sou · H6B329 · 2018-04-10 00:00:00 — fanns 86 000 högskolenybörjare, av vilka , drygt 10 000 personer, var eller äldre.6 Denna åldersgrupp bör, baserat på erfarenheter från , vara den grupp som framför allt har utvecklat reell kompetens som kan till- godoräknas i en högskoleutbildning. Från , som har bedrivit ett aktivt arbete för att implementera ett strukturerat arbetssätt för erkännande av tidigare förvärvat kunnande, har vi upp- gifter om att ungefär var tredje student ansöker om tillgodoräknande och att drygt varannan som ansöker får tillgodoräknandet beviljat. För del skulle detta innebära att när lärosätena tillämpar bestämmelserna om tillgodoräknande i enlighet med utredningens förslag så kan en rimlig bedömning av omfattningen vara att det handlar om cirka 1 700 studenter som beviljas tillgodoräk- nanden baserat på reell kompetens.7 Cirka 1 700 tillgodoräknanden som utgör grund för den särskilda ersättningen innebär att bör beräknas för den särskilda ersättningen. Kan en särskild ersättning för tillgodoräknande fungera i ett förändrat resurstilldelningssystem? I det nuvarande resurstilldelningssystemet kan en särskild ersättning för tillgodoräknanden utbetalas vid sidan av lärosätenas fastställda takbelopp. På samma sätt fördelas särskilda resurser för bland annat de kompletterande utbildningarna för personer med utländsk utbildning, för vidareutbildning av obehöriga lärare () och för valideringsinsatser för tillträde till yrkeslärarutbildningen. Medlen beräknas på anslaget Särskilda utgifter inom universitet och hög- skolor (Utgiftsområde 16 anslag 2:64) och utbetalas av Kammar- kollegiet efter rekvisition från berörda lärosäten. 6Universitetskanslersämbetet (2017d) Universitet och högskolor, Årsrapport , s. 29. 7(10 000 studenter/3) x 0,5 = 1 667. I Styr- och resursutredningens (Strut) övergripande modell- förslag8 beskrivs att dagens prestationsbaserade resurstilldelning bör ersättas av en resurstilldelning där beräknings- grunden för utbildning på grundnivå och avancerad nivå består av en fast och en rörlig del. Det framhålls att en fast del minskar genomslaget av prestationer. Därmed skulle, enligt Strut, lärosätena ges utrymme för att bland annat utveckla utbildning för livslångt lärande och att arbeta med validering. Ersättning för validering skulle i den föreslagna modellen kunna ingå i beräkningsgrunden för den fasta delen i ersättningen till lärosätena. Validering och bedömning av tidigare lärande är en relativt kost- sam verksamhet, räknat per student. Det framgår inte i modellför- slaget hur styrningen i övrigt kan säkerställa att sådan relativt dyrare verksamhet inte prioriteras ned. Behoven av validering kan också variera kraftigt mellan åren, och mellan lärosäten, till följd av externa faktorer som till exempel större omställningssituationer på arbets- marknaden eller variationer i antalet flyktingar som beviljas asyl. Resurstilldelningen för denna verksamhet behöver därför på ett enkelt sätt kunna justeras beroende på hur behoven av validering förändras. En tredje faktor som bör beaktas i Styr- och resursutredningens fortsatta överväganden är att arbetet med validering och bedöm- ning av reell kompetens ännu inte har etablerats som en naturlig del i lärosätenas verksamhet. Utgångspunkten i modellförslaget är att lärosätena initialt tilldelas motsvarande resurser som . Detta torde inte skapa utrymme för att utveckla nya verksamheter. Ett alternativ till att försöka säkerställa att ovan nämnda särskilda förutsättningar avseende validering beaktas i beräkningen av en fast del i lärosätenas ersättning vore att en särskild ersättning för till- godoräknanden finns kvar vid sidan av takbeloppen även framledes. Styr- och resursutredningen bör överväga en sådan lösning tills upp- följningar av lärosätenas arbete med erkännande av tidigare lärande visar att arbetet har hittat varaktiga former inom högskolan. 8 Strut (2018) Övergripande modellförslag för styrning av universitet och högskolor. Utredningen ska lämna förslag . 