sou · H6B341 · 2018-06-11 00:00:00 — Specialskolor finns för barn som på grund av sin funktionsnedsättning eller av andra särskilda skäl inte kan gå i eller grundsärskolan om de, enligt skollagens formulering, är dövblinda eller annars är synskadade och har ytter- ligare funktionsnedsättning, i övrigt är döva eller hörselskadade eller har en grav språkstörning (7 kap. 6 § skollagen). Det finns en riksskola med två skolenheter för elever med grav språkstörning från hela landet, en riksskola för elever med synned- sättning och ytterligare funktionsnedsättning och en riksskola för elever med dövhet eller hörselnedsättning i kombination med ut- vecklingsstörning samt elever med medfödd dövblindhet. Det finns vidare fem regionskolor för elever med dövhet eller hörselskada. SPSM ansvarar för specialskolorna och ska särskilt verka för en ökad måluppfyllelse och i övrigt utveckla utbildningens kvalitet. Dessutom ska myndigheten erbjuda elevhemsboende. fick totalt 650 elever (260 flickor och 390 pojkar) sin undervisning i specialskolan, 2016 var det 640 elever (259 flickor och 381 pojkar) och 2015 var det 553 elever (217 flickor och 336 pojkar). Det var totalt 68 elever (34 flickor och 34 pojkar) som bodde på elevhem 2017, 77 elever (34 flickor och 43 pojkar) 2016 och 84 elever (33 flickor och 51 pojkar) hade sådant boende 2015. Andelen elever från andra kom- muner än den där skolan är belägen har sjunkit successivt /11 och uppgick /18 till . Det totala antalet elever per skola framgår av tabell 4.3. Källa: Den officiella statistiken (). Utredningen vill uppmärksamma regeringen på att SPSM även bedriver deltidsutbildning för elever som annars fullgör sin skolplikt i eller grundsärskolan på hemorten. uppgick antalet deltidselever till cirka 40. Avsikten är enligt SPSM:s års- redovisning att erbjuda eleverna individuella lösningar med inkluderande och flexibel lärmiljö som ökar deras möjligheter att klara kunskapskraven. SPSM har avtal med aktuella kommuner om deltidsvistelse för eleverna. Antalet elever i sådan utbildning har minskat något (Specialpedagogiska skolmyndigheten ). Sådan utbildning har emellertid anordnats , vilket uppmärksammades av en tidigare utredning som, i likhet med 41Antalet elever /17 framgår inte av den officiella statistiken. den här utredningen, konstaterar att det inte finns något för- fattningsstöd för sådan verksamhet. I betänkandet Med rätt att välja –flexibel utbildning för elever som tillhör specialskolans målgrupp lämnades dock förslag i den riktningen (SOU 2011:30). Det ligger inte i den här utredningens uppdrag att gå vidare med den frågan, men utredningen ställer sig bakom förslagen och anser att det vore lämpligt att se till att det finns författningsstöd för verksamheten. i specialskolan och för Rh-anpassad utbildning Ett särskilt organ inom SPSM, i special- skolan och för Rh-anpassad utbildning prövar och fattar beslut om vem som har rätt till utbildning i specialskolan (7 kap. 6 § skollagen). Nämnden prövar även frågor om antagning till anpassad ut- bildning för elever med rörelsehinder enligt 15 kap. 36 § skollagen. Sådan utbildning finns, efter beslut av regeringen, i , , och . SPSM är en förhållandevis stor skolmyndighet som 2017 hade 926 årsarbetare eller 1 189 anställda personer. Antalet anställda har ökat något , men legat relativt . Av medarbetarna var eller äldre. Andelen kvinnor var och andelen män . Andelen an- ställda med utländsk bakgrund var . SPSM anger i sin årsredovisning att myndigheten arbetar för att öka mångfalden, framför allt i samband med rekryteringar, men att könsfördelningen trots det består och även när antalet anställda ökat. Mot bakgrund av ett regeringsuppdrag som innebär att anordna praktikplatser för nyanlända arbetssökande från Arbetsförmedlingen till bedömer SPSM att andelen med utländsk bakgrund kan komma att öka. Inom området kärnkompetens redovisas 692 årsarbetskrafter eller 908 personer, varav var kvinnor och män. Kärnkompetens innefattar