sou · H6B378 · 2018-10-31 00:00:00 — Slutbetänkande av Utredningen om ökad internationalisering av universitet och högskolor SOU och Ds kan köpas från Juridiks kundservice. Beställningsadress: Juridik, Kundservice, 106 47 Ordertelefon: Webbadress: /offentligapublikationer För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Svara på remiss – hur och varför Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ). En kort handledning för dem som ska svara på remiss. Häftet är gratis och kan laddas ner som pdf från eller beställas på /remisser Layout: Kommittéservice, Bakgrundsbilden på omslaget illustrerar studentmobilitet till och från enligt ”Global Flow of Tertiary-Level Students”. Tryck: , 2018 Till statsrådet med ansvar för högre utbildning och forskning Regeringen beslutade att uppdra åt en särskild utredare att föreslå nya mål och en ny nationell strategi för inter- nationalisering av universitet och högskolor. Utredaren fick också i uppgift att föreslå hur fler studenter kan få ett internationellt per- spektiv i sin utbildning och att föreslå åtgärder för att öka attraktivitet som studiedestination och kunskapsnation (dir. 2017:19). I utredningen om ökad internationalisering av universitet och hög- skolor (U 2017:02) förordnades som särskild utredare fr.o.m. . Som huvudsekreterare i utredningen an- ställdes fr.o.m. . var anställd som sekreterare i utredningen fr.o.m. t.o.m. . anställdes som sekreterare fr.o.m. . I utredningen har även följande perso- ner varit anställda : , och . Även och har bistått utredningen. Utredningen har tagit namnet Internatio- naliseringsutredningen. Som experter förordnades , , , , , och , Utbildningsdeparte- mentet. , , förordnades fr.o.m. . I hans ställe förordnades , Utbildnings- departementet, fr.o.m. . entlediga- des fr.o.m. . I hennes ställe förordnades , , fr.o.m. . överlämnades Internationaliseringsutred- ningens delbetänkande En strategisk agenda för internationalisering (SOU 2018:3). Härmed överlämnas slutbetänkande Ökad attraktionskraft för kunskapsnationen (SOU 2018:78). Förslag till lag om ändring i högskolelagen (1992:1434)...... Förslag till förordning om ändring i högskoleförordningen (1993:100) ....................................... 1.3Förslag till förordning om ändring i förordningen (1993:1153) om redovisning av studier m.m. vid universitet och högskolor....................................................... 1.4Förslag till förordning om ändring i förordningen (2002:760) om uppdragsutbildning vid universitet 1.5Förslag till förordning om ändring i utlänningsförordningen (2006:97)......................................... 1.6Förslag till förordning om ändring i förordningen (2009:975) med instruktion för ................. 1.7Förslag till förordning om ändring i förordningen (2009:1101) med instruktion för Verket för 1.8Förslag till förordning om ändring i förordningen (2010:543) om anmälningsavgift och studieavgift vid universitet och högskolor................................................. 1.9Förslag till förordning om ändring i förordningen (2010:718) om stipendier för studieavgiftsskyldiga studenter........................................ 1.10Förslag till förordning om ändring i förordningen (2009:975) med instruktion för 1.11Förslag till förordning om ändring i förordningen (2012:811) med instruktion för Universitets- och Förslag till förordning om ändring i förordningen (2015:152) med instruktion för .............. Inledning och återblick............................................... Hur utredningen har arbetat.................................................. Inhämtande av synpunkter ..................................... Något om begreppen som används........................ Kännedomen om som kunskapsnation och kunskap om omvärlden......................................... 3.1Varför behöver kännedomen om som kunskapsnation främjas? 3.2 Utgångspunkter och inriktning............................................. 3.3Nuvarande system för att främja kännedomen om som kunskapsnation ........................................... Andra länders relationsfrämjande insatser............................ Olika aspekter av kunskapsnationen ...................... Samverkans- och innovationsperspektiv ............. 3.6 Utredningens förslag ............................................................ 3.6.1Samverkande myndigheter får ett uttalat uppdrag att bedriva internationell 3.6.2En ökad närvaro i utlandet för svensk högre utbildning och forskning....................................... 3.6.3Svenska institutet informerar om 3.6.4Svenska institutets uppdrag att öka 3.6.6Medel för koordinerad kraftsamling riktad till specifika länder................................................. 