQF och branschernas möjlighet att koppla sina kvalifikationer till det svenska kvalifikationsramverket SeQF.26 Därefter har deltagit i möten anordnade av för validering som Myndigheten för yrkeshögsko- lan är sammankallande för. har YA-delegationen genom ingått i styrgruppen för Myndigheten för ESF-projekt och Strategisk Samverkan (BOSS). Projektets syfte är att kvalitetssäkra branschernas nationella valideringsmodeller. 23Se punkt 5.2. 24Regeringsuppdrag N2016/07521/KSR. 25Förordning om statsbidrag för utveckling av lärande på arbetsplatser SFS 2014:375. 26Förordning om referensram för kvalifikationer för livslångt lärande SFS 2015:545. 3.7.10Delegationen för unga och nyanlända i arbete; Dua-delegationen Dua-delegationen har i uppdrag att främja statlig och samverkan och utvecklandet av nya samverkansformer i syfte att ef- fektivisera unga och nyanländas etablering i arbetslivet. är ordförande för delegationen som består av representanter från myndigheter, Kommuner och Landsting, och – ungdomsorganisationer.27 Dua-delegationen verkar för att arbetsmarknadspolitiska insatser mot arbetslöshet inom målgruppen får större genomslag på lokal nivå. Statlig och samverkan och utveckling av nya sam- verkansformer ska främjas. I uppdraget ingår också att föra dialog med, och främja dialog mellan enskilda kommuner, Kom- muner och Landsting (SKL), arbetsmarknadens parter på det kom- munala och landstingskommunala området, övriga centrala parter på arbetsmarknaden, myndigheter, regionala aktörer samt andra om hur arbetsmarknadspolitiska insatser för unga och nyanlända kan ut- vecklas och effektiviseras på lokal nivå. Det främsta verktyget för att främja samverkan är lokala överenskommelser mellan, i första hand, kommuner och Arbetsförmedlingen. YA-delegationen är en av de parter som Dua-delegationen enligt direktivet ska samråda med då yrkesintroduktionsanställningar är en av de åtgärder som kan omfattas i de lokala överenskommelserna för att få unga och nyanlända i arbete. Kännedom om yrkesintroduktions- avtalen, och handledarutbildningen som YA-delegationen tillhanda- håller, har därför varit viktiga att sprida i de nätverk och sammanhang där Dua verkar. I det syftet har YA-delegationen haft avstämnings- möten med representanter från Dua-delegationens sekretariat och även medverkat vid de årliga Dua-dagarna genom seminarier och in- formationsbord. En fråga som YA-delegationen återkommande har framfört i dia- logen med Dua-delegationen är vikten av att kommunicera om de olika arbetsmarknads- och kompetensförsörjningsåtgärderna som olika delar i ett system för att på så sätt minska risken för konkurrens mellan åtgärderna. 27Den beslutade regeringen att tillsätta en Delegation för unga i arbete. utvidgades uppdraget till att även omfatta insatser för målgruppen nyanlända; Dele- gationen för unga och nyanlända till arbete (Dua). Uppdraget regleras i fyra direktiv och ska slutredovisas . Regeringen har utsett till särskild utredare för Arbets- marknadsutredningen. Utredningen har ett brett uppdrag och ska komma med förslag för att uppnå en effektivare arbetsmarknadspoli- tik. Detta ska göras genom att analysera hur samhällets samlade resur- ser kan användas så effektivt som möjligt och hur statens åtaganden i dessa frågor kan utformas. I uppdraget ingår bland annat att lämna för- slag kring hur Arbetsförmedlingens uppdrag kan utformas för detta ändamål. Uppdraget ska redovisas . De delar i uppdraget som rörde vägledning delrapporterades 31 oktober 2017.28 Redovisningen innehöll även en övergripande kartläggning om hur samspelet och ansvarsfördelningen mellan stat och kommun fungerar i frågor som påverkar arbetsmarknadens funktionssätt. YA-delegationen har träffat för av- stämningar kring de delar i uppdraget som har beröring till yrkes- introduktionsanställningar och arbetsplatsförlagt lärande. 3.7.12Samordnaren för unga som varken arbetar eller studerar (UVAS) förordnades som särskild utredare i utredningen ordnare för unga som varken arbetar eller studerar (UVAS) i decem- ber 2015. Uppdraget var att främja förbättrad samverkan mellan myndigheter, kommuner, landsting och organisationer på nationell, regional och lokal nivå kring insatser för unga som varken arbetar eller studerar.29 Slutbetänkandet överlämnades i februari 2018.30 har haft avstämningsmöten med UVAS och medverkade även i workshopen Hur skulle samarbete kring personer som står långt ifrån arbetsmarknaden kunna se ut? som anordnades av UVAS i samverkan mellan Arbetsmarknads-, Närings- och Ut- bildningsdepartementet. Några av de synpunkter som framkom vid workshopen var att arbetsgivarna är viktiga samverkansaktörer för att unga som varken studerar eller arbetar ska kunna etablera sig i samhället. 