undervisning, specialpedagogiskt stöd, boende och fritid, läromedel och hantering av statsbidrag. Antalet lärare vid specialskolorna redovisas mer specificerat nedan, med ut- gångspunkt i officiella statistik. Tas dessa bort från kärnverksamheten återstår 475 årsarbetskrafter eller 642 personer. Gruppen ledningskompetens bestod av 58 årsarbetskrafter eller 64 personer varav kvinnor och män. Stödkompetens bestod av 176 årsarbetskrafter eller 217 personer, varav kvinnor och män. I gruppen stöd- kompetens ingår personal inom administration och service samt personer med stödkompetens inom kärnverksamheten (Special- pedagogiska skolmyndigheten ). Enligt uppgifter som utredningen fått från SPSM hade 2017 drygt hälften av personalen specialpedagogisk utbildning. Även många av cheferna hade pedagogisk bakgrund. Omkring en tredjedel av per- sonalen hade utbildning för stödfunktioner inom till exempel ekonomi, juridik, kommunikation, HR samt forskning och ut- veckling. Antal lärare vid specialskolorna Antalet anställda lärare i specialskolan uppgick /18 till 217 årsarbetskrafter eller 266 personer varav kvinnor och män. Av lärarna var totalt legitimerade och hade en specialpedagogisk examen. Antalet anställda lärare har ökat . /17 var de 234 och 2015/16 var de 220. Lärartätheten innebär att det är tre elever per lärare (). 4.3.9SPSM:s intäkter, verksamhetskostnader samt stöd och bidrag Av tabell 4.4 framgår årets tilldelning av medel enligt regleringsbrev för SPSM. Anslaget för myndighetens kost- nader för verksamheten, det s.k. förvaltningsanslaget, redovisas som en delpost. Vidare redovisas SPSM:s verksamhetskostnader samt lämnade stöd och bidrag, dvs. statsbidrag och övriga medel för stöd till huvudmännen och till bl.a. folkhögskolor. Slutligen redovisas myndighetens avgiftsintäkter. Källa: SPSM:s årsredovisning, anslagsredovisning och resultaträkning respektive år (Specialpedagogiska skolmyndigheten , 2017 och 2018). Av tabellen framgår att SPSM:s verksamhetskostnader ökat något , liksom även myndighetens lämnade stöd och bidrag. Avgiftsintäkterna består till största delen av elevavgifter som faktureras kommuner för elever i specialskolan. Specialskolan del- finansieras av avgifter. För förskoleklass och fritidshem finns krav på full kostnadstäckning. Verksamhetskostnaderna, som alltså uppgick till 2017, fördelades detta år på huvudsakliga uppgifter enligt följande: Källa: Specialpedagogiska skolmyndighetens årsredovisning 2017, egen bearbetning. Av diagrammet ovan framgår att den undervisning som bedrivs vid specialskolorna är den enskilt största verksamheten. Det special- pedagogiska stödet till huvudmännen svarar för omkring en tredje- del av verksamhetens kostnader (). Kostnaderna för administration av statsbidrag motsvarar av verksamhets- kostnaderna. Lämnade stöd och bidrag SPSM betalade ut i stöd och bidrag . Det största bidraget är särskilt utbildningsstöd som kostade 155 mil- joner kronor. Bidraget syftar till att undanröja hinder och göra det möjligt för personer med funktionsnedsättning, och ibland deras anhöriga, att studera och i förlängningen bli fullt delaktiga i sam- hällslivet. Ett annat större bidrag avser särskilda insatser på skolområdet, som kostade . Bidraget beviljas bl.a. till skol- huvudmän för insatser av regional art i form av särskild undervisning på sjukhus och regionala utbildningsinsatser till merkostnader för undervisning och till särskilt stora kostnader för elevhälsa eller andra elevstödjande åtgärder. I tabellen nedan redovisas kostnaderna för undervisningen i special- skolan per skolenhet. Källa: Specialpedagogiska skolmyndigheten (2018). Till kostnaderna tillkommer kostnader 2017 för elevresor om totalt , kostnader för förskoleklass, och kostnader för fritidshem, . 