sou · H6B311 · 2018-02-28 00:00:00 — De har i uppdrag att främja, stödja och genom forskning genomföra uppföljning och utvärdering av den arbetsmarknadspolitiska verksamheten, genom- föra studier av arbetsmarknadens funktionssätt, utvärdera effek- terna på arbetsmarknaden av åtgärder inom utbildningsväsendet samt utvärdera socialförsäkringens effekter på arbetsmarknaden.76 IFAU ska fokusera på de samlade effekterna av den arbetsmarknadspoli- tiska verksamheten, de utbildningspolitiska reformerna, samt de sär- skilda uppdrag regeringen fattar beslut om inom dessa områden. För att ta tillvara den särskilda kompetens som finns hos IFAU borde uppdraget i så fall omfatta de områden som ligger i myndighetens grunduppdrag. Detta skulle skapa ett större fokus och fördjupning på effekter inom dessa fält. Förslaget att ge uppdraget till Forte skapar i stället möjlighet till ett bredare anslag. 2016/17:50 Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft. Förordning (2012:16) om ändring i förordningen (2007:911) med instruktion för . 11Förslag för samverkan och samordnat stöd Samordnaren har i uppdrag att främja samverkan och fokusera på behovet av en utvidgad samordning kring unga som varken arbetar eller studerar. Samordnaren ska även lämna förslag till hur ett sam- ordnat stöd för unga som varken arbetar eller studerar bör vara ut- format. Samordnaren har tidigare konstaterat att samverkan behöver ut- vecklas samt att styrning, analys och verksamhetsutveckling bör ske utifrån ett systemsynsätt för att unga ska få det stöd de har behov av. Förebyggande perspektiv i arbetet behöver inkluderas och åtgärder vidtas både för att minska antalet som riskerar att hamna utanför studier eller arbete och för att minska antalet som redan befinner sig i en sådan situation. Samordnaren lägger därför förslag som även omfattar såväl selektiv som indikerad prevention (se kapitel 4). Samordnaren har emellertid gjort bedömningen att uni- versell prevention, som ofta hanteras inom respektive verksamhet, ligger utanför Samordnarens uppdrag att hantera. Samordnaren har lämnat ett förslag om en särskild funktion (Funktionen) som ska ha ett främjande och pådrivande upp- drag för att utveckla den lokala samverkan inom nuvarande ramar (se kapitel 8). I detta kapitel lämnar Samordnaren förslag och bedömningar som huvudsakligen avser strukturella och långsiktiga förändringar i styrning, stöd och organisering samt uppföljning för att öka förut- sättningarna för att barn och unga ska få bättre möjligheter till en framtida etablering i samhället. Ett särskilt fokus läggs på att för- bättra den horisontella samordningen i enlighet med Samordnarens uppdrag. Förslag för samverkan och samordnat stöd 11.1Utredning om samordnad barn- och ungdomshälsovård Samordnarens förslag: Utredningen utveckling för god och nära vård (S 2017:01) ska ges ett tilläggsuppdrag att ut- reda och lämna förslag till hur en sammanhängande barn- och ungdomshälsovård ska säkerställas med särskilt fokus på de barn och unga i åldern som är i behov av insatser från flera vårdgivare/huvudmän. Detta ska göras som en del av utredning- ens uppdrag att analysera samverkan mellan landstingens hälso- och sjukvård och den kommunala hälso-och sjukvården och om- sorgen. Skälen för Samordnarens förslag: Det finns ett starkt samband mel- lan psykisk ohälsa och skolmisslyckande och det medför en ökad risk att hamna utanför arbete och studier under uppväxten och senare i livet. Samordnaren föreslår att utredningen utveckling för god och nära vård (S 2017:01)1 ska ges ett tilläggsuppdrag att utreda och lämna förslag på hur en sammanhängande barn- och ungdoms- hälsovård för åldersgruppen ska säkerställas. Syftet är att åstadkomma en förtydligad ansvarsfördelning för att hantera olika grader av vårdbehov. Syftet är också att åstadkomma ett tydligt system för hur ett samordnat stöd ska säkerställas för barn och unga med behov av flera vårdinsatser respektive behov av såväl vård- som omsorgsinsatser