sou · H5B3114 · 2018-01-01 00:00:00 — En kvalificerad elektronisk stämpel ska omfattas av en pre- sumtion om integritet hos de uppgifter som den är kopplad till och om att uppgifterna har korrekt ursprung. eIDAS – syfte och innebörd stämpel som är baserad på ett kvalificerat certifikat som har utfärdats i en medlemsstat ska erkännas som en kvalificerad elektronisk stämpel i alla andra medlemsstater. En elektronisk stämpel ska uppfylla krav enligt artikel 36. Den ska vara knuten uteslutande till skaparen av stämpeln. Skaparen av stäm- peln ska kunna identifieras. Stämpeln ska vara skapad så att den kan användas med hög grad av tillförlitlighet. Den ska vara kopplad till de uppgifter den avser på ett sådant sätt att alla efterföljande änd- ringar av uppgifterna kan upptäckas. Elektroniska stämplar i offentliga tjänster är enligt artikel 37 före- mål för ömsesidigt erkännande på motsvarande nivå. Medlems- staterna ska för gränsöverskridande användning av nättjänster som erbjuds av ett offentligt organ inte kräva en elektronisk stämpel med en högre säkerhetsnivå än den som gäller för den kvalificerade elek- troniska stämpeln. Vissa regler när det gäller kvalificerade certifikat för elektroniska stämplar finns i artikel 38 men kraven de ska uppfylla finns i bilaga III till förordningen. Där specificeras vad certifikaten ska innehålla. När det gäller kvalificerade anordningar för skapande av elektro- niska stämplar samt validering och bevarande av kvalificerade elek- troniska stämplar hänvisas i artikel 39–40 till motsvarande bestäm- melser för kvalificerade elektroniska underskrifter i artikel 29–34. Elektroniska tidsstämplingars rättsliga verkan beskrivs i artikel 41. Även när det gäller elektroniska tidstämplingar får de inte förvägras rättslig verkan enbart på grund av att den har elektronisk form. En kvalificerad elektronisk tidsstämpling ska omfattas av en presumtion av korrekthet och erkännas som en kvalificerad elektronisk tids- stämpling i alla medlemsstater. Artikel 42 innehåller förordningens krav på en kvalificerad elek- tronisk tidsstämpling. Den ska binda datumet och tiden till uppgifter så att möjligheten att uppgifterna ändras utan att det går att upptäcka rimligtvis kan uteslutas. Den ska vara grundad på en korrekt tidskälla som är kopplad till samordnad universaltid. Den ska vara under- tecknad med hjälp av en avancerad elektronisk underskrift eller för- eIDAS – syfte och innebörd seglad med en avancerad elektronisk stämpel från den kvalificerade tillhandahållaren av betrodda tjänster eller genom en likvärdig metod. 16.4.7Elektroniska tjänster för rekommenderade leveranser Rättslig verkan av elektroniska tjänster för rekommenderade leveran- ser beskrivs i artikel 43. Uppgifter som sänds och tas emot genom en elektronisk tjänst för rekommenderade leveranser får inte förvägras rättslig verkan enbart på grund av att de har elektronisk form. Upp- gifter som sänds och tas emot genom en kvalificerad elektronisk tjänst för rekommenderade leveranser ska omfattas av en presumtion om uppgifternas integritet, om uppgifternas avsändande av den iden- tifierade avsändaren, uppgifternas mottagande av den identifierade adressaten samt om riktigheten i det datum och den tidpunkt för av- sändande och mottagande som anges i den kvalificerade elektroniska tjänsten för rekommenderade leveranser. Artikel 44 innehåller förordningens krav på kvalificerade elektro- niska tjänster för rekommenderade leveranser. Kraven innebär bland annat följande. De kvalificerade elektroniska tjänsterna för rekom- menderade leveranser ska tillhandahållas av en eller flera kvalificerade tillhandahållare av betrodda tjänster. De ska med hög grad av tillför- litlighet säkerställa avsändarens identitet. De ska säkerställa adressa- tens identitet innan uppgifterna levereras. Kvalificerade betrodda tjänster ska användas för att säkerställa avsändande, mottagande och tidpunkt på ett sätt