3.6.7Vidareutveckling av Team för behov inom utbildning och forskning............................. Stärkt samordning inom ......... Samordning mellan myndigheter............................... 4.1.1Målsättning i strategin för universitetens och högskolornas internationalisering ................. Utredningens förslag om samordning 4.2Myndigheter med relevans för lärosätenas 4.3 Områden för samordning..................................................... Samverkan för strategisk internationalisering ..... 4.3.2Samverkan för att informera om som kunskapsnation och främja relationsbyggande.... omvärldsbevakning och omvärldsanalys .............. 4.3.4Samverkan om att förbättra förutsättningarna 4.4 En struktur för samordning etableras ................................. En plattform för internationalisering .................. 4.4.2En styrgrupp för plattformen för Lärosätenas samordning och samverkan ............................. Att komma som avgiftsskyldig student till svenska universitet och högskolor .......................................... Lärosätet avgör vilken nivå som är lämplig ......... 5.1.2Processen att söka och komma till behöver vara smidig............................................... Många sökande – få börjar.................................... Processens svaga punkter..................................................... Anmälan och antagning ........................................ Handläggning av ansökan..................................... Betalning av studieavgift....................................... Möjlighet att öppna bankkonto ........................... Förändringar av processen ................................................... Utvecklad statistik och uppföljning..................... 5.4.3Översyn av handläggnings- och Användning av separat antagning......................... 5.5Ett närmare partnerskap mellan lärosäten 6.2Processen att ansöka om uppehållstillstånd Ansökan om uppehållstillstånd för studier.......... Ansökan om arbetstillstånd .................................. Visering och uppehållstillståndskort .................... 6.3Migrationsverkets arbete för förkortade Effekter av handlingsplan ...... EU:s student- och forskardirektiv ....................................... Förslag till genomförande i ...................... Utredningens bedömningar och förslag.............................. Snabbare handläggning och tidigare besked ........ Förbättrade villkor för doktorander..................... Avgifter för studier................................................... Bakgrund till avgifterna och den fortsatta utvecklingen .... 7.1.1Antalet studenter från tredjeland minskade Den ekonomiska utvecklingen ............................. Hanteringen av anmälningsavgifter ..................... 7.3.2Det ursprungliga syftet med anmälningsavgiften är fortfarande relevant ......... 7.3.4Anmälningsavgiften bör ligga kvar på 7.4 Studieavgiftens beräkning och möjlighet till flexibilitet .... Nuvarande regelverk och tillämpning.................. Internationell jämförelse av studieavgiftsnivån... 7.4.3Full kostnadstäckning bör fortsätta att gälla som princip för prissättningen ............................. 7.5 Studieavgiftsförordningen bör revideras............................. 7.5.1Tidpunkten för avgiftsskyldighet bör 7.5.2Kravet om samma avgift inom samma utbildning bör utgå ............................................... 7.5.3Villkor för återbetalning av studieavgifter Bestämmelser om avstängning bör upphävas ...... Frågor som bör hanteras lokalt ............................ Stipendier och annan finansiering 8.1.1Att attrahera kvalificerade studenter 8.1.2Att attrahera kvalificerade studenter bidrar till kompetensförsörjning och långsiktiga 8.1.3Att attrahera kvalificerade studenter gynnar även utvecklingen i låginkomstländer .................. 8.1.4Stipendier attraherar fler avgiftsbetalande Många skäl för stipendier ...................................... Beskrivning av nuvarande system ........................................ 8.4Det behövs ett mer heltäckande system för att stödja Lärosätena ska förfoga över 120 miljoner kronor av stipendiemedlen och avgöra hur de ska användas...................................................... 8.4.2Ett nytt program för flaggskeppsstipendier till högt kvalificerade studenter ............................ 8.4.3Ett nytt stipendieprogram för nationella 8.4.4Lärosätena ska kunna använda högst av takbeloppet för nedsättning av studieavgiften inom strategiska samarbeten.... 316 8.4.5Översikt över finansiering riktad mot avgiftsskyldiga studenter ............................... Privat finansiering av stipendier ........................... Stipendier för studenter från biståndsländer ....... Internationella studenters rättsliga ställning och möjlighet till inflytande ...................................... 