sou · H6B384 · 2018-12-20 00:00:00 — 40https:///wps/portal?uri=gbglnk%3a201682712530538#htoc-8 Besökt . källkoden för till andra som vill bygga en bytessajt. Exempelvis har använt källkoden för att bygga en egen Tage41. Proaktiva kommuner och regioner , och kommun är exempel på tre kommuner som aktivt arbetar för att ställa om till en mer hållbar plastanvändning. I det ligger såväl minskad plastanvänd- ning (i form av att inte ersätta produkten med något annat, att för- länga produktens livstid och att ersätta plastmaterialet med annat material) som att öka andelen återvunnen plast. I omställningen an- vänds bland annat offentlig upphandling som ett effektivt verktyg. Även använder offentlig upphandling som ett verktyg för att gå mot sitt miljömål Fossilfritt 2020. En ökad återanvändning uppnås också genom att kommuner underlättar för sina invånare att skänka och köpa begagnade varor, exempel på det är återbruk och Retuna återbruksgalleria. har tagit fram vägledningar och checklistor med praktiska tips och goda exempel för att förebygga avfall i stadens olika verksamheter, bland annat inom kontor, äldreboende, skola, förskola, flerbostadshus, på kafé och restauranger samt vid beställ- ning av konferenser, hotell och catering. Därutöver finns en specifik checklista samt en webbaserad utbildning för att förebygga avfall vid inköp och upphandling.42 Genom initiativet Skrota Skräpet som drivs av förvaltningen Kretslopp och vatten i stöttas verksamheterna i arbetet med att minska sitt avfall av första anställda förebyggandecoach. Även upphandlare behöver stöd då de ibland saknar kunskap och motivation att ställa avfallsförebyggande krav. hänvisar de till beställarnas behov, vilka ofta är skapade av rutiner och vanor. Mot bakgrund av detta genomförs en utbildning om avfallsförebyggande arbete för alla Stads 41www.vgregion.se/om-vgr/organisation-och-verksamhet/miljovgr/miljoplan-2017- 2020/produkter-och-avfall/tage/. centrala upphandlare, vilket har lett fram till en ökad förståelse och förändringsvilja (, 2018). På äldreboendet har flera åtgärder för att minska avfallet genomförts, bland annat har en övergång till flergångsprodukter för sängunderlägg, rullstolsunderlägg, haklappar för boende och dusch- förkläden för medarbetare genomförts. Den största delen av det brännbara avfallet på ett äldreboende är inkontinensskydd. Använd- ningen av dessa har minskat dels genom att personalen har utbildats i individuell utprovning där bland annat personer med mindre behov har fått tvättbara inkontinensskydd, dels genom att de boende tas till toaletten oftare. För att minska överanvändning av engångshandskar förtydligades reglerna för när dessa ska användas. Därutöver köptes flergångslådor in för att förvara smörgåspålägg och matrester. Genom att byta till flergångsprodukter minskade sin klimatpåverkan med nästan koldioxid . Inköpskostnaderna för engångs- produkter minskade , från cirka 30 000 till per år.43 Konceptet Det avfallssnåla äldreboendet, där dessa åtgärder ingår, införs nu på samtliga äldreboenden i (, 2018). På uppdrag av utreder förvaltningen Kretslopp och vatten hur hela kan minska användningen av engångsprodukter. Utredningen ska vara klar /19 (, 2018). – Nätverk för Miljö och hälsa i upphandling kontaktade Offentliga Inköpare med önskan om att få publicera ett upprop i deras tidning för att komma i kontakt med fler personer som arbetade med lik- nande frågeställningar. Uppropet ledde fram till och hälsa i upphandling, som består av ett nätverk på Nätverket har kontakt i stort sett och träffas för att utbyta erfaren- heter och stötta varandra gällande hur man kan tänka och agera i olika upphandlingssituationer. Det kan gälla varför man valt att göra på ett visst sätt, vilka misstag man gjort, vad som blev bra, om något var kostnadsdrivande, inte drivande med mera. 43https:///wps/portal?uri=gbglnk%3a201682712530538#htoc-8 Besökt . skapar personliga relationer som gör det lätt att ta kontakt och ställa frågor. Inom