som utesluter möjligheten att uppgifterna ändras utan att det går att upptäcka. Krav på kvalificerade certifikat för autentisering av webbplatser finns enligt artikel 45 i bilaga IV. Där specificeras vad certifikaten ska inne- hålla. eIDAS – syfte och innebörd Ett elektroniskt dokument får enligt artikel 46 inte förvägras rättslig verkan eller giltighet som bevis vid rättsliga förfaranden enbart på grund av att det har elektronisk form. Utöver förordningen finns det genomförandeakter som ger kom- missionen befogenhet att på ett flexibelt och snabbt sätt kunna kom- plettera vissa detaljerade aspekter av förordningen. Genomförande- befogenheter bör även tilldelas kommissionen för att säkerställa en- hetliga villkor för genomförandet av förordningen. Detta anges i skäl 70–71 till förordningen. Enligt flera artiklar ska kommissionen anta genom- förandeakter för att förtydliga och specificera vissa uppgifter men på många andra ställen i förordningen ges kommissionen möjlighet att anta genomförandeakter. Nedan följer en förteckning av de genomförandeakter som i skriv- ande stund har antagits. Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2015/296 av om inrättande av förfaranden för samarbete mellan medlemsstaterna om elektronisk identifiering i enlighet med artikel 12.7 i och rådets förordning (EU) nr 910/2014 om elektronisk identifiering och betrodda tjänster för elektroniska transaktioner på den inre marknaden Genomförandebeslutet handlar om förfaranden för att underlätta samarbetet mellan medlemsstaterna, vilket är nödvändigt för att säker- ställa interoperabiliteten och säkerheten i system för elektronisk identifiering som medlemsstaterna avser att anmäla eller har anmält till kommissionen. Förfarandena avser särskilt utbyte av informa- tion, erfarenheter och god praxis om system för elektronisk identifi- ering samt undersökning av den relevanta utvecklingen inom sektorn för elektronisk identifiering, sakkunnighetsbedömning av system för elektronisk identifiering och samarbete genom ett särskilt samarbets- nätverk. eIDAS – syfte och innebörd Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/806 av om fastställande av specifikationer för utformningen av EU-förtroendemärket för kvalificerade betrodda tjänster Genomförandeförordningen behandlar EU-förtroendemärket för kvalificerade betrodda tjänster och bilagan till förordningen visar hur det ser ut. Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2015/1506 av om fastställande av specifikationer rörande format för avancerade elektroniska underskrifter och avancerade elektroniska stämplar i enlighet med artiklarna 27.5 och 37.5 i och rådets förordning (EU) nr 910/2014 om elektronisk identifiering och betrodda tjänster för elektroniska transaktioner på den inre marknaden Genomförandebeslutet innehåller tekniska specifikationer för att underlätta ömsesidigt erkännande mellan medlemsstaterna när det gäller avancerade elektroniska underskrifter och avancerade elektro- niska stämplar. I beslutets bilaga finns en förteckning över de tekniska specifikationerna. Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1501 av om interoperabilitetsramverket enligt artikel 12.8 i och rådets förordning (EU) nr 910/2014 om elektronisk identifiering och betrodda tjänster för elektroniska transaktioner på den inre marknaden Genomförandeförordningen innehåller regler om bland annat tek- niska minimikrav rörande tillitsnivåer och kartläggning av nationella tillitsnivåer för anmälda medel för elektronisk identifiering som ut- färdats inom ramen för anmälda system för elektronisk identifiering, tekniska minimikrav på interoperabilitet, minimuppsättningen av per- sonidentifieringsuppgifter som är unika för en fysisk eller juridisk person, gemensamma standarder för operativ säkerhet och bestäm- melser för tvistlösning. I genomförandeförordningen finns krav, regler och definitioner för noder. eIDAS – syfte och innebörd I