sou · H6B383 · 2018-12-11 00:00:00 — 516 a § förordningen (1985:613) om auktorisation av tolkar och översättare, 2015:5 med ändringar genom KAMFS 2016:6. 6Sveriges Domstolar (2018). Rättshjälp och taxor 2018, s. 50 ff. Arvodessättningen vid andra myndigheter och många kommuner och landsting anknyter i ökande grad till taxor, för att kunna konkurrera om de kvalificerade tolkarna. Kammarkolle- giets nya ramavtal inom staten anger att de taxor som tillämpas för 7Underlag från Kammarkollegiet (2017), Tolkanvändning i staten, s. 18, ppm-presentation från Statens inköpscentral , samt kompletterande underlag till utredningen från myndigheterna 2018 avseende omsättning inom de tre statliga ramavtalen för tolkförmedling med därutöver tillkommande direktupphandling. Myndigheternas direktupphandling utanför statens ramavtal domineras volymmässigt inom rättskedjan. Interna kostnader som följd av tolkning, som utökad handläggartid och administrativa kostnader, ingår inte i underlagen. 8Nedanstående myndigheter svarar för merparten av avropen inom Kammarkollegiets ramav- tal för tolkförmedling. Totalsumman är högre än vad som rapporteras inom avtalet, eftersom flera myndigheter även genomför kompletterande direktupphandling av tolktjänster. 9Merparten av kostnaderna står för telefonservice på olika språk, enligt underlag till utred- ningen från , . 10Uppskattning av kostnader utifrån gemensamt konto för tolkning och översättningar, under- lag till utredningen från , . 11Avser enbart levarantören Semantix, övriga leverantörer svarade för cirka 300 tkr under perio- den, underlag till utredningen från , . 12Utredningens bedömning av statens samlade kostnader för tolktjänster i talade språk. Viss kompletterande direktupphandling sker vid sidan av de statliga ramavtalen. polis-, åklagar- och kronofogdemyndighet även ska gälla samtliga avropsberättigade statliga myndigheter. Förmedlade tolktjänster till så kallade frilansande tolkar ska då, enligt taxan, ersättas fullt ut till respektive tolk. Arvoden för vid förmedlingar anställda tolkar sätts på samma nivå, men den andel som tolken får regleras av respektive förmedling och kan vara väsentligt lägre.13 Samlade kostnader för tolk- och förmedlingstjänster Ovanstående tabell redovisar myndighetsvis statens kostnader för tolktjänster i talade språk, inklusive förmedlingsavgifter. Utöver de i tabellen angivna myndigheterna finns ytterligare statliga verksam- heter som kan redovisa kostnader av viss betydelse. , där kostnaderna för tolkar i talade språk uppskat- tas till under 2017.14Andra myndigheter kan, trots betydande gränsytor mot andra länder, av olika skäl ha betydligt lägre kostnader, eller ha svårt att identifiera dem. SIDA redovisar t.ex. endast marginella kostnader för viss konferenstolk- ning, årligen.15 Till detta kan komma kost- nader för tolkar inom andra utlandsmyndigheter. Även där kan för- valtningslagen i tillämpliga fall anses gälla i mötet med enskilda som inte kan göra sig förstådda utan tolk. Länsstyrelserna redovisar årli- gen mindre belopp, främst översättningskostnader, med samman- taget . Utredningen har inte sett behov av att mer i detalj eftersöka samlade kostnader för tolkar inom de delar av statsförvaltningen i övrigt som har mer begränsade behov av tolktjänster. I tabellen lämnas även en bedömning av statens sam- lade kostnader. Mer begränsade kostnader för tolkanvändning belastar ytterligare myndigheter inom en rad olika förvaltningsanslag, liksom mer rik- tade anslag. Vissa medel hanteras t.ex. genom Kammarkollegiet för ersättning till parter, vittnen och tolkar vid , Sjöfarts- verket, , Arbetsdomstolen, Diskrimineringsombuds- mannen, samt Konsumentverket.16 13Ibid., samt Kammarkollegiets upphandlingsdokument för tolkförmedlingstjänster, 23.3.9066- 2016, . 14Regeringskansliet, Förvaltningsavdelningen, underlag till utredningen, . 15Sida, underlag till utredningen, . 