9.1Betydelsen av studentinflytande för internationella Rätten att utöva inflytande ................................... Starkt för svensk högskola....................... 9.2Undersökning av förutsättningar att delta Lärosätenas och studentkårernas verksamhet ..... Utmaningar och hinder för inkludering............... 9.3 En internationell utblick....................................................... 9.4.3Goda exempel och inspiration 9.5 Status som student ............................................................... 9.5.1Studenters rättigheter och skyldigheter beror på legal status............................................... Studentbegreppet bör utvidgas ............................ Beställd utbildning och uppdragsutbildning ................ Begreppet beställd utbildning .............................................. Hur begreppet används......................................... Försäljning till utländska lärosäten ökar.............. Otydlig status för deltagare.................................. Otydlig ekonomisk redovisning .......................... Otydlig hantering av prestation ........................... Utredningens förslag om beställd utbildning ..................... Reglering bör ske i högskoleförordningen .......... Förslag till reglering .............................................. Förslag till förändring av förordningen Behov av utökat mandat ....................................... 11.1.2 Ökat antal inresande studenter och forskare....... Konsekvenser för staten ....................................................... 11.2.1 Beredning av ärenden om uppehållstillstånd ....... 11.2.2 Stipendier och annan finansiering 11.2.3 Konsekvenser för universitet och högskolor ....... 11.2.4 Konsekvenser för övriga statliga myndigheter .... Sammanfattning ekonomiska konsekvenser........ Konsekvenserna för studenter och anställda vid universitet och högskolor............................................... Samhällsekonomiska konsekvenser i övrigt ........................ Konsekvenser för jämställdheten ......................... medlemskap i unionen och för behandling av personuppgifter ....................... 11.4.4 Övriga konsekvenser ............................................. 12.1 Förslag till lag om ändring i högskolelagen (1992:1434).... Enkät om studentinflytande för inresande Anslagsfinansiering och beräkningar........................... Länder, regioner, kommuner och lärosäten konkurrerar om att dra till sig kunskap, kompetens, investeringar och andra resurser för att därigenom kunna förbättra sin position och stimulera sin ekonomi. Högre utbildning, forskning och innovation är i detta nyckelfakto- rer. Konkurrensen om forskare, studenter, experter och ekonomiska resurser är hård, och lärosäten och länder är både konkurrenter och samarbetspartners. Flera andra länder gör betydande ansträngningar för att attrahera kompetens och investeringar till sig. Det gör även , men inte i lika hög utsträckning som många andra jämför- bara länder. och högskolor huvudsakligen verkar nationellt är en alltför snäv bild. I stället har många lärosäten sina viktigaste stra- tegiska samarbetspartners i andra länder. För att ha förmåga att etablera strategiska partnerskap och dra till sig nödvändiga resurser är det avgörande att svenska aktörer inom forskning och högre utbild- ning, liksom som kunskapsnation, är synliga internationellt och att samarbete mellan svenska och utländska aktörer är juridiskt och administrativt okomplicerat. Många länder har tagit tydliga steg mot en ökad internationell närvaro genom utlandsetableringar eller utbildningsexport. Inför denna utveckling är den svenska positionen återhållsam. Kartan över viktiga forskningsnationer håller på att vid- gas, vilket för svenska lärosäten ställer krav på en bredare utblick när akademiska samarbeten utvecklas. Med den föränderliga omvärlden följer utmaningar men också möj- ligheter. Om möjligheterna ska infrias för del krävs insatser för att utveckla initiativ, utbildningar och samarbeten samt informera och marknadsföra som kunskapsnation. Utredningen föreslog i sitt delbetänkande att det regleras i hög- skolelagen att universitetens och högskolornas internationella verk- samhet ska syfta till att stärka kvaliteten i högre utbildning och forsk- ning och bidra till hållbar utveckling nationellt och globalt. Dessa mål bör även vara vägledande för arbetet med att stärka attraktionskraft som kunskapsnation och studiedestination. Genom att attrahera duktiga studenter, doktorander, lärare, forskare och andra anställda till svenska universitet och högskolor kan kvali- teten på utbildningen och forskningen stärkas. Att etablera lång- siktiga band med utländska studenter är mycket värdefullt för . Det gäller oavsett om studenterna ges möjlighet att arbeta i och