sou · H6B378 · 2018-10-31 00:00:00 — har beslutat i ett fåtal antal ärenden som rör avstängning på grund av utebliven betalning. Frågorna har framför allt gällt om lärosätet har uppfyllt sin skyldighet att påminna studenten om studieavgiften och informera denne om vilka konsekvenserna kan bli om hen inte betalar avgiften. har vidare kon- staterat att ett lärosätes beslut att återkalla antagningsbeslutet för den som inte har betalat studieavgiften inte är ett sådant beslut som kan överklagas till (Beslut ). Utredningen bedömer att konsekvensen av utebliven betalning är lindrigare, när följden blir att studenten inte får påbörja den kurs hen inte har betalat för, än avstängning. Genom att betala avgiften i anslutning till att kursen börjar kan studenten registreras och fortsätta sina studier. Utredningen menar dock att ett beslut att neka registrering är en inskränkning av den civila rättighet till utbildning som bör kunna överklagas. Regeringen gjorde i propositionen Konkurrera med kvalitet bedömningen att det bör vara som beslutar i denna typ av ärenden bland annat eftersom nämnden är en sådan domstolsliknande nämnd som får anses vara en domstol i mening (prop. 2009/10:65, 2010, s. 26). Utred- ningen bedömer därför att beslut om att en student inte får registrera sig bör få överklagas till . Eftersom det beslut som studenten eventuellt vänder sig mot gäller själva registreringen och det enligt utredningens förslag regleras i hög- skoleförordningen bör också överklaganderätten regleras där, i 12 kap. om överklagande. Utredningens överväganden beskrivs i kapitel 9 (studentinflytande). I studieavgiftsförordningen bör 13 § upphävas. Utredningens förslag innebär att upplysningen i 4 kap. 4 b § hög- skolelagen (1992:1434), om att regeringen meddelar föreskrifter om avstängning av studieavgiftsskyldiga studenter som har påbörjat utbild- ningen men inte betalar avgiften, skulle kunna upphävas. Med utred- ningens förslag upphävs de bestämmelser som regeringen beslutat om. Utredningen föreslår därför att bestämmelsen upphävs som övriga bestämmelser träder i kraft, det vill säga . bör, vilket också beskrivs i avsnitt 9.5.2, en ny bestäm- melse införas i 4 kap. 4 b § som upplyser om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om registrering som förutsättning för att få bedriva studier. En annan möjlighet att mildra konsekvenserna av avstängning är att ändra bestämmelsen i 10 § andra stycket så att det framgår att avstäng- ning gäller för framtida kurser som inte har betalats. Beslutet skulle exempelvis kunna innebära att studenten inte får delta i undervisning eller prov i kommande utbildning men få avsluta tidigare studier. Nackdelen med en sådan lösning är dock att det fortfarande han- teras som ett disciplinärt ärende av disciplinnämnden och relateras till åtgärder som vidtas när en student gjort sig skyldig till en klander- värd förseelse. Utredningen anser att det är tydligare att förhindra registrering på följande kurs än att besluta om partiell avstängning. För att de föreslagna bestämmelserna ska kunna tillämpas krävs vissa administrativa anpassningar vid universitet och högskolor samt vid . Lokala riktlinjer vid lärosätena behöver justeras och information till sökande och studenter kan behöva anpassas. Mot denna bakgrund föreslås att förordningen träder i kraft och föreslås omfatta all utbildning som ges därefter. Vad gäller beslut om avstängning så bör äldre föreskrifter om överklagande gälla beslut som har meddelats före . 