16De samlade beloppen inom detta anslag (anslag 1:1 ap.1) är dock blygsamma. Se bl.a. regler- ingsbrev för avseende , . disponerar medel för tolkar inom ramen för två olika anslag. Det gäller dels det mer omfattande anslaget för rättsliga biträ- den, anslag 1:12, ap. 1, dels ett anslag som kan användas för tolkar i samband med migrationsdomstolarnas prövningar, anslag 1:5, ap. I ersättningen för tolkar får även kostnader för tolkförmedlingarnas administrativa avgifter ingå.17 Ytterligare men mer begränsade kost- nader för tolkar kan förekomma genom att offentliga biträden och advokater anlitar och begär ersättning för tolk. Omfattningen kan inte enkelt redovisas, eftersom det inte sker någon särskild uppfölj- ning av sådana kostnader.18 Vissa myndigheter kan, som komplement till tolktjänster, även erbjuda språkstöd i andra former för att underlätta den direkta kom- munikationen med enskilda som inte talar svenska och för att lämna viss information. Sådant språkstöd har utvecklats inom flera statliga verksamheter. Det gäller särskilt myndigheter som har omfattande telefoni-, kundtjänst och andra kontaktytor mot allmänheten och hanterar olika typer av stöd och bidrag till enskilda. Förutom språk- stöd genom egen personal kan information erbjudas i form av infor- mationsmaterial, flerspråkiga hemsidor eller video. Arbetsförmedlingen, , , Pen- sionsmyndigheten och fick i uppdrag att redovisa hur användningen av tolkar kunde effektiviseras, bland annat genom att undersöka möjligheterna att i ökad utsträckning använda medarbetare med språklig kompetens för kompletterande flerspråkig service. Med utbyggd flerspråkig service, t.ex. för infor- mation och vägledning, skulle mer kvalificerade tolktjänster kunna friställas och användas för renodlad myndighetsutövning.19 Myndigheterna redovisade sina erfarenheter som följd av uppdraget.20 Återrapporteringen från myndigheterna gav bland annat uttryck för svårigheter att avgöra när tolk krävs, vilket främst sammanhänger med oklara gränser mellan service och vägledning, 17Regleringsbrev avseende 2018 för Domstolar, . 18Domstolsverket, underlag till utredningen, . Uppdrag om effektivare tolkanvändning och utvecklad flerspråkig service, , A2017/01961/I. 20Se t.ex. , dnr 1.1.2-2017-113133, samt Arbetsförmedlingen, , Uppdrag om effektivare tolkanvändning och utvecklad flerspråkig service. Rapporteringen saknar uppfölj- ningsresultat uttryckta i ekonomiska termer, som t.ex. kostnads- utveckling i relation till angiven effektivisering. Vidare saknas under- lag då det gäller kostnader för tolktjänster i relation till andra former av språkstöd. Behovet av kostnadsjämförelser angavs inte heller ut- tryckligen i uppdraget till myndigheterna. bygger sin kostnadsredovisning för myndig- heternas tolktjänster (se tabell 13.3) på aktuella underlag, som be- gärts in. Det kan, beroende på hur redovisningssystemen hos respek- tive myndigheter är uppbyggda, i enstaka fall innebära att kostnader för översättningar eller flerspråkig service slagits samman med kostnader för tolktjänster. I regel utgör kostnader för språkstöd i andra former då endast en liten del av de samlade kostnaderna för språkstöd och tolktjänster. För någon myndighet med mer begrän- sat behov av tolkar, som , är dock förhållandet det motsatta. Där representerar angivna tolkkostnader främst språkstöd i andra former än tolkning. Utredningen har i vissa fall efterfrågat om det går att särredovisa uppgifter om de kostnader som olika former av språklig service och kommunikation på andra språk än svenska genererar, vid sidan av professionella tolktjänster. Inom staten redovisar t.ex. Arbetsför- medlingen då kostnader om , främst kopplat till den s.k. Yrkesguiden.21 gör för sin del bedömningen att merparten av de som redovisas för tolktjänster, snarare utgörs av sådant språkstöd.22 Utbildningen av tolkar sker främst genom statligt finansierad verksamhet vid högskola, folkhögskola och studieförbund. Försöks- verksamhet med statligt finansierad tolkutbildning planeras även inom ramen för med start . Utbildning sker vidare i form av upphandlad arbetsmarknadsutbildning samt inom ramen för offentlig och privat förmedlingsverksamhet. Även i dessa fall utgörs finansieringskällan i grunden av offentliga skattemedel. 