4.3.10Uppföljningar, utvärderingar och andra studier av SPSM:s verksamhet SPSM lämnar en årsredovisning till regeringen. Av års- redovisningen framgår att den samlade bedömningen är att SPSM har en god kontroll över ekonomin och en god kontinuitet när det gäller verksamhetens samlade utveckling (Specialpedago- giska skolmyndigheten ). SPSM har också genom enkätundersökningar studerat nyttan i förhållande till några områden. När det gäller rådgivningsuppdrag visar resultatet av enkätunder- sökningen att nyttan med stödet har minskat något jämfört när det gäller nytta för enskild elev och nytta för peda- goger. Nyttan för organisationen har däremot ökat något. Den upplevda specifika nyttan för elever med funktionsnedsättning ligger mellan , medan upplevelsen av den generella nyttan uppgår till av de som besvarat enkäten. Resultatet visar vidare att av de deltagare som svarat på enkäten var positiva till kursverksamheten. Beträffande utred- ningar inom resurscenter har SPSM genomfört telefonintervjuer och respondenterna är samstämmiga i att utredningarna bidragit till att elevernas förutsättningar att lära har ökat liksom förutsättningarna att skapa en tillgänglig lärmiljö (Specialpedagogiska skolmyndig- heten 2018). På uppdrag av regeringen har SPSM undersökt om det finns behov av specialpedagogisk kompetens utanför specialskolan (U2016/04736/S). Det kan noteras att SPSM i samband med sina rådgivningsuppdrag funnit att lärare inte alltid vet vart de ska vända sig för att få den hjälp de har behov av. Den bilden bekräftas i be- tänkandet Samordning, ansvar och kommunikation – vägen till ökad kvalitet i utbildningen för elever med vissa funktionsnedsättningar (SOU 2016:46). genomförde emellertid SPSM flera kampanjer för att öka kännedomen om myndigheten. visar myndigheten att kännedomen har ökat . Resul- tatet av kampanjerna visar också att webbaserade tjänster ger goda möjligheter att nå ut (Specialpedagogiska skolmyndigheten ). Av slutredovisningen av utvecklingen av funktionshinders- politiken 2011–2016 inom skolområdet framgår också att skolmyn- digheterna funnit en ökad kännedom om var skolor kan få råd och stöd i frågor som rör konsekvenserna för skolarbetet av en funk- tionsnedsättning. Det konstateras dock i rapporten att det ändå återstår arbete innan elever med funktionsnedsättning får en lik- värdig utbildning av god kvalitet i en trygg miljö (, Skolinspektionen och Specialpedagogiska skolmyndigheten ). Vad gäller specialskolorna redovisas i årsredovisningen att arbetet med att öka andelen behöriga lärare och det systematiska kvalitets- arbetet fortsätter i syfte att fler elever ska lyckas bättre i sitt lärande. Både frågan om behörighet och andel elever som når kunskaps- kraven är även fortsatt utmaningar för SPSM. /11 granskade Skolinspektionen SPSM i egenskap av huvudman och specialskolorna. Bedömningen var då att bl.a. kun- skapsresultaten behövde förbättras (Skolinspektionen 2011), vilket, som framgår ovan, är aktuellt. Skolinspektionen åter- kom 2015/16 och fann då att SPSM arbetar vidare utifrån den tidigare rapporten, men det framgår också att det fortfarande finns brister vid flera skolor när det gäller det systematiska kvalitets- arbetet, extra anpassningar och särskilt stöd samt hur eleverna ges förutsättningar för lärande och trygghet i skolan (Skolinspektionen 2016c). Det bör nämnas att SPSM i sin årsredovisning uppger att myndigheten åtgärdat och fått godkänt beträffande Skolinspektionens samtliga påpekanden (Specialpedagogiska skol- myndigheten ). Det finns en myndighet med över tusen anställda, inklusive special- skolorna, för specialpedagogiska frågor, men andra myndigheter har också visst ansvar för dessa frågor och , inte SPSM, är samordnare för frågorna. ska, som framgår av avsnitt 4.1, vara samlande, stöd- jande och pådrivande i dessa frågor i den mån det inte är SPSM:s ansvar. är i och för sig den normerande myndigheten, men har också liksom SPSM ett stödjande uppdrag. Av instruk- tioner, regleringsbrev eller andra dokument framgår inte var gränsen mellan myndigheternas uppdrag går, dvs. den framstår som otydlig för personer såväl utanför myndigheterna som för personer inom myndigheterna. Utredningen ska enligt direktivet (2017:37), där