8.3.5Volym för ansökningar om utlåtanden med förhandsbesked om tillgodoräknande I kapitel 7 beskrivs att behov av förhandsbesked om tillgodoräknande för att kunna fatta välgrundade beslut om utbildnings- och karriär- val framför allt finns bland yrkesverksamma och bland personer med utländsk utbildning. I och är det huvudsakligen yrkesverksamma som ansöker om att få sin kompetens bedömd (se kapitel 4). I är det drygt 6 000 personer som ansöker om vali- dering inom högskolan. Nationell statistik saknas för , men baserat på uppgifter från AU kan antalet ansökningar till fem samverkansorganisationer uppskattas till ca 1 250 . Med utgångspunkt från ländernas befolkning9 indikerar dessa uppgifter att antalet ansökningar i från yrkesverksamma skulle kunna handla om mellan 1 000 och 2 000 . Vad gäller personer med utbildning och kompetens från andra länder är det ungefär var fjärde nyanländ som har en eftergymnasial utbildning. De flesta har en avslutad utbildning och kan få ett utlåtande om sin tidigare utbildning. Enligt uppgift från Univer- sitets- och högskolerådet avskrivs av ansök- ningarna om utlåtanden om högre utbildning. I 300–400 ärenden konstateras att utbildningen den sökande genomgått inte varit avslutad, och i ca 1 000 ärenden beror avskrivningen på att den sökande inte kommer in med de efterfrågade kompletteringarna, vilket delvis kan bero på att utbildningen inte är avslutad. En rimlig uppskattning kan vara att ca 1 000 nyanlända har avbrutna studier på högskolenivå och skulle ha behov av en bedömning för förhandsbesked om tillgodoräknande. En tredje grupp är utrikes födda personer som varit i och som har behov av ett utlåtande med förhandsbesked om tillgodoräknande för att kunna avgöra om komplettering till en svensk examen är en möjlig väg för dem att komma vidare till ett kvalificerat arbete. hade 8 500 utrikes födda akademiker enkla arbeten som inte krävde någon särskild kompetens, t.ex. städare, hemtjänstpersonal och köksbiträden. Drygt 30 000 var anställda i 9 befolkning uppgår till 67 miljoner medan 6,4 miljoner personer bor i (de nederländsktalande delarna av ). yrken som krävde gymnasiekompetens.10 Den pågående utbygg- naden av kompletterande utbildningar för personer med utländsk utbildning kan endast delvis möta behoven i denna grupp. Sammantaget bedöms att behoven av utlåtanden med förhands- besked om tillgodoräknande inledningsvis kan uppgå till ca 5 000 per- soner . Behoven minskar sannolikt successivt när det uppdämda behovet bland utrikes födda som varit i landet tillgodo- setts. En ungefärlig uppskattning kan vara att 3 000 personer kommer att långsiktigt ansöka om ett utlåtande med förhandsbesked om tillgodoräknande. Externa faktorer som större omställnings- situationer på arbetsmarknaden eller en ökning av antalet flyktingar medför att behoven kan komma att variera mellan åren. 8.3.6Sammanfattning av kostnadskonsekvenserna för staten De kostnader som specificerats i föregående avsnitt sammanfattas i nedanstående tabell. Anmärkning: Den särskilda ersättningen baseras på antagandet om 500 tillgodoräknanden , 1 300 tillgodoräknanden samt 1 700 tillgodoräknanden . 10 (2017) Rätt jobb åt utrikes födda akademiker, s. 11. De ökade kostnaderna föreslås finansieras genom omprioritering inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Utbyggnaden av kompletterande utbildningar för utländska akade- miker underlättas om kompetens och strukturer för validering och bedömning av tidigare lärande utvecklas generellt inom högskolan. En omprioritering från integrationssatsningen kan därför med fördel göras . Med en särskild ersättning för tillgodoräknanden som baseras på reell kompetens bör befintliga särskilda ersättningar för validering ses över. att nå de integrationspolitiska målen Utredningens förslag och bedömningar kommer i stor utsträckning komma utrikes födda personer till godo. Personer som har utvecklat sin kompetens genom utbildning eller i arbete