från olika verksamheter. Ojämlikheten i hälsa är påtaglig och olika former av psykisk ohälsa har ökat. Hos barn och unga har den psykiska ohälsan ökat markant , särskilt bland unga kvinnor (jfr kapitel 5). Enligt prognoser kommer psykisk ohälsa såsom depression att ha gått om all annan ohälsa som den största sjukdomsbördan i samhäl- let år 2030.2 Kostnaderna i är dock påtagliga, nästan om året.3 Kommunala företrädare som möter unga som varken arbetar eller studerar vittnar om att de 2017:24 Samordnad utveckling för en modern, jämlik, tillgänglig och effektiv vård med fokus på primärvården. 2WHO (2011). Global burden of mental disorders and the need for a comprehensive, co- ordinated response from health and social sectors at the country level. EB130/9. 3OECD (2013). Mental Health and Work: . Förslag för samverkan och samordnat stöd oftare träffar unga som lider av psykisk ohälsa än vad de gjorde tidi- gare. Utöver psykisk ohälsa möter de även många unga med erfaren- het av exempelvis missbruk, våld och sexuellt utnyttjande. Nuvarande stödsystem möter inte i tillräckligt hög grad de be- hov av vård barn och unga har.4 Unga själva har i dialog med bland annat Samordnaren för psykisk hälsa vittnat om att det är svårt att veta vart de ska vända sig när de mår psykiskt dåligt eller att få rätt stöd i tid.5 Olika aktörer har också påtalat utmaningar när det gäller tillgång till tidigt och enklare stöd respektive tillgång till specialist- sjukvården, samt svårigheter för unga i övergången från BUP till vuxenpsykiatrin.6 När det gäller unga som varken arbetar eller stude- rar uppger många kommunala företrädare som möter målgruppen och som Samordnaren har haft dialog med, att de inte själva har kompetensen att möta personer med psykisk ohälsa och att de upp- lever svårigheter med att få till en fungerande samverkan med lands- tingen kring detta. En av förklaringarna till bristerna i nuvarande system ligger i en allt högre grad av specialisering och uppdelning på olika sektorer och aktörer. Det innebär en utmaning att säkerställa ett sammanhållet stöd och sammanhållen service till individer med mer sammansatta behov av omsorg och vård. Bättre samverkan för att åstadkomma ett samordnat stöd lyfts ofta fram som en lösning för att möta denna komplexitet, men att lyckas med detta är svårt. Verk- samheter med uppdrag inom hälso- och sjukvård har olika huvud- män, styrs av olika regelverk, har olika professioner, organisations- kultur m.m. Utmaningen som den ökade psykisk ohälsan innebär för samhället medför också att nya strukturer skapas som det kan finnas brist på vissa av de efterfrågade yrkesgrupperna.7 4Verksamheter som har i uppgift att arbeta med barn och ungas hälsa och vård återfinns både inom utbildning, omsorg och hälso- och sjukvård. Exempel på sådana verksamheter är MVC, BVC, , ungdomsmottagningarna, primärvården, studenthälsan, BUP och vuxenpsykiatrin. Inom förskoleklass, grund(sär)skolan, gymnasie(sär)skolan, special- skolan och sameskolan finns verksamheterna i form av elevhälsan. 6 Till exempel SOU 2017:9 Det handlar om oss – unga som varken arbetar eller studerar, SOU 2017:47 Nästa steg på vägen mot en mer jämlik hälsa – förslag för ett långsiktigt arbete för en god jämlik hälsa och ”Fler barn och unga möter BUP” på SKL:s webbplats. 7 SOU 2017:9 Det handlar om oss – unga som varken arbetar eller studerar jfr SOU 2017:35 Samling för skolan – nationell strategi för kunskap och likvärdighet, Myndigheten för vård- och omsorgsanalys (2017). En primär angelägenhet. Kunskapsunderlag för en stärkt primärvård med patienten i centrum. samt ”Fler barn och unga möter BUP” på SKL:s webbplats. Förslag för samverkan och samordnat stöd Samordnarens bedömning är att arbetet med att finna lösningar på nuvarande otydligheter kring roll- och ansvarsfördelning samt de akuta samordningsproblem som finns kring barn och unga med be- hov av stöd snabbare kommer att kunna adresseras genom det före- slagna tilläggsuppdraget. Samordnaren