det konstateras att det finns överlappningar, analysera hur det specialpedagogiska stödet kan stärkas och hur nyttan med stödet kan utvecklas, liksom föreslå hur det bör organiseras på ett tydligt och effektivt sätt. I SPSM finns ett stort antal regionalt placerade rådgivare som med sin expertis ska ge råd och stöd i specialpedagogiska frågor. Även om det stöd som ges ofta upplevs positivt är rådgivarna emellertid inte alltid kända, även om kännedomen om myndigheten har ökat , vilket innebär att det kan vara väldigt olika mellan huvudmän och även mellan skolor om denna resurs används. Det bör således övervägas om den nuvarande organiseringen är effektiv, ändamålsenlig och likvärdig och når dit behoven finns. Detta område har även uppmärksammats i ovan nämnda betänkande (SOU 2016:46) där utredaren lämnar förslag om samordnande regionala nav. Ett annat område som är komplext och har lett till funderingar är att Skolinspektionen har i uppgift att utöva tillsyn över SPSM som huvudman för specialskolorna. Resultatet av tillsyn har visat att det finns brister t.ex. när det gäller särskilt stöd och detta speglas också av totalt sett låga elevresultat (Specialpedagogiska skolmyn- digheten ). Även om SPSM åtgärdat påtalade brister på ett tillfredsställande sätt är frågan i sig komplex. SPSM som huvudman granskas och har fått, och kan få, anmärkningar i specialpedagogiska frågor av en annan statlig myndighet. ger SPSM, som myn- dighet, råd och stöd till andra skolor i specialpedagogiska frågor, skolor som också omfattas av Skolinspektionens tillsyn. Rådgivningen handlar visserligen inte alltid särskilt stöd i skol- lagens mening (3 kap. 7–8 §§ skollagen), utan kan också t.ex. handla om mer generellt stöd i förhållande till en funktionsnedsättning, men komplexiteten handlar om två myndigheters arbete i frågor som rör specialpedagogik och vikten av göra rätt bedömningar för att tillgodose den enskilde elevens rätt till och behov av stöd eller särskilt stöd. Det är naturligtvis också en trovärdighetsfråga. SPSM har valt att lägga ut ansvaret för de olika skolorna på de regionala kontoren, dvs. ansvaret ligger i praktiken på, eller i när- heten av, de orter där skolorna är belägna. Ett konstaterande i det här skedet är att huvudmannaskapet är statligt till skillnad från huvudmannaskapet för andra skolor på samma orter, men utma- ningarna, t.ex. tillräckligt många behöriga lärare och ett fungerande systematiskt kvalitetsarbete, är likartade oavsett huvudman (se tillsynsrapporter på . ska enligt sin instruktion (2014:1578) bidra till att de verksamma inom skolväsendet ges goda förutsättningar att planera, genomföra och utvärdera undervisningen med stöd av vetenskapligt underbyggda metoder och arbetssätt. bildades och ligger i . leds av en myndighetschef med benäm- ningen direktör (se kap. 3). Inom myndigheten finns ett särskilt beslutsorgan som benämns . Nämnden ska besluta vilka systematiska forskningsöversikter som ska genomföras och besluta om att utlysa medel för praktiknära forskning. Inom myndigheten finns ett även vetenskapligt råd. Rådet ska stödja institutet i det vetenskapliga arbetet med systematiska översikter. Rådet ska även besluta om fördelning av medel till sådan forsk- ning som beslutat att utlysa. Vid behov ska rådet därutöver bistå myndigheten i andra frågor. Figur 4.7 visar översiktligt hur myndigheten är organiserad. Därefter följer en beskrivning av uppdrag, personal och ekonomi. Källa: Informationen är hämtad från årsredovisning (2018a). 