därmed bidrar till kompetensförsörjningen här, eller om studen- terna återvänder till sitt ursprungsland eller någon annanstans där de senare i livet kan vara goda länkar till . På motsvarande sätt är förmåga att attrahera utländska investeringar i forskning och innovationssamarbeten beroende av att här finns hög kompetens och förmåga att samarbeta internationellt – och att kännedomen om detta i utlandet utvecklas. Utredningen lämnar ett relativt stort antal förslag för att öka attraktionskraft som kunskapsnation. De flesta av förslagen kan hanteras tillsammans som en helhet eller separat. Utredningens förslag om en plattform för internationalisering måste dock ses som en nyckel för att många av de övriga förslagen ska kunna genomföras framgångsrikt. Vissa av förslagen kan dessutom ha mer långtgående effekter. Utredningen bedömer att förslagen om utvecklad utlands- närvaro och ökad marknadsföring tillsammans med mer heltäckande stipendier hör till dessa. Utredningen har uppdraget att föreslå nya mål och en ny nationell strategi för internationalisering av universitet och högskolor, som omfattar både utbildnings- och forskningsverksamheten. Utredningen ska vidare föreslå hur fler studenter kan få ett internationellt per- spektiv i sin utbildning bland annat genom att fler studenter, lärare och forskare studerar eller verkar utomlands och en bättre interna- tionalisering på hemmaplan. Slutligen ska utredningen föreslå åtgär- der för att öka attraktivitet som studiedestination och kun- skapsnation. Utredningen redovisade uppdragen om mål, strategi och internationellt perspektiv i utbildningen i sitt delbetän- kande En strategisk agenda för internationalisering (SOU 2018:3). Uppdraget om attraktivitet som studiedestination och kun- skapsnation redovisas i detta betänkande, som också avslutar utred- ningens arbete. Kännedomen om som kunskapsnation Utbildnings-, forsknings- och innovationspolitikens förutsättningar varken börjar eller stannar vid nationsgränsen. På ett övergripande plan gör det komplexa världsläget att det blir allt viktigare att stärka Sverigebilden och relationer utomlands. Det är också ange- läget att stärka bilden av som kunskapsnation, inte minst när allt fler länder aspirerar på att vara just kunskapsnationer. Forskning och högre utbildning är självklart centrala för som kunskaps- nation, och att är framstående inom dessa områden är en vik- tig del av den bredare Sverigebilden. Långsiktiga ömsesidiga sam- arbeten inom dessa områden skapar starka band mellan länder och kan därför även ha viktiga och positiva diplomatiska effekter. För att upprätthålla kvalitet och relevans är dessutom svenska lärosäten bero- ende av de kontakter och de nätverk som byggs upp internationellt. Även om svensk forskning och högre utbildning håller hög kvali- tet är kännedomen om detta låg i många andra länder. Det gör att kvaliteten inte kan bidra fullt ut till internationaliseringen genom att dra till sig studenter och forskare. Mycket internationaliserade forsk- nings- och utbildningsmiljöer tenderar att ha hög kvalitet, vilket också gör dem internationellt synliga. I motsatt riktning riskerar bristande internationalisering att leda till lägre kvalitet och därmed minskad synlighet. Bristande kännedom om är således ett betydande problem om svenska lärosäten ska kunna fortsätta vara attraktiva och fortsätta vara en betydande kunskapsnation. För att förbättra förutsättningarna för att vara en attraktiv och relevant samarbetspartner i utlandet krävs också en ambitions- höjning när det gäller den omvärldsanalys som svenska lärosäten och andra myndigheter och organisationer kan dra nytta av. Utredningen lägger därför ett antal förslag i syfte att öka känne- domen om som kunskapsnation och studiedestination i om- världen. •Universitets- och högskolerådet, , , och får i uppdrag att stödja internationaliseringen av svensk forskning, högre utbild- ning och forskningsnära innovation genom en kontinuerlig, inter- nationellt orienterad omvärldsbevakning och omvärldsanalys. Upp- draget förs in i respektive myndighets instruktion. Myndighterna tillförs sammanlagt för uppdraget. •Närvaron i utlandet för svensk högre utbildning och forskning föreslås öka genom en utvecklad utlandsorganisation som primärt bygger på nuvarande . Inno- organiseras inom och finns vid sex svenska ambassader. Innovations- och forskningskontorens uppdrag justeras så att relevansen för svenska universitet och högskolor ökar. Dialogen mellan kontoren och universitet och högskolor stärks och institutionaliseras och sam- bandet med en Sverigebaserad omvärldsanalys tydliggörs. •Innovations- och forskningskontorens bemanning utökas så att kontoren kan omfatta två utsända och minst två lokalanställda. Verksamheten tillförs därför . •Efter en