i andra länder är en viktig målgrupp för valideringsinsatser inom högskolan. Ett mer generöst och flexibelt erkännande av tidigare lärande inom en högskoleutbildning i enlighet med förslagen i kapitel 5 kan bidra till en snabbare genomströmning och att utrikes födda snabbare får ett arbete där deras kompetens tas till vara. Bland högskole- nybörjarna 2015/16 var det totalt där uppgift saknades om tidigare utbildning.11 Detta innebär att drygt 5 000 personer inte tidigare genomgått utbildning i . Många av dessa personer har tidigare högskoleutbildning från andra länder som vid en mer generös och flexibel tillämpning av bestämmelserna om tillgodo- räknanden skulle kunna tillgodoräknas mot en svensk examen. Förslagen i kapitel 6 om tillgodoräknande inom uppdragsutbild- ning vid universitet och högskolor och i kapitel 7 om förhandsbesked om tillgodoräknande är, som tidigare redovisats, särskilt viktiga för utrikes föddas möjligheter att få relevant stöd för att snabbare komma vidare till arbete som motsvarar deras kompetens. Utredningens förslag stärker således utrikes föddas deltagande i arbets- och samhällslivet och underlättar en snabbare och effektivare 11 SCB (2017) Studenter och examinerade på grundnivå och avancerad nivå 2015/16, tabell 11. etableringsprocess för nyanlända invandrare. På så vis ökar möjlig- heterna att uppnå de integrationspolitiska målen. 8.5Konsekvenser för universitet och högskolor 8.5.1Erkännande av tidigare lärande för tillgodoräknande Bedömning av tidigare lärande för tillgodoräknande inom en hög- skoleutbildning är inte ett nytt åtagande för lärosätena. Det kan dock konstateras att uppgiften har inneburit – och fortfarande innebär – en utmaning för högskolorna. Det saknas metoder och arbetssätt, regelverket är otydligt och de ekonomiska incitamenten för läro- sätena motverkar bedömningar av tidigare lärande (se avsnitt 3.8). En viktig utgångspunkt har därför varit att förslag och bedömningar ska bidra till att förenkla lärosätenas arbete. Utredningens förslag i avsnitt 5.7.1 innebär att bestämmelserna i högskoleförordningen om reell kompetens blir mer enhetliga mellan bedömning för behörighet och för tillgodoräknande. En ökad tydlig- het om vad som ska bedömas förenklar lärosätenas arbete. Även den föreslagna förändringen om att Lissabonkonventionens princip om generöst och flexibelt erkännande ska gälla oberoende av vilka meriter som åberopas och oberoende av i vilket land en högskole- utbildning har genomförts bör underlätta lärosätenas arbete. De före- slagna ändringarna är i linje med det internationella stödmaterial som redan finns framtaget för akademiskt erkännande. Internationella erfarenheter visar att också den föreslagna anpassningen till och EU:s referensramar för kvalifikationer för livslångt lärande (SeQF/EQF) kan innebära betydande förenklingar av läro- sätenas arbete med tillgodoräknanden. I avsnitt 5.7.3 föreslås att den pågående pilotverksamheten för validering och bedömning av reell kompetens ska förlängas . Detta ger lärosätena utökade möjligheter att utveckla gemensamma metoder och bedömningskriterier som underlättar arbetet. Det förlängda stödet till utveckling bör enligt förslaget inriktas mot tillgodoräknandeområdet, där lärosätenas osäkerhet ofta är betydande. Även förslaget om ett långsiktigt uppdrag till Universitets- och högskolerådet att främja lärosätenas arbete med erkännande av tidigare lärande, bland annat genom att vidareutveckla och förvalta systemstödet , medför att lärosätenas arbete underlättas. I avsnitt 5.7.4 gör Valideringsdelegationen bedömningen att en särskild ersättning bör utbetalas till universitet och högskolor för tillgodoräknanden som baseras på kunskaper och färdigheter som utvecklas på annat sätt än genom svensk eller utländsk högskole- utbildning. Med en särskild ersättning, vid sidan av takbeloppen, åtgärdas problemet med motverkande ekonomiska incitament för lärosätenas arbete med bedömning av reell kompetens för