4.4.1Att stärka den vetenskapliga grunden inom skolväsendet – två huvudarbetsuppgifter har i uppdrag att stärka den vetenskapliga grunden för undervisningen inom skolväsendet. Institutets instruk- tion anger två huvudsakliga arbetsuppgifter. ska producera forskningssammanställningar, främst i form av syste- matiska översikter, och finansiera praktiknära forskning (2014:1578). ska enligt sin instruktion •validera forskningsresultat inom området med avseende på kvali- tet och relevans •göra systematiska översikter och andra forskningssamman- ställningar med god vetenskaplig kvalitet och presentera resul- taten på ett sätt som är användbart för de verksamma inom skol- väsendet •sprida forskningsresultaten och göra dem tillgängliga för de verk- samma inom skolväsendet •identifiera områden inom skolväsendet där relevant praktiknära forskning saknas •utlysa medel för praktiknära forskning av högsta vetenskapliga kvalitet inom de områden där relevant sådan forskning saknas •fördela medel till praktiknära forskning av högsta vetenskapliga kvalitet. gör forskningssammanställningar i första hand i form av s.k. systematiska översikter. En systematisk översikt är en sammanställning av den bästa tillgängliga vetenskapliga kun- skapen som finns för översiktens genomförande. Ar- betet präglas enligt uppgift från institutet framför allt av systematik och transparens. Det innebär bl.a. att arbetet utgår från en eller flera tydliga frågeställningar, följer ett tydligt protokoll och dokumen- teras, alla arbetsmoment och resonemang redovisas och att all rele- vant forskning söks och beaktas. I arbetet, som bedrivs med hjälp av externa forskare, är strävan att kunna presentera så säkra och opåverkade slutsatser som möjligt, som sedan kan ligga till grund för professionella bedömningar i prak- tiken. Enligt uppgift från kan institutet även göra så kallade kartläggningar av befintlig forskning. Dessa utgör beskrivningar av vilken forskning som finns inom ett område, men innehåller inga synteser eller slutsatser. relevans- och kvalitetsprövar också be- fintliga internationella forskningssammanställningar. Systematiska översikter görs på flera olika håll i världen. Institutet prövar dessa med avseende på hur relevanta de är för svensk skola och med vilken kvalitet de är gjorda. Den praktiknära skolforskning som finansierar avser många olika områden inom förskolans och skolans verksamhet. Det som karaktäriserar forskningen är att den utgår från professionens frågor och behov och syftar till att utveckla och för- bättra undervisningen. De projekt som finansierar bör enligt institutet, utöver att vara innehållsmässigt relevanta, leda till resultat som kan prövas eller direkt omsättas i praktiken. Forskningen bör enligt vara avsedda att få betydande inverkan på skolans praktik på kort till medellång sikt, dvs. 1–(). Med praktiknära forskning avser sam- manfattningsvis forskning som •har sin grund i de frågeställningar och utmaningar som skolans professioner möter i det dagliga yrkesutövandet och alltså växer ur skolans verksamhet •leder till kunskap som skolans verksamma kan använda för att förbättra sina metoder och arbetssätt i undervisningen samt sin förmåga att göra professionella bedömningar i relation till ut- veckling och lärande •förutsätter skolans strukturer och resurser och bygger på sam- verkansformer mellan skolans professioner och forskare som präglas av insikten om båda perspektivens gemensamma bety- delse för forskningsprofilens karaktär •kan leda till en framväxt av nya typer av forskningsmiljöer. Beredningen av ansökningar av forskningsbidrag sker i två steg. I det första steget prövas om ansökan uppfyller vissa formella krav och att •projektet bedrivs i direkt anslutning till förskolan eller skolan •det finns upprättade avtal eller avsiktsförklaringar med förskolor eller skolor som ingår i projektet. Enligt uppgift från har kravet på att det ska finnas etablerade relationer mellan forskarna och skolan eller för- skolan resulterat i att cirka 550 avtal eller avsikts- förklaringar har upprättats mellan universitet eller högskolor och skolor eller förskolor i samband ansökningar om finansiering för forskningsprojekt. uppföljningar visar att en stor andel av dessa samarbeten fortsätter i någon form även i de fall forskningsbidrag inte beviljats från institutet. I det andra steget bedöms ansökans kvalitet. ställer samma krav på hög vetenskaplig kvalitet på den forskning som finansieras som andra forskningsråd. Utöver det bedöms även ansökans relevans för dem som är verksamma i skolan och förskolan. Forskare som söker bidrag måste vara anställd i en forskande miljö, medan verksamma i skolan eller förskolan med fördel får delta i forskningen. Genom att involvera professionen i forsknings- projekten utnyttjas och integreras deras kunskap och erfarenhet från praktiken. Projektets samlade vetenskapliga kompetens bedöms också under det andra steget. 