21Arbetsförmedlingen, underlag till utredningen, . 22Pensionsmyndigheten, underlag till utredningen, . vid tillförs –2020 förstärkta resurser för högskoleutbild- ning av tolkar och tolklärare, som följd av tidigare beslut. Samman- taget innebär det successivt ökade resurser till 2020. aviseras en varaktig ökning av anslaget med . Ett överskott om redovisades 2016, vilket möjliggör ökad lärar- och doktorandresurs under en fyraårsperiod.23 Kontakttolkutbildning inom folkbildningen bedrivs under tillsyn och kvalitetsgranskning av Myndigheten för (). Statsbidrag fördelas av MYH och har mer än fördubblats på årsbasis jämfört med , då anslogs. beslut innebar att tillfördes perma- nent med anledning av de ökade behov som uppstått. beräknas bidrag för kontakttolkutbildning kunna utgå med . Validering av yrkesverksamma tolkar genomförs av de utbild- ningsanordnare som har fått statsbidrag för grundutbildning. Vali- deringen syftar till att synliggöra tolkars kompetens i relation till grundutbildningen. Det kan innebära att validanden får ett utbild- ningsbevis eller genomgår delar av grundutbildningen. finansierades valideringen med , med samt med . har avsatts för validering, där det kan utgå i statsbidrag för varje validerad person. Även avsattes belopp i liknande storleksordning, dock utan att kunna upparbetas. MYH:s uppdrag avser att främja användningen och utvecklingen av validering inom de utbildningar som myndigheten ansvarar för samt att stödja branscherna i deras arbete med att utveckla, kvalitetssäkra och informera om modeller för validering.24 Staten finansierar folkbildningens tolkutbildningar genom riktad bidragsfördelning via MYH till folkhögskolor och studieförbund. Statsbidraget för kontakttolksutbildning förstärks med statlig finan- siering genom mer generella statsbidrag för folk- bildning. har i en aktuell kartläggning visat att finansieringen via MYH har avgörande betydelse då det gäller de 2017/18:1, utgiftsområde 16, s. 208, samt verksamhetsberättelse från Tolk- och över- sättarinstitutet , s. 10. 246 § förordningen (2017:1113). MYH:s årsredovisningar , s. 46 respektive s. 43. samlade resurserna för kontakttolkutbildning. Förutsättningarna skiljer sig dock mellan studieförbund och folkhögskolor, där de senare har avsevärt större möjligheter att komplettera finansieringen med medel från folkbildningsanslaget. Folkhögskolor får enligt gäl- lande regler, till skillnad mot studieförbunden, inte ta ut avgifter av sina deltagare annat än för studiematerial och inackordering. beräknar att finansieringen genom MYH står för 80– 100 av studieförbundens resurser för tolkutbildningar. För folkhög- skolorna utgör MYH:s andel av finansieringen 68–. MYH anger i särskilda anvisningar att kontakttolkutbildningar inom folk- bildningen i möjligaste mån ska erbjudas som avgiftsfri utbildning.25 visar genom en uppföljning 2018 att studieför- bunden, som formellt har rätt att avgiftsbelägga sina kurser, inte tar ut sådana avgifter inom den sammanhållna grundutbildningen till tolk.26 De utbetalda statsbidragen från MYH för kontakttolkutbildning inom folkbildningen har ökat från cirka 15,5 mil- joner kronor 2015 till 2016.27 Mot bakgrund av den förstärkning med statliga medel som sker genom folkbildnings- anslaget, kan den faktiska statliga finansieringen till folkbildningens aktörer dock bedömas ligga något högre. Arbetsförmedlingens upphandlade förberedande utbildning samt utbildning till kontakttolk har successivt inneburit ökande kost- nader . Kostnaderna –uppgick sammantaget till , med en ökning från 2015 till 2017. För utbildning på folkhögskola och högskola tillkommer kostnader för staten för deltagarnas studiemedel, som i normalfallet kan uppgå till sammanlagt per student och månad, lån och bidrag sammantaget. Av denna summa utgör bidragsdelen 3 236 25Folkbildningsrådet (2018). Kontakttolk – utbildningar inom folkbildningen. kronor per månad.28 Faktiska uppgifter om uttagna studiemedel sak- nas då det gäller studerande på tolkutbildningar. Rent allmänt kan dock konstateras att studerande som är eller äldre oftare har annat ekonomiskt stöd, från partner eller eget yrkesarbete. har lånebenägenheten ökat något, 2016 tog av samtliga berättigade studeranden i landet ut studielån, av högskole- studerande hade studiemedel detta år.29 Studerande vid tolkutbildningar bedöms ta ut studiemedel i mer begränsad omfatt- ning, eftersom utbildningarna ofta bedrivs på distans eller halvfart för att möjliggöra arbete som tolk vid sidan av studierna. Fullt studiemedel inom utbildningssystemet schablonberäknas som en kostnad för staten motsvarande för studier på heltid (helår).30 Kammarkollegiet ansvarar för auktorisation av tolkar och översät- tare. Verksamheten är till viss del avgiftsfinansierad och utgifterna anslås på Kammarkollegiets förvaltningsanslag, inkomsterna redo- visas mot inkomsttitel. Avgiftsintäkterna är , som kostnaderna för verksam- heten (prov, personal, lokaler, språkbedömare m.m.) är cirka 15 mil- joner kronor . Avgiften för att delta i auktorisationsprov utgör för den enskilde . Auktorisationen behöver förnyas , kost- naden för den enskilde för en förnyelse av auktorisationen är den- samma som vid ursprunglig prövning, även om förnyelse i normal- fallet avgörs endast på insända handlingar. I enstaka fall kan även nytt kunskapsprov behövas om det bedöms att tolkens verksamhetsgrad är för låg. Det är vanligt att den tolkförmedling som tolken främst är knuten till betalar hela eller delar av den enskildes auktorisationsav- gift. Vid omauktorisation utgår i regel inte ersättning från förmed- lingen, eftersom tolken då medges avdrag i sin inkomstdeklaration. 28www.csn.se/fragor-och-svar/hur-mycket-pengar-kan-jag-fa-eller- lana.html#expand:svid10_62fc105b15ddecaf46f1a51c, . 2017/18:1, utgiftsområde 15, s. 35. 30Utbildningsdepartementet, information till utredningen, . 31Regleringsbrev för 2016–2018 samt förslag enligt prop. 2017/18:1, utgiftsområde 16, s. 208. Anslaget avser i sina delar även utbildning av översättare och konfe- renstolkar. Andelen som avsätts för tolkning avses dock öka. Fördelningen innebär enligt TÖI att tolkar och konferenstolkar disponerar cirka 8,3 mnkr, översättarutbildningen cirka beräknas summan för tolkutbildning motsvara cirka 13,5 mnkr. 32Regleringsbrev för Kammarkollegiet och MYH 2016–2018 samt prop. 2017/18:1, utgifts- område 17. Bidraget avser del av finansiering av kontakttolkutbildning. Särskilda ändamål, som preparandkurser inför auktorisationsprov, angavs i RB 2016. Viss andel av medlen disponeras för myndighetens egen administration, utveckling m.m. Detta belopp utgjorde högst 2,5 mnkr. MYH kan även använda del av sitt förvaltningsanslag för tillsyn och kvalitetsgransk- ning som rör kontakttolkutbildning. Omfattningen har inte beräknats. 33Ungefärligt oförändrat bidragsbelopp, vilket kan komma att öka om utbildningen av tolkar för döva och hörselskadade ej nyttjar angivet högstbelopp inom anslagsposten. Framgår av regleringsbrevet 2018 för Myndigheten för . 34Arbetsförmedlingen, AF, underlag till utredningen avseende utbetalda belopp för arbets- marknadsutbildning till kontakttolk, AUB, och förberedande kontakttolkutbildning, FUB, . AF anger i rapportering till regeringen , Effektiviserad användning av tolktjänster, att myndigheten kommer att avvakta med upphandling av fortsatta utbildningar p.g.a. låg sysselsättningsgrad efter genomgången utbildning samt pågående offentlig tolkutred- ning. Nuvarande avtal löper ut . En av de större tolkförmedlingarna, Språkservice, har liksom Kam- markollegiet hemställt hos regeringen om en nedsättning av kostna- den för förnyelse av tolkauktorisation. De argument som anförts gäller främst de begränsade handläggningskostnader som förnyelse innebär för Kammarkollegiet och att avgiften därför kan ses som oskälig och oproportionerlig. Enligt Språkservice finns även risk för att tolkar väljer att avstå från fortsatt auktorisation på grund av den höga avgiften.37 lägger som tidigare framgått också förslag om sådan nedsättning. 