utvärdering övervägs frågan om huvudmannaskapet för i förhållande till behovet av nära samarbete med organisationens avnämare. •Två utlandskontor skapas inom ramen för ett pilotprojekt. En av myndigheterna inom plattformen för internationalisering utses till huvudman. Pilotkontoren finansieras genom att tillförs den myndighet som utses till huvudman. Pilotkontoren utvärderas tillsammans med innova- . •Fullt utbyggd omfattar utlandsorganisationen minst tio kontor med en bemanning om minst två utsända och två lokalanställda per kontor samt adekvat Sverigebaserat stöd. •Plattformen för internationalisering är det svenska navet för utlandskontoren. Referensgrupper bildas för varje utlandskontor med representanter för de svenska aktörer som visat störst konkret engagemang för samarbete i det aktuella landet. Referensgrupperna utses av styrgruppen för plattformen för internationalisering för att säkra att perspektivet omfattar såväl högre utbildning som forskning och forskningsnära innovation. Utlandskontorens erfarenheter är en del av den internationella omvärldsanalys som föreslås byggas upp i anslutning till plattformen för internationalisering. •Svenska institutets uppdrag att främja och marknadsföra som studiedestination utökas. Institutet ges även ett nytt uppdrag att informera om som kunskapsnation i utlandet, som innebär att tillhandahålla basinformation samt att stödja utlands- myndigheter. Uppdraget ska genomföras i dialog med den föreslagna plattformen för internationalisering som utredningen föreslår. Myn- digheten tillförs för uppgifterna. •Ett program för svenska forsknings- och högre utbildnings- ambassadörer skapas inom i samarbete med . Svenska disputerade forskare och lärare som verkar vid lärosäten i utlandet bör kunna ansöka om att bli svenska utbildnings- och forskningsambassa- dörer vid sina respektive lärosäten och bidra till att sprida känne- domen om som kunskapsnation. •Vetenskapsrådet i samråd med får i uppdrag att utforma ett pilotprojekt om för postdok-anställningar inom humaniora, där per- sonerna tjänstgör som svensklektorer utomlands. •En rörlig resurs om för en femårig satsning på kontakter med ett specifikt land skapas för att möj- liggöra en koordinerad kraftsamling. •Befintliga Team Sweden-grupperingar som arbetar inom ramen för det svenska investeringsfrämjandet utomlands får i uppdrag att inkludera lärosäten och forskningsfinansiärer i sitt arbete. Därtill skapas en särskild Team Kunskap-gruppering för att främja internationella relationer inom forskning och högre utbildning. •Regeringskansliets styrgrupp för utlandskontoren får i uppdrag att också samordna övriga insatser för främ- jande av som kunskapsnation. och representanter för universitet och högskolor ingår i i utlandet. Utredningen anser att internationalisering av universitet och hög- skolor bör integreras i all relevant politik på nationell nivå. Det innebär att det finns ett stort behov av samverkan mellan politik- områden. En ökad samverkan mellan myndigheter kan främja sådan integrerad internationalisering på nationell nivå. Det krävs myndighetssamordning på flera olika områden för att understödja internationaliseringen av högre utbildning och forsk- ning samt för att dra nytta av den i resten av samhället: •samverkan för strategisk internationalisering, •samverkan för att informera om som kunskapsnation och främja relationsbyggande, •samverkan om internationell omvärldsbevakning och analys, och •samverkan om att förbättra förutsättningarna för mobilitet. Inom alla dessa områden har olika myndigheter specifika roller. Utredningen lämnar därför följande förslag i syfte att myndigheter- nas olika roller och aktiviteter ska samordnas för en mer effektiv och koordinerad helhet. •Svenska institutet, , Universitets- och högskolerådet, och får i uppdrag att inrätta en plattform för internationalisering för samordning av frågor som påverkar internationalisering inom högre utbildning, forskning och forskningsnära innovation. Plattformen för inter- nationalisering ersätter verksamheten inom det nuvarande Forum för internationalisering. •Regeringen utser myndighetscheferna för ovan nämnda myndig- heter, en representant för övriga forskningsfinansiärer och två representanter för lärosätena att utgöra en styrgrupp för platt- formen. Uppdraget för styrgruppen är att gemensamt utforma och leda arbetet i plattformen. Universitets- och högskolerådet får i uppdrag att upprätta en sekretariatsfunktion för styrgruppen med bidrag från övriga myndigheter i styrgruppen. Myndigheterna tillförs för denna uppgift. •Arbetet i plattformen för internationalisering kan sedan organiseras i flera olika grupperingar, där myndigheter, organisationer och representanter för studenter kan medverka. Att komma till som avgiftsskyldig student