tillgodo- räknande. Sammantaget bedöms dessa förslag leda till att lärosätena ges goda förutsättningar att etablera permanenta strukturer för arbetet med bedömning av reell kompetens och att arbetet med erkännande av tidigare lärande för tillgodoräknande underlättas. Åtgärder behöver också vidtas av lärosätena själva för att för- bättra tillgång och kvalitet i valideringsarbetet. Delegationen lämnar två rekommendationer om åtgärder på lokal nivå som syftar till att ge långsiktigt goda förutsättningar för universitet och högskolors arbete med validering och bedömning av tidigare lärande för tillgodo- räknande. I avsnitt 5.4.5 rekommenderas att lärosätena samarbetar för att ta fram gemensamma riktlinjer om arbetet med erkännande av tidigare lärande. För ett kvalitetssäkrat och likvärdigt arbete med tillgodoräknande rekommenderas också att lärosätena skapar en central ingång för ansökningar om bedömningar och en mer centrali- serad hantering av beslut om tillgodoräknande vid respektive lärosäte (avsnitt 5.5.3). 8.5.2Förbättrad redovisning av tillgodoräknande Även förslaget i avsnitt 5.7.2 om förbättrad redovisning av tillgodo- räknande har konsekvenser för universitet och högskolor. Läro- sätena redovisar redan tillgodoräknanden i Ladok, men stödjer inte systemet en uppdelning av grunden för de beslut som fattas. Detta innebär att även lärosätena själva har svårt att över- blicka omfattningen av den bedömningsverksamhet som görs i den egna organisationen. Med utredningens förslag om stöd för utveckling av Ladok som stödjer redovisningen förenklas lärosätena arbete. 8.5.3Tillgodoräknande inom en uppdragsutbildning Utredningens förslag i kapitel 6 innebär att universitet och högskolor ska kunna erbjuda möjlighet till tillgodoräknande baserat på del- tagarnas tidigare lärande inom uppdragsutbildning. Förslaget öppnar nya möjligheter för universitet och högskolor att utveckla uppdrags- utbildning som svarar mot olika uppdragsgivares behov. Förslaget kan även bidra till en ökad profilering inom högskolesektorn och till att nya arenor utvecklas för samverkan mellan högskola och arbetsliv. I avsnitt 7.4 görs bedömningen att Universitets- och högskolerådet (UHR) bör få i uppdrag att efter avslutad försöksverksamhet ansvara för utlåtanden med förhandsbesked om tillgodoräknanden. På så sätt centraliseras ansökningarna om sådana förhandsbesked. Vissa lärosäten bör enligt bedömningen i avsnitt 7.5 få i särskilt uppdrag att genomföra bedömningarna som ska tjäna som underlag för de utlåtanden med förhandsbesked som UHR sedan utfärdar. En centraliserad process för ansökan om förhandsbesked och att vissa lärosäten får ansvar för bedömningarna innebär att dubbel- arbete kan undvikas för universitet och högskolor. 8.6Konsekvenser för berörda myndigheter Långsiktigt uppdrag och stöd till fortsatt utveckling Utredningens förslag i avsnitt 5.7.3 innebär att Universitets- och högskolerådet (UHR) får en ny uppgift i instruktionen, ett långsiktigt uppdrag att främja lärosätenas arbete med erkännande av tidigare lärande. Myndigheten har redan flera främjandeuppdrag, bland annat uppdrag att främja breddad rekrytering vilket har en tydlig kopp- ling till det föreslagna nya uppdraget. har myndigheten haft ett återkommande uppdrag i regleringsbrevet att stödja och samordna lärosätenas arbete med bedömning av reell kompetens. Ett uppdrag som anges i instruktionen i stället för i de årliga reglerings- breven ger bättre planeringsförutsättningar för myndigheten vad gäller bland annat kompetensförsörjning på området. Det visar också för såväl UHR som för lärosätena att bedömning av tidigare lärande inte är en tidsbegränsad projektverksamhet utan utgör en ordinarie uppgift. I avsnitt 5.7.3 föreslås också att den pågående pilotverksamheten med validering och bedömning av reell kompetens ska förlängas . UHR har byggt upp en projektorganisation för pilot- verksamheten. Förlängningen kan ta tillvara på tidigare erfarenheter vilket ger hög nytta för