bedömer att tilläggsuppdraget skulle ligga i linje med denna utrednings uppdrag att analysera samverkan mellan lands- tingens hälso- och sjukvård och den kommunala hälso- och sjuk- vården och omsorgen. I utredningens ursprungsdirektiv skriver regeringen att sjukvårdshuvudmännen behöver bli bättre på att organisera vården efter olika målgruppers skilda behov och förut- sättningar. Särskilt viktigt är att förbättra vården för de patient- grupper som mest behöver det, såsom personer med komplexa vårdbehov. Samordnaren föreslår att utredningen ska få i tilläggs- uppdrag att utreda och analysera olika lösningar när det gäller sam- ordnat stöd till barn och unga. I uppdraget bör bland annat ingå att överväga ett system som träder i kraft när barn och unga behöver flera insatser och från flera olika vårdgivare/huvudmän.8 Det stöd som här avses är den selektiva och indikerade preventionen liksom stöd till unga som varken arbetar eller studerar. En analys av såväl ansvarsfördelning som lagstiftning och finansiering bedöms som nödvändig. Förslagen ska omfatta barn och unga från 0 till , det vill säga de åldersgrupper som barn- och ungdomspolitiken om- fattar.9 Utredningen ska i sitt arbete beakta ett jämställdhetsper- spektiv. Mot bakgrund av tilläggsuppdraget bör utredningen få för- längd tid och utökade resurser. 8Jämför Myndigheten för vård- och omsorgsanalys (2016). Samordnad vård och omsorg. En analys av samordningsutmaningar i ett fragmenterat vård- och omsorgssystem. 2009/10:232 Strategi för att stärka barnets rättigheter i och prop. 2013/14:191 Med fokus på unga – en politik för goda levnadsvillkor, makt och inflytande. Förslag för samverkan och samordnat stöd 11.2En lokal försöksverksamhet för samordnat stöd Samordnarens förslag: , , och Verket för innovationssystem ska ges i upp- drag att koordinera en försöksverksamhet med ett lokalt sam- manhängande system för barn och unga från 0 till , som inkluderar selektiv och indikerad prevention samt stöd till unga som varken arbetar eller studerar, inom utbildning, omsorg och hälso- och sjukvård. Försöksverksamheten ska pågå . Den ska utvärderas och forskning ska kopplas till arbetet. Samordnarens bedömning: Samordnaren ser att det finns ett behov av analys av om lagstiftning krävs men har inte haft möj- lighet att göra en sådan. Skälen för Samordnarens förslag och bedömning: Med dagens stödsystem inom utbildning, omsorg och hälso- och sjukvård riske- rar en del barn och unga att inte få det stöd de har behov av. Ett bristande individuellt stöd kan leda till att barn och unga i förläng- ningen hamnar utanför arbete och studier och blir en del av grup- pen unga som varken arbetar eller studerar. På samma sätt kan bris- tande individuellt stöd till unga som varken arbetar eller studerar riskera att förlänga deras utsatthet och utanförskap. , , och Verket för innovationssystem () föreslås få i uppdrag att koordinera en försöksverksamhet för att testa ett mer ändamålsenligt stöd- system för barn och unga från 0 till , som inkluderar selektiv och indikerad prevention (se kapitel 4) och stöd till unga som var- ken arbetar eller studerar, inom utbildning, omsorg och hälso- och sjukvård. Samordnaren bedömer att en sådan försöksverksamhet kan bidra till att dels nå flera av målen för Agenda 2030, dels andra mål som exempelvis regeringens mål att de påverkbara hälsoklyftorna ska slutas inom en generation. Försöksverksamheten ska utvärderas för att ge regeringen beslutsunderlag för eventuella framtida struk- turella och organisatoriska förändringar. I Samordnarens förslag i avsnitt 11.1 föreslås att några av bris- terna när det gäller stöd till barn och unga inom hälso- och sjuk- vård åtgärdas samt att samordningen med omsorgen förbättras. Förslag för samverkan och samordnat stöd förslag som läggs i detta avsnitt inkluderas utbildning och omsorg och de insatser som ges till barn och unga inom dessa områden när det gäller selektiv och indikerad prevention liksom stöd till