7.5.6Frågor som bör hanteras lokalt saknas reglering av vad som gäller när en studieavgiftsskyldig student söker studieuppehåll eller anstånd. Bör till exempel en studie- avgift betalas tillbaka eller ligga kvar hos läro- sätet och föras över till den termin då studenten påbörjar studierna? Utredningen har övervägt en förordningsreglering men anser att det främst är en administrativ fråga för universiteten och högskolorna att hantera lokalt. Utöver själva studieavgiftsfrågan uppstår frågor kring hanteringen av olika typer av stipendier som ändå inte kan regle- ras i förordning. Utredningens rekommendation till lärosätena är i stället att lokalt besluta om riktlinjer för hur avgiften bör hanteras vid studieuppehåll och anstånd. Svenska studenter är vana vid att kunna byta ut icke-obligatoriska kurser mot andra relevanta kurser under sin studietid. Detta gäller såväl studenter som läser fristående kurser som program. Anled- ningen till att en kurs byts mot en annan kan variera, det kan exem- pelvis vara så att studenten inte anser att kursens innehåll motsvarar ens intressen eller så kan kursen helt enkelt uppfattas som alltför krävande. När det gäller avgiftsskyldiga studenter betalas studie- avgiften i förskott och prissättningen utgår från den kurs studenten är antagen till. Studenterna betalar därmed inte för antal genomförda poäng, utan för att påbörja kursen. Om studenterna klarar av att ta poäng eller inte är irrelevant för betalningen. Det innebär att en student, som betalat för en kurs och därmed anses ha påbörjat den, inte kan byta ut kursen mot en annan utan att betala en ny avgift. Även om konsekvenserna kan vara svåra för berörda studenter anser utred- ningen inte att detta är en fråga som bör regleras på nationell nivå. I stället rekommenderas lärosätena att lokalt utarbeta former för att bäst kunna stötta studenterna i dessa situationer. 8Stipendier och annan finansiering av tredjelandsstudenter I detta kapitel lämnar utredningen förslag på hur det svenska syste- met för stipendier bör utvecklas för att öka inflödet av tredjelands- studenter till . Utredningen lämnar också förslag på hur läro- sätenas anslag för utbildning på grundnivå och avancerad nivå skulle kunna användas för att sätta ned studieavgiften för vissa tredjelands- studenter. Avslutningsvis berörs frågan om privat finansiering av stipendier. Att rekrytera en större andel av världens mobila studenter skulle bidra positivt på flera sätt till det svenska samhället, dels genom att öka internationaliseringen och stärka kvaliteten i utbildningen vid svenska lärosäten, dels genom att stärka tillgången på kvalificerad arbetskraft i det svenska näringslivet. Talangmobilitet och så kallad kunskapsdiplo- mati är kraftfulla utrikespolitiska verktyg som stater världen över an- vänder sig av för att främja kunskapsuppbyggnad och skapa relationer med framtida beslutsfattare. Internationella studenter och forskare som vistats i är även viktiga vidareförmedlare av svenska erfarenheter, värderingar och kompetenser. Också i regeringens ex- portstrategi betonas vikten av att kunna attrahera forskare, studen- ter och medarbetare från hela världen (Skr. 2015/16:48). Alldeles oavsett utbildningarnas kvalitet har svenska lärosäten svårt att konkurrera om internationella betalande studenter på samma villkor som till exempel vissa engelskspråkiga länder, bland annat på grund av svårföränderliga faktorer som ett litet och relativt okänt Stipendier och annan finansiering av tredjelandsstudenter språk, otillräcklig kännedom om att utbildningar ges på engelska och en förhållandevis liten exponering av och svensk kultur utom- lands. Studieavgifterna kan också uppfattas som höga. Ett uppenbart sätt för landets universitet och högskolor att under rådande förut- sättningar förbättra sin konkurrenskraft är att kunna erbjuda för- månliga stipendier. kom en av de första mer omfattande översikterna över internationella stipendier. Där beskriver författarna följande syften med stipendieprogram (Dassin, Marsh, & Mawer, 2018). •Stipendier kan ge individer möjlighet att förändra samhället posi- tivt genom sin utbildning. •Stipendieprogram kan bidra till att sociala nätverk skapas av sti- pendiemottagare och alumner. •Stipendier bidrar vidare till breddad rekrytering och därmed till social mobilitet genom att ge studenter från marginaliserade grupper tillgång till högre utbildning av hög kvalitet. •Genom att studenter från många olika bakgrunder ges tillgång till högre