bilagan till genomförandeförordningen listas minimiuppsätt- ningen av personidentifieringsuppgifter som är unika för en fysisk eller en juridisk person. En minimiuppsättning av uppgifter för en fysisk person ska innehålla följande obligatoriska attribut: nuvarande efternamn, nuvarande förnamn, födelsedatum samt en unik identi- tetsbeteckning som satts samman av den utsändande medlemsstaten i enlighet med de tekniska specifikationerna för gränsöverskridande identifiering och som är mest beständig . En minimiuppsättning för en fysisk person kan dessutom innehålla ett eller flera av följande ytterligare attribut: förnamn och efternamn vid födseln, födelseort, nuvarande adress och kön. En minimiuppsättning av uppgifter för en juridisk person ska inne- hålla följande obligatoriska attribut: nuvarande juridiska namn och en unik identitetsbeteckning som satts samman av den utsändande medlemsstaten i enlighet med de tekniska specifikationerna för gräns- överskridande identifiering och som är mest beständig . En minimi- uppsättning av uppgifter för en juridisk person kan dessutom innehålla ett eller flera ytterligare attribut, t.ex. nuvarande adress, momsregistrer- ingsnummer, skatteregistreringsnummer m.m. Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1502 av om fastställande av tekniska minimi- specifikationer och förfaranden för tillitsnivåer för medel för elektronisk identifiering i enlighet med artikel 8.3 i Europa- parlamentets och rådets förordning (EU) nr 910/2014 om elektronisk identifiering och betrodda tjänster för elektroniska transaktioner på den inre marknaden Genomförandeförordningen beskriver specifikationer och övrigt för tillitsnivåerna låg, väsentlig och hög för medel för elektronisk identi- fiering utfärdade inom ett anmält system för elektronisk identifiering. I bilagan till förordningen finns specificerat vad som krävs för att uppnå respektive tillitsnivå vid olika skeden i processerna för inskriv- ning, hantering av medel för elektronisk identifiering, autentisering, hantering och organisation. eIDAS – syfte och innebörd Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2015/1505 av om fastställande av tekniska minimi- specifikationer och format rörande förteckningar över betrodda tjänsteleverantörer i enlighet med artikel 22.5 i och rådets förordning (EU) nr 910/2014 om elektronisk identifiering och betrodda tjänster för elektroniska transaktioner på den inre marknaden Enligt genomförandebeslutet ska medlemsstaterna upprätta, offentlig- göra och underhålla förteckningar över betrodda tjänsteleverantörer med uppgifter om kvalificerade tillhandahållare av betrodda tjänster som står under medlemsstaternas tillsyn, liksom uppgifter om de kva- lificerade betrodda tjänster som dessa tillhandahåller. Dessa förteck- ningar ska uppfylla de tekniska specifikationer som anges i bilaga I till genomförandebeslutet. Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2015/1984 av om förutsättningar, format och förfaranden för anmälan enligt artikel 9.5 i och rådets förordning (EU) nr 910/2014 om elektronisk identifiering och betrodda tjänster för elektroniska transaktioner på den inre marknaden I genomförandebeslutet finns bestämmelser om hur medlemsstaterna ska gå till väga för att anmäla ett system för elektroniska identitets- handlingar till kommissionen. Anmälan ska göras på engelska och det ska ske elektroniskt genom det formulär som finns i bilagan till genomförandebeslutet. eIDAS – syfte och innebörd Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/650 av om fastställande av standarder för säkerhets- bedömning av kvalificerade anordningar för skapande av elektroniska underskrifter och stämplar enligt artiklarna 30.3 och 39.2 i och rådets förordning (EU) nr 910/2014 om elektronisk identifiering och betrodda tjänster för elektroniska transaktioner på den inre marknaden I bilagan till genomförandebeslutet förtecknas de standarder för säkerhetsbedömning av informationsteknikprodukter som gäller för certifiering av kvalificerade anordningar för skapande av elektroniska underskrifter eller kvalificerade anordningar för skapande av elektro- niska stämplar i de fall de uppgifter som genereras för skapande av elektroniska underskrifter eller av elektroniska stämplar bevaras i en helt, men inte nödvändigtvis uteslutande, användarskött miljö. 