unga som varken arbetar eller studerar. Det innebär att förslaget omfat- tar såväl pedagogiskt, psykosocialt, socialt som medicinskt stöd.10 Med det avses exempelvis riktat föräldra- och familjestöd, det spe- cialpedagogiska stödet i skolan, individuella insatser liksom mer vårdande insatser. Samordnaren föreslår därmed ytter- ligare steg för att förbättra framför allt den horisontella samordning- en men också för att förbättra förutsättningarna för tidig upptäckt och åtgärd. finns problem med att det förebyggande arbetet till barn och unga inom utbildning, omsorg och hälso- och sjukvård riskerar att förbises, att insatser inte ges eller sätts in och att stöd, när det sätts in, blir fragmentiserat och kortsiktigt. Detta har konstaterats av flera utredningar och myndigheter och beskrivs mer utförligt i kapitel 8. När det gäller unga som varken arbetar eller studerar har Samordnaren gett exempel på att de kan ha flera, ibland parallella, kontakter med olika kommunala förvaltningar, landsting och natio- nella myndigheter. Det är vanligt att individerna utreds och aktörerna saknar ofta helhetsperspektiv och ingen tar ett hel- hetsansvar . Flera av de analyser om barn och ungas behov och bristerna i dagens stöd som olika statliga utredningar och myndigheter pekat på är samstämmiga oavsett sektor. Samordnaren bedömer därför att det inte finns behov av att ytterligare utreda problem utan att nästa steg kan tas. Det innebär att strukturerat testa ett mer samman- hängande system för att adressera några av bristerna. För individen behöver utbildning, omsorg och hälso- och sjuk- vård hänga ihop från tidig ålder fram till det att individen blir ung vuxen. Försöksverksamheten ska ge möjlighet att utveckla och pröva 10 De verksamheter som ska ge det stöd som här avses är framför allt förskolan, grund(sär)- skolan, gymnasie(sär)skolan, , , , ungdomsmottagningarna, primär- vården, BUP och vuxenpsykiatrin. Förslag för samverkan och samordnat stöd nya lösningar när det gäller roller, ansvar, organisering, informations- delning, arbetssätt och rutiner med mera för att: •Stöd ska utgå från individen och dennes perspektiv. •Individen eller, om denne är omyndig, närstående ska kunna vara delaktig i och ha inflytande över stödet. •Verksamheter ska ha möjlighet att ta del av relevant information för att kunna ge rätt stöd, men med hänsyn tagen till den per- sonliga integriteten. •Stöd ska ges tidigt i ålder eller vid upptäckt. •Stöd ska vara samordnat vid behov. •Mellanrum i övergångar eller mellan verksamheter/aktörer ska överbryggas för att åstadkomma insatser som ingår i ett gemen- samt sammanhang. •Det ska vara tydligt vem/vilken verksamhet/aktör som är ansva- rig för helheten. •Ansvaret ska inte släppas förrän målen med stödet är uppnådda. •Stödet ska vara likvärdigt och gälla alla samt även omfatta de unga som av olika skäl inte är i utbildning. •Antalet kartläggningar och planer ska minska. En viktig utgångspunkt i försöksverksamheten är att ha ett system- synsätt som ytterst tas utifrån barns, ungas och deras närståendes sfär. Det behöver finnas ett barn- och ungdomsperspektiv, ett jäm- ställdhetsperspektiv och en utgångspunkt i barn och ungas behov. Det är centralt att det förebyggande arbetet stärks, bland annat i skolan. Ett särskilt fokus ska läggas på barn och unga med behov av samordning mellan flera verksamheter och aktörer. Här föreslår Samordnaren att unga som varken arbetar eller studerar och deras behov ska vara en prioriterad grupp. Det behöver också finnas till- tro och tillit till barn och unga och deras närstående som ägare av sin egen process. Möjligheten att utnyttja digitaliseringen och att exempelvis unga själva digitalt ska äga sin kartläggning och plan är möjliga utvecklingsområden. Här finns eventuellt möjligheter till Förslag för samverkan och samordnat stöd samverkan med de uppföljningsverktyg och verksamhetsstöd som utvecklas inom Dua. Försöksverksamheten ska läggas upp och genomföras så att er- farenheter