utbildning skapas också en akademisk mångfald vid läro- sätena. •Slutligen är stipendieprogram viktiga för internationell förståelse och tolerans. En lång rad länder över hela världen gör stora investeringar i inter- nationella stipendier för att lösa samhällsproblem och för att utveckla diplomatiska och mellanstatliga relationer. Men investeringar görs också av många privata stiftelser och företag som skapar stipendier för till exempel fattigdomsbekämpning och ledarskapsutveckling. och är två exempel som till- sammans har givit mer än . Andra organisationer, som exempelvis Foundations, driver stipendieprogram för att utveckla medborgardeltagande, demo- kratiska värderingar och kompetensförsörjning. En omfattande enkät till blivande studenter visade att den vikti- gaste faktorn för studenter när de väljer mellan olika universitet är i vilken utsträckning lärosätet erbjuder stipendier. Det område som studenterna är mest oroliga för inför studierna är nämligen möjlig- heten att finansiera studierna (Enrolment solutions, 2018). Stipendier och annan finansiering av tredjelandsstudenter Stipendier för studieavgiftsbetalande studenter är ett viktigt instru- ment för rekrytering av studenter som lärosätet gärna vill dra till sig. Många lärosäten pekade i utredningens enkät på behovet av att skapa fler stipendiemöjligheter. Inte minst lyfte de fram behovet av ett stipendieprogram för högt kvalificerade studenter som kan hjälpa dem att attrahera även sådana studenter som erbjuds stipendier från lärosäten i andra länder. har också beskrivit bristen på svenska stipendier som ett av de vikti- gaste hindren för rekrytering av utländska studenter (uni- , 2016). 8.1.1Att attrahera kvalificerade studenter gynnar kvaliteten Internationalisering och mångfald i utbildningsmiljöer är en viktig kvalitetsaspekt för universitet och högskolor. Ökad kvalitet är det främsta motivet för internationalisering inom utbildningen bland annat genom den bredd i erfarenhetsbytet mellan studenterna som det medför. Kvaliteten ökar även genom kvalificerade studenter som har antagits i konkurrens med andra sökande. En stor efterfrågan på svensk högskoleutbildning från ett brett spektrum av länder är där- för eftersträvansvärt. För och svenska lärosäten är det viktigt att fram- står som en attraktiv studiedestination för högt kvalificerade stu- denter från hela världen. Universitet och högskolor konkurrerar om studenter med mycket goda studiemeriter och stor potential att bidra till forskning och annan utveckling, men denna grupp studenter har ofta att ta ställning till en rad erbjudanden om attraktiva stipendier från lärosäten i andra länder. Ett sätt att särskilt upprätthålla attraktionen av mycket kvalificerade studenter är att knyta dem till sammanhållna kunskapsmiljöer1 av hög kvalitet av den sort regeringen beskrev i propositionen Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft (prop. 2016/17:50). Många svenska forskningsmiljöer har en hög kvali- tet med sampublicering med utländska forskare. Betoningen av kvalitetsaspekten motiverar också en utbyggnad av stipendier för kvalificerade studenter, utan särskild bundenhet till specifika länder. 1I sammanhållna kunskapsmiljöer ingår utbildning, forskning och samverkan med det om- givande samhället. Stipendier och annan finansiering av tredjelandsstudenter 8.1.2Att attrahera kvalificerade studenter bidrar till kompetensförsörjning och långsiktiga relationer För samhället i stort är ett internationellt inflöde av studenter av stor betydelse för kompetensförsörjningen och tillflödet av nya perspek- tiv, vilket också lyfts fram i Tillväxtanalys rapport lärosäten som verktyg för att attrahera utländsk högkvalificerad arbetskraft (Tillväxtanalys, 2018b). Internationella studenter som studerat vid svenska lärosäten har goda kunskaper om och har särskilt goda förutsättningar att i sin fortsatta verksamhet bidra till att stärka handeln och annat utbyte mellan och hemlandet. Vidare kan stipendier ha stor