nätverket diskuteras upphandling av olika material- strömmar och enligt nätverket utgör plast den enskilt största frågan då plast används inom en mängd olika områden såsom profilartiklar, leksaker, entrémattor, engångsartiklar till konferensanläggningar, gymnastikmaterial, golv, förpackningar vid upphandling av kläder, PVC i skyddskläder, sjukvårdsmaterial, husgeråd, konstgräs och fall- skydd, livsmedelsförpackningar med mera (, 2018). stad har i sin kommande klimat- och energiplan, som ska antas , föreslagit att har kom- munen ramavtal för vanligt förekommande engångsartiklar i fossilfri plast. Det innebär att produkter tillverkade av fossil plast ska fasas ut. Stadens centrala inköpsenhet jobbar med upphandlingar och av- tal för att få bort onödiga plastprodukter samt ersätta produkter ba- serade på fossil råvara med produkter baserade på förnybar råvara i så hög grad som möjligt. Områden som kommunen har satsat extra på är bland andra lek- och hobbymaterial, köksutensilier, engångs- artiklar, förbrukningsmaterial och sjukvårdsprodukter (, 2018). Vikten av att upphandlarna är delaktig under hela inköpsproces- sen betonas (från det att en marknadsanalys inom miljö och hållbar- het görs, kraven ställs, frågor från leverantörer ställs, till det att an- buden ska utvärderas och avtalen följas upp). Avtalstiderna är vanli- gen och en viktig del i arbetet är att följa upp avtalen. I sker sällan överprövning utifrån miljökrav. För att säkerställa redan i anbudsskedet att anbudsgivarna lever upp till de ställda kraven kräver att anbudsgivaren kan styrka att kraven uppfylls tillsammans med anbudet, det vill säga det räcker inte med att bara lova att produkten uppfyller ett visst krav, det ska också kunna bevisas (, 2018). Här betonas även vikten av att få med sig beställare och personal ute i verksamheterna. När ett mer miljövänligt sortiment finns upp- handlat behöver beställare ute i verksamheten få information om av- talet och produkterna. Därutöver poängteras vikten av att perso- nerna i de avtalsgrupper som finns ute i verksamheterna samt övriga beställare återkopplar kring hur det funkar, den informationen har upphandlarna annars inte tillgång till. Kontakten mellan upphand- lare och verksamheterna är med andra ord avgörande för att få till en funktionell och hållbar upphandling. Ett exempel är när billiga pro- dukter som ofta går sönder inte reklameras. I stället för att reklamera exempelvis undermåliga skyddshandskar slänger man den och tar en ny. Förutom prisbilden påverkar såklart tids- och resursbrist viljan och orken att reklamera, men om inte problemen uppmärksammas blir det heller ingen förändring. Reklamationer är därmed ett viktigt verktyg i arbetet (, 2018). kommun – Klimateffektiv plastupphandling kommun har arbetet med olika initiativ för att minska klimatpåverkan från plast. startades projektet mateffektiv plastupphandling. I projektet samarbetar medlemmarna för att genom upphandling påverka leverantörer och producenter av plastprodukter att utöka sitt sortiment av återvunna och förnybara produkter. Därutöver arbetar medlemmarna aktivt med att minska sitt användande av fossila plastprodukter. Viktiga delar i projektet har varit att kartlägga de gemensamma större flödena av plastprodukter vilka sedan har utgjort grunden för det fortsatta arbetet med förändrade upphandlingskriterier. Inom projektet undersöks möjligheterna att: –Ta fram ett beräkningsverktyg som möjliggör, att utifrån leveran- törernas uppgifter, jämföra en produkts klimatpåverkan med en annans (exempelvis påse A med påse B). –Lägga in kriterier i anbudsförfarandet som syftar till att skapa in- citament för leverantörerna att förbättra sig . –Använda ”förbehåll” för att få till en innovativ och framåtblick- ande upphandling. Detta används då det kommer finnas tillgängligt ett bättre miljöalternativ på mark- naden. Förfarandet sker genom att den specifika produkten ”lyfts ut” från det större anbudsförfarandet och kommunen förbehåller sig rätten