16.7Fonden för ett sammanlänkat – CEF Förordningen 1316/20138 reglerar Fonden för ett sammanlänkat Euro- pa (Connecting Europe Facility – CEF). Enligt artikel 1 ska fonden fastställa villkor, metoder och förfaranden för tillhandahållande av finansiellt stöd från unionen till transeuropeiska nät i syfte att främja projekt av gemensamt intresse inom sektorerna för transport-, tele- kommunikations- och energi infrastruktur och utnyttja potentiella synergieffekter mellan dessa sektorer. En del av fondens program är CEF Digital som arbetar för att möjliggöra en digital inre marknad. CEF Digital beskriver fem centrala byggstenar som tillsammans utgör basen för att uppnå en sådan marknad:9 •eDelivery som är en digital meddelandetjänst, •eID som är elektroniska identitetshandlingar, •eInvoicing som är elektronisk fakturering, 8 och Rådets förordning (EU) nr 1316/2013 av om inrättande av Fonden för ett sammanlänkat , om ändring av förordning (EU) nr 913/2010 och om upphävande av förordningarna (EG) nr 680/2007 och (EG) nr 67/2010. eIDAS – syfte och innebörd •eSignature som är elektroniska underskrifter, •eTranslation som är digital översättning. På webbplatsen för byggstenen eID finns information om hur frågor om gränsöverskridande identifiering och den digitala marknaden drivs inom EU. Webbplatsen ger ett europeiskt perspektiv på hur systemet är tänkt att fungera.10 På webbplatsen förklaras vilka aktörer som är inblandade i olika skeden, fördelarna eIDAS-förordningen kan medföra, medlemssta- ternas arbete och kontaktpunkter, hur man kan ansöka om finansi- ering och exempel på användningsområden. Vidare finns länkar till olika samarbetsnätverk, instruktioner till tillhandahållare av e-tjäns- ter om hur de kan förbereda sig och till utvecklare av noder samt relevant lagstiftning. När en användare identifierar sig i en e-tjänst med hjälp av en elektro- nisk identitetshandling startar en process för att avgöra om använda- ren ska ges tillträde till tjänsten eller inte. För att släppa in använda- ren i e-tjänsten kan tillhandahållaren av e-tjänsten kräva bekräftelse på att individen som identifierar sig verkligen är den som den utger sig för att vara. Elektroniska identitetshandlingar kan ge sådan be- kräftelse genom ett identitetsintyg. Identitetsintyget innehåller vissa attribut (uppgifter om användaren), t.ex. personnummer. Detta har även beskrivits av utredningen i tidigare kapitel. Beskrivningen av processen nedan ger en förenklad bild av vad som händer när en användare identifierar sig i en e-tjänst. Avsikten är att visa skillnaderna mellan att en användare identifierar sig med en svensk eller en utländsk elektronisk identitetshandling. 17.1.1Identifiering med svensk elektronisk identitetshandling När en användare identifierar sig i en svensk e-tjänst med en svensk elektronisk identitetshandling skickas en begäran om identitetsintyg från tillhandahållaren av e-tjänsten (förlitande aktör) till utfärdaren av den elektroniska identitetshandlingen. Utfärdaren bekräftar iden- titeten genom att ansvara för att ett identitetsintyg levereras till den förlitande aktören och användaren kan därefter släppas in i e-tjäns- ten. Ofta köper utfärdaren av den elektroniska identitetshandlingen identitetsintyg från en underleverantör. I praktiken levereras alltså Europeiska elektroniska identitetshandlingar i svenska e-tjänster identitetsintyget då av någon annan än utfärdaren av den elektroniska identitetshandlingen. 