betydelse för att öka samarbetet mellan och andra länder. Genom stipendieprogram kan mobiliteten bland unga människor mellan länder öka och det kan bidra till att det etableras starka och långsiktiga band av ömsesidig nytta för samarbetsparterna. En students betalning av studieavgift för en utbildning kan be- traktas som en investering i den egna kompetensen och en möjlighet att skapa en egen karriär eller livsutveckling. På samma sätt kan ett stipendium betraktas som en investering i studentens och ibland också studentens ursprungslands utveckling. Det i sig kan vara motiv för som land att stödja utländska studenters studier. 8.1.3Att attrahera kvalificerade studenter gynnar även utvecklingen i låginkomstländer Utbildning och forskning samt professionella institutioner och system för dessa verksamheter är avgörande för möjligheten att uppnå samt- liga globala mål i Agenda , och därigenom stärka varje lands ansvar för den egna utvecklingen. I policyramverket för svenskt utveck- lingssamarbete och humanitärt bistånd pekar regeringen på att utbildning är en mänsklig rättighet och en för demokrati, jämställdhet, jämlikhet och för möjligheten att uppnå en hållbar utveckling. Kunskap och utbildning av god kvalitet är en förutsätt- ning för ett brett och inkluderande samhälleligt engagemang, kritiskt tänkande och politiskt deltagande. och högskolor kan spela en viktig roll för kunskaps- och institutionsuppbyggnad i utvecklingsländer. Men för att studenter från dessa länder ska kunna ta del av svensk högre Stipendier och annan finansiering av tredjelandsstudenter utbildning i krävs ofta ett finansiellt stöd i form av stipen- dier. När studenten väl är på plats kan det finnas intresse från indi- viden men också från svenska aktörer att behålla studenten i . Här ligger emellertid en viktig målkonflikt när det gäller studenter och forskare från låginkomstländer. Många låginkomstländer har betydande svårigheter att bygga upp kompetens inom nyckelområ- den för att utveckla ekonomi och välfärd. För dessa länder utgör studenter och andra högutbildade viktiga resurser. När dessa i stället väljer att etablera sig i ett annat land innebär detta en avsevärd förlust för ursprungslandet. Därför har försök att skapa möjligheter för utländska studenter att stanna i efter studier ibland setts som negativa utifrån ett biståndsperspektiv, där det snarare är viktigt att personer med hög utbildning återvänder till sina hemländer för att bidra till ekonomi och välfärdsuppbyggnad där. Utredningen menar dock att det finns mycket som tyder på att studenter som stannar i bidrar till sina hemländer ändå. Utredningen om cirkulär migration (SOU 2011:28) beskrev interna- studenter som en mycket viktig grupp för många av utveck- lingsländerna, eftersom de utgör en högt kvalificerad resurs som med internationell erfarenhet på olika sätt kan bidra till utvecklingen i ursprungsländerna. De studenter och tidigare studenter som stannar i efter studierna bidrar även till utveckling i sina hemländer genom de kopplingar och relationer till hemlandet som de har även medan de befinner sig i . Studenter är bärare av innovationer, idéer och kunskaper mellan länder och det gäller även om studenten väljer att etablera sig utanför sitt ursprungsland. Utredningen om cirkulär migration föreslog, mot bakgrund av det stora värde som utredningen ansåg att internationella studenter har för såväl sina hem- länder som för och för global utveckling, att möjligheterna för studenter att stanna i efter studierna borde öka och att sti- pendieprogram för studenter från låginkomstländer borde expanderas. Stipendier och annan finansiering av tredjelandsstudenter 8.1.4Stipendier attraherar fler avgiftsbetalande studenter Svenska lärosäten kan, rätt hanterat, vinna kvalitetsmässigt på att rekrytera fler avgiftsbetalande studenter och samhället i stort kan vinna ekonomiskt på ett ökat inflöde av dessa studenter. De stipen- dieprogram som utredningen föreslår bör innebära att det totala antalet