att köpa in det bättre alternativet när det väl finns till- gängligt på marknaden, trots gällande leverantörsavtal. Genom att deltagarna gemensamt ändrar upphandlingskriterier för plastprodukter kan en ökad efterfrågan på återvunnen och förnybar plastråvara skapas. Samlade erfarenheter ska ligga till grund för att forma en systematik för framtida upphandlingsrutiner av plast. jektet lägger även stor vikt vid informations- och kommunikations- insatser, samt arbetar aktivt med att erbjuda material i form av ex- empelvis guider och handledningsmanualer för att underlätta arbetet kring minimering, ökad sortering och användandet av alternativ till fossilbaserad plast. Utöver dessa informativa insatser riktas även fokus på plastanvändning och beteende. Ett exempel på hur kommun har arbetet med ett inno- vativt och framåtblickande upphandlingsförfarande är det arbete som bedrivs i syfte att kunna ersätta riskavfallsbehållare baserade på fossil plast (dessa används främst inom vårdsektorn). Behållarna an- vänds för att ta hand om riskavfall som sedan skickas på destruktion via förbränning (, 2018). I används mellan 1,5 till Företaget har ut- vecklat en riskbehållare av biokomposit baserad på svensk träfiberrå- vara och med stöd av kan pilotproduktionen för att ta fram en fullstor prototyp inledas. Målsättningen är att riskavfallsbehålla- ren ska kunna levereras under 2019.44 För att företag ska utveckla nya produktlösningar behövs kunder som köper dessa produkter. kommun har därför en överenskommelse med företaget om att när produkten finns på marknaden kommer kommunen efterfråga denna produkt. OrganoClick har i sin tur garanterat att prisbilden för den förnybara riskbehållaren inte kom- mer att förändras jämfört med den fossilbaserade (, 2018). kommun deltar även i det regionala samverkansprojektet klimatpåverkan från plast i verksamhet mellan kommunerna . Inom projektet ska upphandlingskrav och inköpsrutiner för ett urval av plastprodukter som används inom verksamhet utveck- las. Inom projektet vill man aktivt gynna plast producerad av åter- vunnen eller förnybar råvara, eller ett helt annat material med lägre klimatpåverkan. Kommunerna samverkar med näringsliv, industri och forskningsinstitut. Projektet vill bidra till att skapa en modell av hur förändringsarbetet kan bedrivas som sedan kan spridas till kommuner (, 2018). För att höja statusen och öka takten på arbetet med att minska klimatpåverkan från plast har kommun i sitt reviderade 44http:///news/funding-from-vinnova-for-risk-waste-containers-made-of- the-biocomposite-organocomp-r-5b06a9f660a7d/. Miljö- och klimatprogram 2014–202345 brutit ut tidigare mål om plast och lagt det som ett eget etappmål (, 2018). Målet inne- bär att Vid nyanskaffning av produkter med plastinnehåll ska plasten enbart komma från återvunnen eller förnybar råvara. Målet omfat- tar både kommunens egna inköp och vid upphandling av verksamhet. Därutöver ska kommun minska inköpen av produkter som innehåller plast och i stället använda förnybara material eller bestän- diga material. Om alternativ saknas ska fossil råvara bytas mot åter- vunnen eller förnybar råvara. När det är möjligt ska engångsprodukter ersättas med flergångsprodukter eller engångsprodukter med lägre klimatpåverkan. Så kallad nedbrytbar eller komposterbar plast ska helt undvikas, då den försämrar möjligheterna till materialåtervin- ning (kommun, 2018). Ett exempel på innovationsupphandling är upphand- ling av klimatneutrala engångsförkläden. I regionen används cirka 6 miljoner engångsförkläden, inom den svenska sjukvården är motsvarande siffra cirka 100 miljoner. Fossilbaserade engångspro- dukter står för en hög andel av sjukvårdens klimatpåverkan och i regionen utgör förklädena den engångsprodukt som ger den femte största miljöpåverkan. I linje med miljömål Fossilfritt 2020 har det varit prioriterat för regionen att ersätta dessa engångs- förkläden med funktionsmässigt likvärdiga produkter, tillverkade av förnyelsebara, klimatsmarta råvaror. Då det är produkter som i stor utsträckning inte finns på marknaden har det varit svårt att hitta leverantörer. Tre landsting och regioner har tidigare försökt upp- handla engångsförkläden av biopolymerer men intresset från poten- tiella leverantörer har varit svagt och inga anbud har inkommit. Mot bakgrund av detta genomfördes en upphandling med stöd av för- handlat förfarande46. 