28Vägledning för framtidens arbetsmarknad, SOU 2017:82. 29Samordnare för unga som varken arbetar eller studerar (Dir. 2015:70, tilläggsdirektiv (Dir. 2016:82) och (Dir. 2017:81). 30Vårt gemensamma ansvar – för unga som varken arbetar eller studerar, SOU 2018:11. nuitet i arbetet är viktigt för att kunna bygga förtroende mellan par- terna, som åtgärderna måste vara enkla, tydliga och lång- siktiga. Många olika stödformer, tidsgränser och begränsningar kring vem som får ta del av en insats är försvårande omständigheter. Vid seminariet framgick det att arbetsgivarna behöver stöd i att utbilda mentorer/handledare som kan ta emot personer med va- rierande behov. Arbetsgivarna behöver även bollplank för att hantera praktiska frågor och utmaningar som kan uppkomma under praktiken eller anställningen. Det finns dessutom behov av stöd i att förstå mekanismerna bakom utanförskap, och utbildning i värderingsfrågor. I slutbetänkandet lyfter utredaren även tre huvudsakliga fram- gångsfaktorer hos arbetsgivaren för att kompetensförsörjningen ska bli framgångsrik: Att ledningen tar ställning och det kommuniceras i hela organisationen, att det finns en lösningsfokuserad organisation som kan möta de utmaningar som en breddad rekrytering innebär och att samverkan utvecklas med relevanta aktörer som kan stödja arbetet. UVAS lyfter även vikten av ett väl förberett mottagande med särskilt utsedda handledare, intern praktikutbildning eller platt- formar där lokala verksamheter kan dela erfarenheter. Utifrån ovanstående slutsatser anser YA-delegationen att in- formation om YA-delegationens handledarstöd skulle kunna för- enkla för de företag som vill bredda sin rekrytering. 3.7.13Valideringsdelegationen 2015–2019 Valideringsdelegationen har i uppdrag av regeringen att följa, stödja och driva på ett samordnat utvecklingsarbete inom validerings- området samt ett utvidgat uppdrag att föreslå definition av validering och analysera hur SeQF kan användas.31 Delegationen ska bland annat lämna förslag på en nationell stra- tegi för validering som präglas av effektivitet, långsiktighet och över- blickbarhet och som gynnar utvecklingen av hållbara och generella strukturer för validering på nationell och regional nivå. Regeringen har utnämnt till ordförande för delegationen och upp- draget ska slutredovisas . har haft löpande kontakt och informationsut- byte runt bland annat de valideringsmodeller som parterna har ut- vecklat med stöd av statsbidrag för YA. 31En samordnad utveckling av validering (dir. 2015:120), Tilläggsdirektiv (dir. 2018:101). 4Externa utvärderingar, rapporter och nya förslag I YA-delegationens kommittédirektiv står ”YA-delegationen ska följa och analysera hur förutsättningarna för lärande inom ramen för yrkesintroduktionsanställningarna utvecklas och lämna förslag till regeringen på åtgärder för hur lärandet kan utvecklas.” gick uppdraget att utvärdera stödet för yrkesintro- duktionsanställningar dessutom till Statskontoret (A2014/558/A), IFAU (A2014/561/A), (A2014/559/A) och till (A2014/560/A). LO och Svensk Näringsliv har gjort egna analyser av anställnings- formen som sammanfattas nedan. Arbetsförmedlingen har också gjort egna regelbundna interna uppföljningar, framför allt beträffande den kvantitativa utvecklingen. Vissa branschorganisationer har gjort egna utvärderingar för att undersöka hur anställningsformen bidrar till kompetensförsörjningen i sina respektive branscher. I Statskontorets uppdrag stod att Statskontoret ska utvärdera in- nehållet och kvaliteten i den utbildning och handledning som arbetsgi- vare erbjuder inom ramen för yrkesintroduktionsanställningarna. Statskontoret ska i detta sammanhang bedöma om förutsättningarna för lärande på arbetsplatserna har förbättrats. YA-delegationens uppdrag sammanföll därför till viss del med Stats- kontorets utvärderande uppdrag. Metoden för utvärdering skiljde sig åt genom att Statskontoret hade möjlighet att utvärdera genom enkäter Externa utvärderingar, rapporter och nya förslag om liknande anställningsformer och intervjuer då Arbetsförmedlingen bistod Statskontoret med un- derlag för utvärderingarna och hjälp med utskick av enkäter.1 Arbets- förmedlingens bedömning var att uppdraget inte gällde gentemot YA- delegationen. YA-delegationen fick därmed försöka följa och analysera hur förutsättningarna för lärande utvecklades genom kontakt med re- levanta aktörer i olika forum. YA-delegationen har redovisat sina erfa- renheter, reflektioner och rekommendationer i de årliga redo- visningarna till regeringen. Årsrapporterna har dragits muntligen för statssekreterarna på