betalande studenter ökar, vilket bör öka de totala intäkterna för lärosätena och till samhället i stort. överskrider lärosätenas intäkter från studieavgifterna den omfördelning som gjordes 2011 när studieavgifterna infördes, med . Utveck- lingen mot ökade intäkter ser ut att fortsätta. har beräknat de samhällsekonomiska vinsterna av de drygt 19 000 utländska freemover-studenter som fanns vid svenska läro- säten /2013 (, 2016). Studien visar att det finns stora ekonomiska värden förknippat med att attrahera internatio- nella studenter till och behålla dem på arbetsmarknaden. Totalt genererade de internationella studenterna enligt 942 mil- joner kronor i skatteintäkter till stat och kommuner. Därutöver beta- lade de det aktuella året i anmälnings- och studieavgifter. Studenternas konsumtion under och efter studietiden (för de som etablerade sig på arbetsmarknaden) genererade totalt i ökad produktion av varor och tjänster, samt 2 122 fler sysselsatta. /2017 hade antalet inresande free- mover-studenter ökat till 22 000 och intäkterna från anmälnings- och studieavgifter hade ökat till 2017. De samhälls- ekonomiska vinsterna bör alltså kunna vara ännu större än vad beräknat i sin studie. Ett flertal utländska studier av de samhällsekonomiska konse- kvenserna av ett ökat inflöde av internationella studenter visar även de att vinsterna för samhället i stort är betydande, särskilt om stu- denterna väljer att stanna och arbeta i landet. (Se även avsnitt 11.1.2 i konsekvensbeskrivningen.) Utformningen av stipendieprogram har direkta effekter på vilka studenter som attraheras. Till exempel har det stor betydelse för vilka studenter som attraheras av stipendiet om levnadsomkostnader kan ingå i stipendiet. Det kan också påverka studenternas förmåga att klara utbildningens krav till exempel genom att behovet av att arbeta vid sidan om studierna minskar eller genom att den psykiska Stipendier och annan finansiering av tredjelandsstudenter press det innebär att familj och släkt hemma finansierar studierna minskar. 8.1.5Många skäl för stipendier Sammanfattningsvis ser utredningen en rad olika skäl för stipendier, som pekar på hur olika sektorer och samhället i stort drar nytta av att fler tredjelandsstudenter studerar i . •Stipendier är ett viktigt instrument för att attrahera studenter som är högt kvalificerade oberoende av ursprungsland, och där- med bidra till mångfalden på lärosätena. •Stipendier utgör ett marknadsföringsinstrument för att skapa ett starkare och mer attraktivt erbjudande riktat till studenter. Stu- denter tenderar att attraheras av stipendier även om de inte själva får tillgång till stipendiestöd. •För näringslivet kan stipendier vara ett sätt att knyta till sig stu- denter som kan rekryteras som anställda. •Stipendier kan vara ett sätt att skapa incitament för studier inom vissa områden där det exempelvis kan finnas brist på utbildade. •Stipendier kan utgöra ett utrikespolitiskt instrument för att skapa närmare band mellan ett eller flera länder. •Stipendier kan utgöra ett viktig biståndspolitiskt instrument för att understödja studenter från biståndsländer att studera och därigenom bidra till det egna landets utveckling. •Stipendier kan bidra till att motivera högt kvalificerade studenter att studera i . Om dessa studenter förmås och ges möjlig- het att stanna i för att arbeta kan det ha klart positiva ekonomiska konsekvenser för samhället i stort. Samlat anser utredningen är det finns starka skäl till att inrätta betyd- ligt fler stipendiemöjligheter vid svenska lärosäten riktade till utländska studenter än vad är fallet. Stipendier och annan finansiering av tredjelandsstudenter 8.2Beskrivning av nuvarande system har sedan införandet av studieavgifter skapat två huvudsak- liga nationella stipendieprogram. Universitet och högskolor samt vissa enskilda utbildningsanordnare beviljar totalt i stipendier till särskilt kvalificerade studenter oavsett ur- sprungsland. Dessa medel fördelas till lärosätena av Universitets- och