45Utökat enligt beslut i kommunfullmäktige – tillagt klimatanpassning och två nya etappmål nummer nio och tio. 46Förhandlat förfarande är ett förfarande där den upphandlande myndigheten eller enheten inbjuder utvalda leverantörer och förhandlar om kontraktsvillkoren med en eller flera av dem. som ett pilotprojekt med ekonomiskt omställningsbidrag från Ener- gimyndigheten. har stimulerat en utveckling som lett fram till en klimatneutral produkt, men också ett material som har stor potential även för andra produkter på marknaden. Exemplet visar att upphandlingen kan utgöra ett kraftfullt verktyg och dess- utom ge stora synergieffekter.47 återbruk och Retuna återbruksgalleria Kommuner kan möjliggöra återanvändning genom att erbjuda invå- narna en enkel möjlighet att skänka varan vidare via exempelvis an- visade platser på återvinningscentralen och genom att samarbeta med privata aktörer i syfte att minska och förebygga avfall. I SOU 2017:22 lyfts återbruk och Retuna återbruks- galleria fram som två exempel på samarbete mellan kommunen och privata aktörer i syfte att minska kommuninnevånarnas avfallsmäng- der. återbruk ligger i och är an- passad för att besökarna ska kunna komma till fots eller på cykel.48 På återbruket finns en bemannad station, ett så kallat återbruksfilter, där besökaren ombeds sortera ut återanvändbara produkter, och först efter att ha passerat detta ”filter” kommer besökaren till åter- vinningscontainrarna. Personalen sorterar i sin tur produkterna och det som är användbart hamnar på begagnatmarknaden. Driftsentre- prenören är utbildad av begagnataktörer för att kunna avgöra vilka produkter som är gångbara och hur de ska hanteras. Återbruksgra- den49 är jämfört vid övriga återvinningscentraler (SOU 2017:22). I finns Retuna, första återbruksgalleria. Här finns butiker som säljer möbler, inredning, kläder verktyg, cyklar med mera. Allt som säljs är åter- brukat, återanvänt, ekologiskt eller hållbart producerat. ligger intill Retuna Återvinningscentral där besökare kan lämna åter- brukbara leksaker, möbler, kläder, inredningsprylar och teknik i 47www.upphandlingsmyndigheten.se/omraden/dialog-och-innovation/innovation-i- upphandling/exempel-innovation/region-skane-engangsforkladen-till-sjukvarden/. 48www.stockholmvattenochavfall.se/avfall-och-atervinning/har-lamnar-du-dina- sopor/privatkund/har-lamnar-du-sopor/atervinningscentral/#!/roslagstulls-aterbruk. 49Andelen mottagna produkter som går till återanvändning i stället för återvinning. återbruksdepån ”Returen”. Personal tar emot materialet och gör en första sortering, därefter fördelas det ut till de återbrukande buti- kerna i – som i sin tur gör en andra sortering utifrån vad de anser gångbart.50 I SOU 2017:22 redogörs för några överväganden som kommu- nen bör göra då samarbete med privata eller ideella aktörer sker. 5Ökad och säker materialåtervinning Ur Dir 2017:60: För att uppnå en cirkulär ekonomi bör de produkter som sätts på mark- naden i så hög utsträckning som möjligt kunna återanvändas eller sor- teras ut och materialåtervinnas. Det återvunna materialet bör då hålla likvärdig kvalitet och samma krav på begränsning av innehåll av farliga ämnen som det som tillverkats av jungfruligt material. Materialström- marna bör hållas giftfria för att undvika att farliga kemikalier cirkuleras. identifiera vilka plaster som är särskilt svåra att hantera i avfallsledet, vad gäller materialegenskaper, materialåtervinningsbarhet, kvalitet och in- nehåll av farliga ämnen, redogöra för om det finns plaster, kombinationer av plaster eller plaster och andra material