och resultat kan utvärderas och ge de beslutsunderlag som är nödvändiga för att kunna ta ställning till eventuella struktu- rella och/eller organisatoriska förändringar. Forskare med ett tyd- ligt uppdrag att också utvärdera verksamheten bör därför kopplas in i arbetet redan vid uppbyggnaden. För att göra det möjligt att jämföra arbetet kan det eventuellt vara aktuellt med försöksverk- samhet i två län med exempelvis två landsting och fem kommuner. Försöksverksamheten föreslås pågå . Som Samordnaren lyfte i sitt delbetänkande är en sådan för- ändring i perspektiv och styrning som här avses inte enkel eller snabb att genomföra utan kräver ett omfattande och långsiktigt arbete. Denna typ av försöksverksamhet kräver därför att det finns en bred politisk förankring och ett långsiktigt åtagande i de län där den ska genomföras, såväl i landstingen som i involverade kommuner. Förutom bred politisk förankring behöver det också finnas en bred förankring hos professioner och företrädare såväl för arbetsgivare som arbetstagare, liksom hos privata och ideella aktörer. Barn och unga och deras närstående bör involveras. Syftet med försöksverksamheten är att den ska kunna vara friare i förhållande till nuvarande reglering och organisering och därmed kunna bidra till kunskap som kan ge underlag för ett framtida ut- vecklat sammanhängande system för barn och unga från 0 till . För att det ska vara möjligt att genomföra försöksverksamheten så förutsättningslöst som möjligt kan det finnas behov av ny lagstift- ning, bland annat mot bakgrund av gällande sekretessregler.11 Sam- ordnaren har inom ramen för nuvarande uppdrag inte haft möjlig- het att göra en analys av detta behov men gör bedömningen att en sådan analys behöver göras. I planeringen av försöksverksamheten är det centralt att ta del av och bygga vidare på forskning och beprövad erfarenhet. 11 genomfördes exempelvis det så kallade frikommunförsöket. Enligt fri- kommunlagen (1984:382) kunde regeringen ge frikommuner möjlighet att anpassa den kommunala organisationen till lokala förhållanden genom avsteg från föreskrifter i lagar och andra författningar. Detta för att bättre kunna utnyttja samhälls - resurserna samt åstadkomma ökad samordning och effektivitet i den kommunala verksam- heten. Förslag för samverkan och samordnat stöd ofta förekommande internationellt exempel på ett samman- hängande system är det som är under uppbyggnad i , Getting It (jfr kapitel 8). Det förs diskus- sioner om att i vissa kommuner och landsting prova ett anpassat sådant system. Det finns tidigare gjorda nationella erfarenheter att bygga vidare på men även nya relevanta initiativ och projekt att beakta och samverka och samordna sig med. och har bland annat i uppdrag att utveckla samverkan mellan elevhälsan, och hälso- och sjukvården så att barn och unga får tidiga och samordnade insatser.12 Den av Samordnaren föreslagna försöksverksamheten ska emellertid, och i enlighet med vad som anförts i föregående stycke om eventuell försökslagstift- ning, ge möjlighet att i kommuner och landsting prova en annan organisering och rollfördelning samt informationsöverföring än . Skillnaden ligger också i att försöksverksamheten omfattar pedagogiskt stöd, en bredare åldersgrupp samt innefattar samver- kan med polisen (se mer nedan). Försöksverksamheten skiljer sig därmed också från det arbete som Funktionen ska genomföra, där arbetet handlar om att påverka samverkan lokalt inom nuvarande ramar och framför allt kommunernas samverkan (se kapitel 8). Annat relevant utvecklingsarbete som försöksverksamheten om möjligt bör samordnas med är exempelvis regeringens förslag om en skriva-läsa-räkna garanti samt samverkan för bästa skola (jfr kapitel 7). Därutöver är några av de överenskommelser som staten har med SKL relevanta, exempelvis avseende psykisk hälsa, men också exempelvis SKL:s stöd till kommuner för att förebygga studie- avbrott samt arbete med den sociala barn- och ungdomsvården. Flera aktörer arbetar med digitalisering inom vård och omsorg, exempelvis när det gäller sammanhållen journalföring och digitalt samordnad individuell plan, och de kan därför också vara relevanta i detta sammanhang liksom vissa kommuner såsom och som aktivt arbetar med digitalisering. 