utvecklingsarbetet och 2020. Förslaget i kapitel 6 om tillgodoräknande inom uppdragsutbildning medför att Universitets- och högskolerådet kan behöva se över om justeringar behöver göras i myndighetens föreskrifter om uppdrags- utbildning vid universitet och högskolor. Utlåtande om förhandsbesked om tillgodoräknande Utredningens bedömningar i avsnitt 7.4 innebär att Universitets- och högskolerådets (UHR) nuvarande försöksverksamhet bör övergå till ett långsiktigt uppdrag att utfärda förhandsbesked om tillgodo- räknande för såväl yrkesverksamma som nyanlända med bristfällig dokumentation av sina tidigare studier eller som har avbrutna efter- gymnasiala studier. UHR utfärdar redan utlåtanden om utländska fullständiga utbildningar. Det befintliga uppdraget om försöksverk- samhet med en särskild valideringsinsats pågår till 2020 och ger utrymme att utveckla metoder och processer för hanteringen inför att ett permanent uppdrag. Enligt bedömningen i avsnitt 7.6 bör UHR ges i uppdrag att hantera avgifter för en ansökan om utlåtanden om förhandsbesked . Myndighetens hanterar redan avgifter för t.ex. högskoleprovet. Delegationens förslag i avsnitt 5.7.5 innebär att Universitets- kanslersämbetet ges i uppdrag att genomföra en samlad granskning av lärosätenas arbete med erkännande av tidigare lärande. Tematiska granskningar ingår i det nya kvalitetssäkringssystem som Universitets- kanslersämbetet implementerar och som ska gälla fram . Förslaget innebär att en av de tematiska granskningar som planeras mot slutet av den innevarande granskningscykeln bör inriktas mot erkännandeområdet. Den föreslagna tematiska granskningen bedöms kunna genomföras utan särskilt resurstillskott. Arbetsförmedlingen har en central roll för att bistå såväl nyanlända invandrare som andra arbetssökande att hitta rätt väg till ett arbete. En viktig del i uppdraget är att vid den arbetsmarknadspolitiska bedömningen uppmärksamma om en person har behov av att validera sin kompetens på högskolenivå för att han eller hon ska öka sina chanser att komma vidare till ett arbete där kompetensen tas tillvara. Med en centraliserad process för utlåtanden med förhandsbesked om tillgodoräknanden (kapitel 7) förbättras Arbetsförmedlingens möjligheter att ge nyanlända kvalificerad vägledning till jobb och utbildning. Med möjlighet till tillgodoräknande inom en uppdragsutbildning vid universitet och högskolor (kapitel 6) kan användningsområdet breddas för den uppdragsutbildning som Arbetsförmedlingen an- skaffar. Detta innebär att myndigheten får ökade möjligheter att möta olika arbetssökandes behov på ett så kostnadseffektivt sätt som möjligt. 8.7Konsekvenser för arbetsgivare, omställningsorganisationer m.m. Uppdragsutbildning vid universitet och högskolor är ett viktigt verktyg för att möta arbetsgivares behov av kompetensförsörjning och kompetensutveckling för sina anställda. På samma sätt kan upp- dragsutbildning fylla en viktig funktion för att omställningsorganisa- tioner ska kunna ge stöd till personer som behöver söka sig ett nytt arbete eller yrkesområde. Med möjlighet till tillgodoräknande inom en uppdragsutbildning vid universitet och högskolor (kapitel 6) kan användningsområdet breddas för uppdragsutbildning både av arbets- marknadsskäl och för vidareutbildning av anställda. Utbildningen kan bli mer kostnadseffektiv om den kan förkortas för de deltagare som redan har utvecklat en del av de kunskaper och färdigheter som utbildningen avser. Även förhandsbesked om tillgodoräknande (kapitel 7) är ett verktyg som kan underlätta omställningsorganisationernas stöd till personer som varslats om uppsägning att hitta en väg vidare till ett nytt arbete. För arbetsgivare kan förhandsbesked om tillgodoräk- nande ge möjligheter att stimulera anställda till vidareutveckling av sin kompetens. 