eller ämnen som inte är möjliga eller lämpliga att materialåtervinna samt föreslå och analysera potentiella åtgärder för att öka möjligheterna till materialåtervinning i dessa fall, analysera och ge förslag på hur man i ökad grad kan uppnå en likvärdig kvalitet mellan återvunnen plast och jungfrulig plastråvara, och utreda behovet av alternativa metoder och tekniker till de som är till- gängliga för återanvändning och material-återvinning av plast ba- serad både på fossil och biobaserad råvara och redovisa möjligheter och svårigheter med dessa. Återvinning är ett brett begrepp som kan innebära olika saker och kan därför bli oprecist. Begreppet kräver ofta en närmare beskriv- ning. För att vara tydliga delar vi i denna rapport upp återvinning av plast i följande: Ökad och säker matierialåtervinning •Materialåtervinning – ofta som synonym med mekanisk återvin- ning. Det återvunna materialet blir nytt material. •Energiåtervinning – den process som handlar om att elkraft och värme för uppvärmning utvinns genom att plasten förbränns. Av den plast som samlas in går 40–till för- bränning (Material Economics, 2018). Materialets energiinne- håll kommer till nytta. •Feedstock återvinning – återvinning av byggstenar för polyme- rerna. De återvunna byggstenarna kan bli ny plast eller en annan produkt. I detta kapitel har vi valt att fokusera på: 1.Vad som krävs för en ökad materialåtervinning genom kom- mersiellt tillgänglig mekanisk återvinning, för stora och relativt rena plastflöden. 2.Vilken återvinning som är mest ändamålsenlig för plaster som på grund av kemikalieinnehåll eller andra komplicerande egenskaper inte bör eller kan återvinnas mekaniskt. I enlighet med direktivet ingår här att föreslå och analysera potentiella åtgärder för att öka möjligheterna till materialåtervinningen för dessa, vilket inbegri- per andra metoder än mekanisk återvinning. 3.Utredningen vill poängtera att fokus först och främst bör ligga på att öka den mekaniska återvinningen. Därför bör det vara centralt att redan vid design och tillverkning beakta att produk- terna ska kunna återvinnas mekaniskt i upprepande cirklar. I sammanhanget bör prioriteringen enligt EU:s avfallshierarki, den så kallade avfallstrappan, beaktas. En tolkning vad den innebär för hantering av plast och plastavfall ges i figur 5.1 nedan. För en säker återanvändning och materialåtervinning krävs kunskap om vad plast- avfallet innehåller. Plast som innehåller problematiska tillsatser bör inte återanvändas. Inte heller materialåtervinning är ett lämpligt alternativ om den inte kan genomföras på ett säkert sätt med avse- ende på innehåll av oönskade tillsatser. Ökad och säker matierialåtervinning Materialåtervinnanvändning bör ses som första Genom att visualisera användning av plast i en process i stället för olika trappsteg görs det tydligare att de olika stegen är beroende av varandra. Nästa led i processen påverkas av beslut och åtgärder i ti- digare led (figur 5.2). Källa: Baserat på en presentation från Tekniska verken, . Återanvändning av uttjänta plastprodukter är mycket ovanligt. För att möjliggöra en ökad återanvändning och materialåtervinning behöver plaster och plastprodukter i större utsträckning designas för detta. I plaststrategi föreslås därför att, när det gäller förpackningar, ska all plast som släpps ut på mark- Ökad och säker matierialåtervinning naden i EU kunna återanvändas eller återvinnas på ett kostnads- effektivt sätt. Återanvändning av plast beskrivs i kapitel 4 Smartare användning. 