17.1.2Identifiering med utländsk elektronisk identitetshandling När en användare identifierar sig i en svensk e-tjänst med en ut- ländsk elektronisk identitetshandling kommer processen att se lite annorlunda ut. Användaren får ange att han eller hon vill identifiera sig med en utländsk elektronisk identitetshandling och i vilket land den är utfärdad. Begäran om identitetsintyg skickas via den svenska noden som dirigerar begäran vidare till det valda landets nod. Det valda landets nod skickar begäran om identitetsintyg till den utfär- dare som har utfärdat den elektroniska identitetshandlingen i det aktuella landet. Identitetsintyget ska innehålla användarens nuvarande förnamn, nuvarande efternamn, födelsedatum och landets unika iden- Europeiska elektroniska identitetshandlingar i svenska e-tjänster Det kan också innehålla några ytterligare attribut.1 Identitetsintyget levereras tillbaka från utfärdaren via den utländska noden till den svenska noden. Den svenska noden kan antingen leverera identitetsintyget direkt till tillhandahållaren av e-tjänsten eller göra en slagning mot ett framtida kopplingsregister och därefter eventuellt leverera ett berikat identitetsintyg till tillhandahållaren av e-tjänsten. Identitetsintyget är då berikat med användarens svenska person- eller samordningsnummer. För att få tillgång till svenska offentliga myndigheters e-tjänster krävs i många fall att användaren har ett svenskt person- eller sam- ordningsnummer. De användare som har behov av att använda svenska offentliga myndigheters e-tjänster har troligtvis redan någon relation till . Därför har de kanske även ett svenskt person- eller samordningsnummer. Det är av intresse för de förlitande aktö- rerna att veta att de har att göra med en person som har en viss identitet i . För att uppnå högsta möjliga nivå av säkerhet i kopplingarna mellan utländska elektroniska identitetshandlingar och svenska person- och samordningsnummer och för att de offentliga myndigheternas tillämpning ska bli enhetlig har föreslagit att det ska finnas ett centralt kopplingsregister.2 Om någon försöker identifiera sig med en utländsk elektronisk identitetshandling som inte är godkänd enligt eIDAS-förordningen kommer den utländska nod som frågan om identitetsintyg levereras till inte att kunna besvara frågan eller bekräfta identiteten. De offent- liga myndigheterna som tillhandahåller e-tjänster behöver därmed inte själva känna till eller kontrollera vilka utländska elektroniska identitetshandlingar som är godkända. Om de inte får tillbaka ett identitetsintyg som bekräftar identiteten på användaren ska använ- daren inte släppas in i e-tjänsten. 1Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1501 av om interoperabilitetsramverket enligt artikel 12.8 i och rådets förordning (EU) nr 910/2014 om elektronisk identifiering och betrodda tjänster för elektroniska tran- saktioner på den inre marknaden. 2Skatteverkets promemoria från , Koppling mellan europeiska eID-hand- lingar och svenska personnummer eller styrkta samordningsnummer, dnr 131 184020-16/113. Europeiska elektroniska identitetshandlingar i svenska e-tjänster (eventuellt berikat) centralt kopplingsregister eller inte? Konsekvenserna för de svenska offentliga myndigheterna av skyldig- heten att erkänna utländska elektroniska identitetshandlingar i sina e- tjänster kan komma att variera beroende på om det skapas ett centralt kopplingsregister eller inte. Enligt förslag om kopplingsregister ska den svenska noden förmedla till den offentliga myndigheten om koppling finns eller inte. De offentliga myndigheterna måste kunna lita på att det är samma person bakom den utländska elektroniska identitetshandlingen som bakom det svenska person- eller samordningsnumret. Annars blir kopplingsregistret inte användbart. För att få en koppling registrerad Europeiska elektroniska identitetshandlingar i svenska e-tjänster ska det därför krävas samma grad av säkerhet som vid utfärdandet av en fysisk identitetshandling. Det