högskolerådet och medlen kan användas för att sätta ned studieavgif- ten. Förordningen (2010:718) om stipendier för studieavgiftsskyldiga studenter reglerar lärosätenas användning av stipendiemedlen. Där- utöver har vissa lärosäten skapat egna stipendiemedel genom samarbete med näringsliv, genom donationer eller genom att studieavgifterna också täcker kostnaden för vissa stipendier. fördelar stipendier om inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd till två stipendieprogram för studier på avancerad nivå kallade ”Study Scholarships” (SISS). Det ena SISS-programmet avser låg- och medelinkomstländer enligt /DAC:s klassificering () medan det andra omfattar långsiktiga samarbetsländer2 (). Dessa stipendier ska täcka såväl studieavgift som levnadsomkostnader. SISS-stipendierna ska bidra till en kapacitetsökning i / DAC-länder och därmed till en gynnsam och hållbar samhällsutveck- ling. var antalet ansökningar till det här stipendieprogram- met det högsta någonsin: 19 588 ansökningar (6 170 sökande) från 101 länder, varav 3 721 män och 2 449 kvinnor. Totalt kunde 237 sök- ande beviljas stipendier. Av dessa har cirka 220 kommit till för studier. Svenska institutets biståndsfinansierade verksamhet har infogats i Strategin för kapacitetsutveckling, partner- skap och metoder som stödjer Agenda 2030 för hållbar utveckling. De två ovan nämnda stipendieprogrammen kommer i och med detta att sammanföras till ett enda program. Inom ramen för den nya stra- tegin ska främja kvalificerad och jämställd kom- petensförsörjning för att öka kunskap hos förändringsaktörer att bidra till en hållbar utveckling i partnerländer. 2Afghanistan, , , , , , , , , , (), , , , , , , och . Stipendier och annan finansiering av tredjelandsstudenter främst avse tillhandahållande av stipendieprogram för högre utbild- ning men öppnar även för nya initiativ att möta särskilda behov av kompetensutveckling i partnerländer. En innovativ användning av digitalt överförd kunskap kan ingå. Strategin slår vidare fast att Svenska institutets insatser ska bidra till förutsättningar för bredare och mer självbärande relationer bortom biståndet. fördelar därutöver stipendier om sammanlagt inom ramen för samarbete inom Östersjö- regionen och reformsamarbete med , och . Flera andra länder har egna nationella stipendieprogram för ut- resande studenter som kan finansiera studier i exempelvis . Därutöver finns en mycket stor mängd små och stora utländska stipendiefonder (, 2018). I redovisas en analys av finansieringen av studieavgifterna . fanns det totalt 6 810 registrerade studenter (2 840 kvinnor och 3 970 män) som betalade studieavgift till ett svenskt lärosäte. Av de betalande studenterna hade 1 980, motsvarande , ett svenskt stipendium som helt eller delvis täckte studieavgiften. Sti- pendierna ersatte hela studieavgiften för 1 250 av dessa studenter () medan resterande 730 () mottog stipendium för en del av studieavgiften. En högre andel av kvinnorna finan- sierade sina studieavgifter med stipendier, , jämfört av männen. Totalt sett finansierades av lärosätenas intäkter av anmälnings- och studieavgifter med stipendier via och Universitets- och högskolerådet (, 2018c). Resterande del av studieavgifterna finansierades med medel från de betalande studenterna själva. Detta bör ses i förhållande till att av alla studieavgiftsskyldiga studenter hade någon form av svenskt stipendium 2011 och 2012 (, 2012b). Nuvarande fullfinansierade statliga stipendier är endast tillgäng- liga för studenter från biståndsländer. I saknas ett stipendie- program som också täcker levnadsomkostnader och är tillgängligt för studieavgiftsskyldiga studenter från alla länder utanför EU/EES och . Tilldelningen av stipendier till tredjelandsstudenter har föränd- rats vilket illustreras i nedanstående tabell. Stipendier och annan finansiering av tredjelandsstudenter första året som stipendiemedel avsattes har beloppen ökat med till . försök att skapa privat finansiering för stipendier