Utbildnings- och . I Statskontorets uppdrag ingick att göra en övergripande bedömning av om stödet nådde syftet att stimulera till anställning av unga och bidra till en smidigare övergång från utbildning till arbete för unga. Under processen samrådde minst med Statskontoret rörande myndigheternas respektive uppdrag. Samråden handlade om hur myndigheterna tänkte gå tillväga för att följa hur för- utsättningarna för arbetsplatslärande utvecklades och gav möjlighet att utbyta information och kännedom om kommande aktiviteter. Stats- kontoret överlämnade den första delrapporten (2015:22), en andra delrapport (2016:101) och en slut- rapport med en övergripande bedömning av om stödet nådde sitt syfte (2016:12). Statskontorets slutrapport utgick även från övriga utvärderande myndigheters slutrapporter, dvs IFAU,2 Kon- junkturinstitutet3 och Konkurrensverket.4 Statskontorets övergripande bedömning utgick från fyra fråge- ställningar: –Den första frågeställningen var om stödet uppnådde sitt syfte att underlätta ungas övergång från skola till arbetsliv och säkerställa arbetsgivarnas kompetensförsörjning. Utifrån det tillgängliga un- derlaget ansåg inte Statskontoret att de kunde uttala sig definitivt 1Arbetsförmedlingen ska, där så är möjligt, bistå de myndigheter som har fått i uppdrag av regeringen att följa upp stödet för yrkesintroduktionsanställningar med den information och statistik som dessa efterfrågar (Arbetsförmedlingens regleringsbrev för ). 2IFAU rapporterade uppdraget till regeringen i promemorian Yrkesintroduktionsavtalen, lö- nerna och sysselsättningen (). 3Konjunkturinstitutet rapporterade uppdraget till regeringen i rapporten tionsanställningar – Slutrapport om effekter på sysselsättning och lönebildning (). 4Konkurrensverket avrapporterade uppdraget i rapporten av yrkesintroduk- tionsanställningar (2016:3) Externa utvärderingar, rapporter och nya förslag om liknande anställningsformer Den svaga volymutvecklingen kunde vara en indikator på låg potential för anställningsformen som utflödet till reguljär sysselsättning efter det att stödperioden avslutats var högre än från de arbetsmarknadspolitiska programmen. Anställ- ningsformens komplexitet kan ha påverkat den låga efterfrågan från arbetsgivarna. Anställningsformen betydelse för kompetens- försörjningen verkade ha varit större på branschnivå än för en- skilda arbetsgivare eftersom tidigare YA-anställda oftast var kvar inom samma bransch snarare än hos samma arbetsgivare tre må- nader efter avslutad anställning. –Den andra frågeställning gällde stödets effekter på ungdomsar- betslösheten. Givet det låga antalet YA-anställda har det inte varit möjligt att skatta effekten på ungdomsarbetslösheten. Den över- gripande bedömningen var att stöd för yrkesintroduktionsan- ställningar hade en liten, men inte obetydlig, potential att öka sysselsättningen. Sysselsättningseffekten för grupper som stod långt ifrån arbetsmarknaden bedömdes dock obetydlig. –Den tredje frågeställningen var om stödet hade implementerats i god ordning samt frågan om den utbildning och handledning som de an- ställda fick var kvalitetssäkrad. Den samlade bedömningen var att Arbetsförmedlingen hade implementerat stödet på ett tillfredstäl- lande sätt trots en otydlig ansvarsfördelning mellan parterna och sta- ten. Denna otydlighet försvårade arbetsförmedlarnas möjlighet att aktivt matcha sökande med yrkesintroduktionsanställningar. Att ar- betsförmedlarna förväntades ha översikt över detaljerna i de olika avtalen bedömdes inte heller vara tillfredställande. Arbetsförmed- lingens roll innebär bland annat att varje yrkesintroduktionsan- ställning omfattas av sekretess, vilket Statskontoret rekommende- rade regeringen att se över i relation till YA-delegationen. Utbild- ningen och handledningen som de anställda fick bedömdes fungera bra även om det fanns förbättringspotential. –Den fjärde frågeställningen gällde om stödet hade påverkat konkur- renssituationen mellan arbetsgivare. Bedömningen var att stödet inte hade lett till någon snedvridning av konkurrensen. Underlaget var dock begränsat och bedömningen därför inte slutgiltig. Externa utvärderingar, rapporter och nya förslag om liknande anställningsformer 4.1.2Arbetsförmedlingens återrapporteringar till regeringen I Arbetsförmedlingens regleringsbrev står:5 Arbetsförmedlingen ska använda stödet för yrkesintroduktionsanställ- ningar som ett verktyg i myndighetens arbete för att unga arbetslösa kvinnor och män ska kunna etablera sig på arbetsmarknaden. ska och samt i samband med årsredovisningen redovisa –antalet ansökningar om stöd, –hur stor andel av ansökningarna som har beviljats respektive inte beviljats,