5.1Materialåtervinning av rena och homogena plastflöden genom mekanisk återvinning — Problem, möjligheter och förslag Den teknik som används för att materialåtervinna plast är mekanisk återvinnig. Det innebär att plasttyperna sorteras, och där- efter mals till flingor och tvättas innan de kan användas som nytt material (vilket görs genom att materialet granuleras). För att det nya plastmaterialet ska vara av hög kvalitet är det centralt att sorte- ringen av olika plaster görs noggrant. Förmågan och logistiken kring en väl fungerande materialåtervin- ning påverkas av att det finns så många olika plasttyper med olika egenskaper och av att värdekedjan är lång. De flesta plaster som an- vänds är termoplaster, vilka smälter vid uppvärmning och är lätta att bearbeta. Termoplaster kan smältas ned och återvinnas . Härdplaster däremot har liksom gummi tvärbindningar mellan mole- kylkedjorna vilket gör att de inte kan materialåtervinnas på samma sätt. står härdplaster endast för 5–av plast- användningen. Även om antalet plasttyper är många visar marknads- data att fem mekaniskt återvinningsbara plastmaterial utgör av plastanvändningen i EU (se figur 5.3). Detta visar på en potential till en ökad materialåtervinning genom att först och främst fokusera på dessa plaster. Ökad och säker matierialåtervinning Källa: Material Economics (2017), PlasticsEurope (2016). 5.1.1Förslag till lösningar för rena plastflöden Utredningen visar att det finns en rad utmaningar för att uppnå en cirkulär ekonomi för plast, en av dessa största är de långa och komplicerade värdekedjorna. Många olika företag och branscher är inblandade, med skilda intressen och som dessutom verkar på en global marknad. Därtill finns risk för olika målkonflikter, exempel- vis mellan återvinningsmål och en giftfri miljö. Även om det finns ett stort engagemang bland företagen att arbeta mot en hållbar utveckling är det många behov som ska till- godoses och omfattande strukturer som måste skapas vilket gör det svårt att sluta en plastcirkel. I teorin finns förvisso olika välfunge- rande system men det har visat sig svårt i verkligheten. Det finns flera goda exempel där företag skapat strömmar av plast som kan recirkulera optimalt. Även flera positiva initiativ tas för ett ökat samarbete företagen emellan. Problemet är att det handlar om just exempel – inte omfattande uppbyggda struktursystem som är det som skulle behövas för att möjliggöra en cirkulär ekonomi för plast på en samhällsnivå. Ökad och säker matierialåtervinning Svårigheterna med en recirkulation av plast i praktiken återspeglas i den ineffektivitet som finns i varje led av materialåtervinningen, från insamling, sortering och slutlig upparbetning. Avfall lyfter i sina kommentarer till styrmedel för ökad materialåtervinning av plast fram detta och hänvisar till en genomgång av plockanalyser i som visar på stor förbättrings- potential för källsortering (Avfall , 2018b). av alla plastförpackningar går direkt till restavfallet, vilket innebär att går vidare för att om möjligt materialåtervinnas. Sedan till- kommer resursförluster vid sortering och slutlig upparbetning. Enligt FTI återvanns 2017 av de plastförpackningar som skickas från dem.1 Om andelen plastavfall från insamling och sortering läggs samman fås då en sammantagen effektivitet på 30 procent2. Då antas att utbytet vid upparbetning är vilket sannolikt inte är fallet i praktiken. Detta innebär en ännu mindre totaleffektivitet för materialåtervinningsprocessen. Utredningens förslag nedan pekar på vilka åtgärder som behövs för att öka materialåtervinningen av plast och ska ses som några steg i rätt riktning mot en cirkulär ekonomi för plast. Kapitlet är indelat i olika områden där en förbättring eller föränd- ring av dagens system behövs. Kvalitetssäkerhet: Spårbarhet och att tänka efter kring tillsatser Som framgår av avsnitt 5.1.2 är kvalitetssäkert en viktig del i att kunna åstadkomma en ökad och säker materialåtervinning. Nedan listas ett antal punkter som utredningen finner skulle kunna leda till en ökad kvalitetssäkerhet: 1Baserat på delströmmar skickade till Swerec (effektivitet) och tyska återvinnings-/ sorteringsanläggningar (effektivitet). 2Med en enkel formel kan den totala effektiviteten för materialåtervinning räknas ut: Insamlingseffektivitet x sorteffektivitet x upparbetningseffektivitet = Utbud för faktisk materialåtervinningen. I detta fall: 0,45 x 0,67 x 1 = 0,3 (). Ökad och säker matierialåtervinning