innebär enligt att kopp- ling kan registreras först efter noggrann kontroll som kan genomföras på tre sätt. För att få till stånd en elektronisk lösning kan i bilaterala avtal komma överens med främst de andra nordiska länderna om att den elektroniska identitetshandlingen ska innehålla personnummer eller motsvarande som kan jämföras med redan registrerade upp- gifter i folkbokföringsdatabasen. Ett alternativt sätt som också ger en elektronisk lösning är att användaren först identifierar sig med en redan registrerad elektronisk identitetshandling och därefter kopplar ytterligare en elektronisk identitetshandling till sitt personnummer eller styrkta samordningsnummer. För de användare som inte kan få en koppling registrerad elektroniskt finns slutligen alternativet att användaren inställer sig fysiskt för identifiering hos en registrerande offentlig myndighet. Om det inte finns ett centralt kopplingsregister kommer varje offentlig myndighet att själv behöva ha en beredskap för att göra mot- svarande kopplingar. Det varierar mellan de offentliga myndigheterna hur stora säkerhetskrav de har, hur mycket de använder sig av e-tjäns- ter och hur stora flöden av identifiering med utländska elektroniska identitetshandlingar som beräknas strömma in. Enligt analys kommer det dock att finnas stora behov av ett kopplings- register hos vissa större offentliga myndigheter. En stor risk med att inte tillhandahålla ett centralt kopplingsregis- ter är att de offentliga myndigheterna kan göra olika bedömningar av om koppling mellan en utländsk elektronisk identitetshandling och ett svenskt person- eller samordningsnummer ska göras. Användaren kan då släppas in i vissa e-tjänster men inte i andra trots att e-tjänsterna har samma nivå på säkerhetskrav och användaren identifierar sig med samma utländska elektroniska identitetshandling på alla ställen. Det finns också risk för att varje offentlig myndighet då behöver en egen registerförfattning för att hålla ett eget register när flödet av identifieringar med utländska elektroniska identitetshandlingar ökar. Europeiska elektroniska identitetshandlingar i svenska e-tjänster I all användning av elektroniska identitetshandlingar förekommer be- handling av personuppgifter. I och med ikraftträdandet av dataskydds- förordningen3 ställs nya krav på alla aktörer som utför behandling av personuppgifter. Offentliga myndigheter som har e-tjänster där man hanterar elektroniska identitetshandlingar behöver se över sin bered- skap ur den här aspekten. Det gäller även andra aktörer som medver- kar i processen vid identifiering med elektroniska identitetshand- 3 och rådets förordning (EU) 2016/679 av om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv /46/EG (allmän dataskyddsförordning). Europeiska elektroniska identitetshandlingar i svenska e-tjänster lingar, såsom utfärdare av elektroniska identitetshandlingar och ut- färdare av identitetsintyg. För att ta ställning till vilken aktör som ska ha personuppgifts- ansvar behöver redas ut vilka parter som är aktuella, vilka personupp- gifter som behandlas, och vem som kan uppfylla kraven som följer med personuppgiftsansvar. har i sin rapport om kopplingsregister föreslagit att ska vara personuppgiftsansvarig för behandlingar av per- sonuppgifter i kopplingsregistret. har också föreslagit att E-legitimationsnämnden4 ska vara personuppgiftsansvarig för den per- sonuppgiftsbehandling som utförs när noden kontrollerar om en an- vändare förekommer i kopplingsregistret. Utredningen låter dessa förslag ligga som utgångspunkter i fördelningen av personuppgiftsan- svar mellan aktörerna. I kommande avsnitt hanteras därför inte per- sonuppgiftsansvar när det gäller kopplingsregistret. 17.2Konsekvenser för de svenska offentliga myndigheterna av att erkänna europeiska elektroniska identitetshandlingar och underskrifter i sina e-tjänster 17.2.1E-legitimationsnämndens enkäter om myndigheternas beredskap