13.2.5Bidrag till insatser inom kommuner och landsting hanterar en rad statliga ersättningar till kommuner och landsting, som bland annat avser kostnader för tolkar. Kom- muner som har tagit emot nyanlända för bosättning har rätt till en schablonersättning som bl.a. avser kostnader för tolkning.38 För att täcka kostnader för den hälso- och sjukvård som landsting är skyl- diga att erbjuda asylsökande och nyanlända, betalar Migrationsver- ket i efterhand ut en schabloniserad ersättning per person, där kost- nader för tolk inkluderas. För kostnadskrävande vårdbehov där schablonen inte är tillräcklig, finns möjlighet att söka särskild ersätt- ning. Landstingen får vidare en schablonersättning för genomförd hälsoundersökning per asylsökande med de tolkkostnader som då uppkommer. För asylsökande får ersättning även ges efter det att de har beviljats uppehållstillstånd, om de inte anvisats eller kunnat ut- nyttja en anvisad plats i en kommun. För asylsökande som inte vistas på förläggning när de beviljas uppehållstillstånd, finns rätten till ersättning kvar under en månad 35Arbetsförmedlingen finansierade – anställningsstöd till 192personer inom tolkbranschen, vid två tolkförmedlingsbolag 24–28 personer . Beloppen kan inte uppskattas. Underlag från Arbetsförmedlingen och . 36Kammarkollegiet (2018). Myndigheten erhöll cirka 2,6 mnkr 2016 respektive 3,2 mnkr 2017 i avgifter för auktorisationsprov. Avgifterna disponeras inte av myn- digheten. tillfördes drygt 1,8 mnkr för utveckling av en tolkförmedlingsportal. Det ackumulerade underskottet (avgifter i förhållande till anslag) motsvarar drygt . 37Språkservice (2013). Förslag till revidering av avgift vid förnyelse av tolkauktorisation, Skri- velse till , . 383 §, 8 § och 10 § förordningen (2010:1122) om statlig ersättning för insatser för vissa utlän- ningar och 1 § förordningen (1996:1357) om statlig ersättning för hälso- och sjukvård till asyl- sökande. från det att tillstånd har beviljats.39 Landstingen har ingen lagreglerad skyldighet att erbjuda hälsoundersökning för en nyanländ person som är kommunmottagen och som fått uppehållstillstånd. Ett landsting kan dock få ersättning för en genomförd hälsoundersökning av en nyanländ person som har fått uppehållstillstånd, enligt samma schablonbelopp som kan beviljas för asylsökande, vilket som fram- gått ovan kan inkludera tolkkostnader. Sådan ersättning till landsting gäller under förutsättning att hälso- undersökningen genomförs från det datum personen första gången togs emot i en kommun och en undersökning inte redan genomförts . Föreligger varaktigt vårdbehov kan lands- tingen under vissa förutsättningar få ytterligare ersättning, där även kostnader för tolk kan omfattas.40 Hur mycket av schablonersättningarna som respektive kommun eller landsting faktiskt använder för tolkkostnader kan Migrations- verket efter förfrågan från utredningen inte bedöma. Ersättningarna förutsätter i flera fall uppgiftsskyldighet för kom- muner och landsting att lämna de uppgifter som krävs för att Migra- tionsverket ska kunna besluta om rätt till ersättning. I det ingår även att kunna härleda tolkkostnader till specifika patienter, vilket aktua- liserar frågan om hantering av personuppgifter. Även så kallade papperslösa personer inom , dvs. vissa utlänningar som vistas i utan nödvändiga tillstånd, har rätt till viss vård. Ersättningen till landstingen för vård av dessa personer ingår i det generella statsbidraget till kommuner och landsting.41 Huruvida rätten till vård också innefattar rätt till tolk är en bedöm- ningsfråga. 392–4 §§ och 6–6 a §§ förordningen (1996:1357) om statlig ersättning för hälso- och sjukvård till asylsökande, 4 § och 33–35 §§ förordningen (2010:1122) om statlig ersättning för insatser för vissa utlänningar samt 1 § lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. Bestäm- melser om tidsbegränsat uppehållstillstånd med tillfälligt skydd finns i 21 kap. utlänningslagen (2005:716). 