8.8Konsekvenser för personlig integritet Förslagen i avsnitt 5.7.2 om ändring i förordningen (1993:1153) om redovisning av studier m.m. vid universitet och högskolor innebär att något fler personuppgifter om studenter kommer att registreras både i statliga högskolors studieregister och i Statistiska central- byråns universitets- och högskoleregister. Vidare innebär bedöm- ningen i avsnitt 7.4, att uppdra åt Universitets- och högskolerådet att ansvara för bedömning av tidigare lärande på eftergymnasial nivå för förhandsbesked om tillgodoräknande, att myndigheten kommer att behöva behandla personuppgifter om de som ansöker om ett utlåtande om förhandsbesked avseende tillgodoräknande. och rådets förordning (EU) 2016/679 av om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (dataskyddsförordningen) träder i kraft . Dataskyddsförordningen blir direkt tillämplig i varje medlemsstat och reglerar bland annat när behandling av personuppgifter är tillåten. Behandling av personuppgifter är endast laglig om åtminstone ett av de villkor som anges i artikel 6 är uppfyllt. I propositionen Ny dataskyddslag (prop. 2017/18:105) föreslås en ny lag med bestäm- melser som kompletterar EU:s dataskyddsförordning träda i kraft Genom dataskyddslagen upphävs personuppgifts- lagen (1998:204) som gäller vid behandling av personuppgifter . 8.8.1Redovisning av studier m.m. vid universitet och högskolor Registrering av uppgifter om studier inom utbildning på grundnivå, avancerad nivå och forskarnivå vid statliga universitet och högskolor ska enligt förslagen i avsnitt 5.7.2 även innefatta registrering av grunden för tillgodoräknandet. Vidare ska universitets- och högskoleregister även innehålla uppgifter om till- godoräknade inom utbildning på grundnivå och avancerad nivå på samma sätt som det registreras vid tillgodoräknande inom utbildning på forskarnivå. universitets- och högskoleregister ska vid beslut om tillgodoräknande även innehålla grunden för tillgodoräknandet inom utbildning på grundnivå, avancerad nivå och forskarnivå. Förordningen om redovisning av studier m.m. vid universitet och högskolor har behandlats i betänkandet EU:s dataskyddsförordning och utbildningsområdet (SOU 2017:49). Förordningen anses vara förenlig med dataskyddsförordningen och den föreslagna data- skyddslagen. Det finns två rättsliga grunder för den behandling av personuppgifter som anges i förordningen. Den ena är fastställda rättsliga förpliktelser för statliga högskolor och Statistiska central- byrån att föra register i enlighet med artikel 6.1 c i dataskydds- förordningen och 2 kap. 1 § i den föreslagna dataskyddslagen. Den andra rättsliga grunden är fastställda uppgifter av allmänt intresse i enlighet med första ledet i artikel 6.1 e i dataskyddsförordningen och 2 kap. 2 § 1 i den föreslagna dataskyddslagen. De rättsliga grunderna som fastställts för behandling av person- uppgifter i förordningen om redovisning av studier m.m. vid universitet och högskolor blir tillämpliga även för den behandling av personuppgifter som följer av förslagen i avsnitt 5.7.2. 8.8.2Universitets- och högskolerådets utlåtanden Universitets- och högskolerådet behandlar personuppgifter vid be- dömning av utländska utbildningar. Uppdraget att ansvara för bedöm- ning av utländska utbildningar regleras i förordningen (2012:811) med instruktion för Universitets- och högskolerådet. Den rättsliga grunden för behandling av personuppgifter vid bedömning av utländska utbildningar är allmänt intresse, dvs. artikel 6.1 e första ledet i dataskyddsförordningen och 2 kap. 2 § 1 i den föreslagna dataskyddslagen. Om Universitets- och högskolerådet ges ett uppdrag i enlighet med bedömningen i avsnitt 7.4 att utöver bedömning av utländsk utbildning även ansvara för bedömning av tidigare lärande på efter- gymnasial nivå för ett förhandsbesked om tillgodoräknande bör även detta uppdrag regleras i myndighetens instruktion. Den rättsliga grunden för behandling av personuppgifter vid bedömning av tidigare lärande på eftergymnasial nivå blir då, precis som vid bedömning av utländska utbildningar, ett allmänt intresse. 9.1Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800)