4.4.2Kommunikation – en central uppgift för institutet Enligt uppgift från är kommunikation en strategiskt viktig uppgift för institutet, både för att sprida kunskap om de forskningsprojekt som beviljas anslag och för att resultaten från systematiska översikter ska få genomslag i förskolor och skolor. Av instruktionen framgår t.ex. att resultaten av de systematiska översikterna och andra forskningssammanställningarna ska presen- teras på ett sätt som är användbart för de verksamma inom skol- väsendet och att institutet ska sprida forskningsresultaten och göra dem tillgängliga för de verksamma inom skolväsendet (2014:1578). I det arbetet är samverkan med andra myndigheter och organisa- tioner viktiga. 4.4.3Samverkan är central för metodutvecklingen har, enligt uppgift från institutet, under sina första år satsat på både nationell och internationell samverkan. Detta gäller inte minst metodfrågor. Nationellt har myndigheten under de första årens uppbyggnad samverkat om metodfrågor med social utvärdering (SBU) och Mistras råd för evidensbaserad miljövård (EviEM). Internationellt är medlem i Evidence Informed Policy and Practice in Education in Europe (EIPPEE), ett nätverk för organisationer som bl.a. arbetar med att göra systema- tiska översikter. I nätverket ingår organisationer från , , , och . Institutet har ett nära samarbete om metodfrågor med Kunnskapssenter for utdanning () som kan sägas vara institutets systerorganisation i . Institutet samverkar även med t.ex. EPPI-center vid i och den internationella organisationen . Både och EPPI-center deltar aktivt inom ramen för EIPPEE. 4.4.4Försöksverksamheten – ett samverkansprojekt startade en försöksverksamhet i samarbete med och ett antal kommuner. Institutets syfte var att testa en struktur för att pröva och utvärdera arbetssätt och metoder i undervisningen med utgångspunkt i institu- tets systematiska översikter. Projektet bestod av en utbildningsdel och en genomförandedel. följde en grupp lärare en kurs på avancerad nivå som ges vid – Evidens i praktiken: Förändring av verksamheter utifrån evidens. Efter ge- nomförd kurs lades utvärderingsprojekt upp i samråd mellan , deltagarna och deras respektive skolor. Univer- sitetet svarade för den vetenskapliga handledningen. Projekten har slutredovisats. En ny omgång, Försöksverksamhet 2, är under uppstart (). 4.4.5Skolforskningsinstitutets personal – en liten myndighet mätt i antalet anställda Vid utgången av 2017 hade 15 anställda, varav 1 var tjänstledig på heltid och 2 på deltid. Av dessa var 12 kvinnor och 3 män. Totalt fanns personal motsvarande 12 årsarbetskrafter vid myndigheten. De anställdas ålder varierade , med en medianålder på (). I arbetet med att genomföra systematiska översikter har enligt uppgift från institutet sammantaget 14 externa forskare varit invol- verade. Varje extern forskare lägger ned totalt cirka 2–2,5 månads arbete för ett projekt, tid som kan sträcka sig över mer än ett kalen- derår. Beredningen av forskningsansökningar har genomförts av en extern beredningsgrupp bestående av 12 forskare. 4.4.6Skolforskningsinstitutets intäkter, verksamhets- kostnader och forskningsmedel I tabellen nedan redovisas verksamhets- kostnader och forskningsmedel 2015, 2016 och 2017. Källa: årsredovisning, anslagsredovisning och resultaträkning respektive år (, 2017 och 2018a). har funnits i endast tre verksamhetsår. Un- der myndighetens första år, 2015, fördelades inga forskningsmedel. disponerade institutet utöver det belopp som anges i tabellen även ett överföringsbelopp om .