4033–34 §§ förordningen (2010:1122) om statlig ersättning för insatser för vissa utlänningar. 41Lagen (2013:407) om hälso- och sjukvård till vissa utlänningar som vistas i utan nöd- vändiga tillstånd och förordningen (2013:412) om vårdavgifter m.m. för utlänningar som vistas i utan nödvändiga tillstånd. Landstingen får ersättning via utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner, anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning. 13.3Kostnader i kommuner och landsting Kommuner och landsting står för cirka två tredjedelar av de offent- liga kostnaderna för tolktjänster. Det överensstämmer med bedöm- ningar av Myndigheten för , , som genomförde en begränsad urvalsstudie som rörde stat, landsting och kommuner under 2015.42 kan genom primärdata från större statliga tolkanvändare, samtliga landsting och ett urval kommuner konstatera att motsvarande förhållande gällde . Karak- tären på kostnaderna varierar dock mellan olika huvudmän. Ett antal kommuner och landsting samverkar fortsatt i kommunalförbund eller gemensam nämnd kring egna tolkförmedlingar och tolktjäns- ter, främst i , i och i . Det innebär en kostnadsredovisning som är direkt verksamhetsknuten och inte omfattar vinstuttag eller utdelningar. Vissa tecken finns också på att förmedling i egen regi kan ske genom ökad samverkan. i redovisar t.ex. ett breddat underlag , då sammanlagt 12 kommuner samt samverkade med som värdkommun. Omslutningen låg 2017 på med drygt två tredjedelar av verksamhe- ten i form av telefontolkar. Andelen tillsatta tolkuppdrag var mycket hög, mindre än av uppdragen kunde ej tillsättas. Sam- verkan ger här ekonomiska förutsättningar för riktade projekt, som utveckling av språkkompetens, beställarutbildning, anställning av tolkar och s.k. kulturkommunikatörer.43 Kommunernas och landstingens kostnader för tolkförmedling och tolktjänster låter sig inte överblickas. Det är snarare så att uppgifter om verksamhetens omfattning, liksom dess kostnader, har visat sig svårtillgängliga eller i många fall omöjliga att sammanställa över en följd av år. Det har också framgått av tidigare utredningar inom området. Oklara ansvarsförhållanden med administrativa system och rutiner som inte förberetts för denna typ av uppföljning, innebär att många huvudmän helt förlitar sig på leverantörernas uppgifter. 42MYH (2016). Samhällets behov av kontakttolkar. 43Verksamhetsberättelse från språktolknämnden i , . gäller såväl data om omslutning, antal uppdrag, avropade språk, kom- petens på levererade tolkar, andel distanstolkning, som inträffade avvikelser. har genom direktkontakt med samtliga landsting och ett urval kommuner sökt bygga upp en sammanhållen nationell bild av kommun- och landstingssektorns förhållanden då det gäller användning och finansiering av olika typer av tolktjänster . Det har endast delvis lyckats, men ger ändå underlag för kvalificerade bedömningar om årlig verksamhetsvolym och kostnader i en storleksordning om , vil- ket framgår av tabell 13.5. Kostnaderna kan vara än mer omfattande, eftersom direktupphandlade tolkar inte finns med i den leverantörs- statistik som rapporterade uppgifter i regel grundar sig på. Utredningen noterar att verksamheten trots betydande om- fattning och kostnader, ändå kan vara dåligt känd för beslutsorgan i många kommuner och landsting till följd av kontroll- och uppfölj- ningssystemens utformning. Det kan tyckas förvånande med tanke på den ekonomiskt utmanande situation många huvudmän redo- visar. Statistik och kostnadsredovisningar bygger i regel ytterst på leverantörernas egna uppgifter. Det är problematiskt, då den sta- tistik leverantörer enligt avtal är skyldiga att leverera, inte alltid finns på plats. Samordning sker inte heller mellan olika leverantörer då det gäller terminologi, definitioner, periodicitet och uppställningar.