12 Enligt uppdraget ska det i utvecklingsarbetet ingå relevanta myndigheter samt ett urval av kommuner, landsting och enskilda huvudmän. Som en del i uppdraget ingår att kartlägga och identifiera goda exempel och framgångsfaktorer samt juridiska och strukturella hinder för samverkan. I uppdraget ingår också att följa upp och utvärdera samt sprida resultatet till kommuner och andra viktiga aktörer. För genomförandet av uppdraget finns avsatta . (Regeringsbeslut [U2017/01236/GV]. Uppdrag att genomföra ett utvecklingsarbete för tidiga och samordnade insatser för barn och unga. Förslag för samverkan och samordnat stöd Uppdrag till fyra myndigheter De fyra myndigheter som Samordnaren föreslår ska få i uppdrag att samordna försöksverksamheteten är , , och . Huvudansvarig myndighet bör utses genom dialog med de fyra myndigheterna. och är centrala aktörer för arbetet med utbildning, omsorg och hälso- och sjukvård, vilket utvecklas ytter- ligare i avsnitt 11.3. kommer inom ramen för sitt uppdrag i kontakt med barn och unga som riskerar att få svårig- heter i sin etablering liksom med unga som har svårigheter. De är därför betydelsefulla framför allt i arbetet för att förebygga att fler barn och unga hamnar utanför studier och arbete. Polisen har också enligt lag i uppdrag att fortlöpande samarbeta med myndigheterna inom och att underrätta dessa om förhål- landen som bör föranleda någon åtgärd av dem.13 arbetar polisen även med så kallade samverkansöverens- kommelser med kommuner i brottsförebyggande syfte. hade tecknat samverkansöverenskommel- ser i 250 av landets 290 kommuner.14 I den så kallade Skottlands- modellen finns polisen med som en av samarbetsparterna vilket givit positiva resultat. föreslås vara med då myndigheten ger stöd till innova- tion och har relevant kunskap och erfarenhet av detta vilket är en tillgång i en sådan försöksverksamhet som Samordnaren föreslår. stödjer exempelvis innovationsprojekt och forskning finan- siellt för att utveckla nya lösningar kopplade till Agenda 2030, innovationer inom informations- och kommunikationsteknik och digitalisering för bättre hälsa, vård och omsorg liksom social inno- vation mot segregation. Myndigheten kan genom sin verksamhet också ge möjlighet för företag och civila samhällets organisationer att vara med i utvecklingsarbetet. SKL bör bjudas in att delta i försöksverksamheten såsom repre- sentant för kommuner och landsting. SKL ansvarar också för flera relevanta projekt och har flera överenskommelser med staten inom områden som försöksverksamheten berör. 136 § Polislag (1984:387). 2017/18:1 Budgetpropositionen . Förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor. Förslag för samverkan och samordnat stöd 11.3Nationellt samordnat stöd från tre myndigheter Samordnarens förslag: Arbetsförmedlingen, och ska ges i uppdrag att gemensamt identifiera och föreslå åtgärder där nationell samverkan mellan myndig- heterna kan bidra till bättre och mer sammanhängande stöd till barn och unga i åldern som riskerar att få eller som har svårigheter i sin etablering. Skälen för Samordnarens förslag: Samordnaren har konstaterat brister i den nationella nivåns styrning och stöd gentemot lokal nivå. Samordnaren föreslår därför att Arbetsförmedlingen, och ska ges i uppdrag att göra en ge- mensam analys av vilka problem och utmaningar som finns när det gäller nationell samverkan mellan myndigheterna. Utifrån denna analys ska de identifiera och föreslå åtgärder där bättre samverkan dem emellan kan bidra till ett bättre stöd till den lokala nivån och de verksamheter som möter barn och unga. För att åstadkomma en nationellt mer samordnad styrning och stöd gentemot den lokala nivån behövs ett flerårigt utvecklings- arbete.