sou · H6B378 · 2018-10-31 00:00:00 — Många utländska studenter är alltså mobila inte bara när det gäller var de vill utbilda sig utan i fråga om var de vill starta sin karriär efter studierna. Arbetsmarknadskopplingen är därför mycket viktig för många studenter i den här gruppen. De utländska studenterna skiljer sig från svenska studenter i att de oftast saknar de språkkunskaper i svenska som svenska studenter har, de har inte de kontakter i övriga samhället som svenska stu- denter har och de har heller inte alltid den svenska kulturella kom- petens som ibland förväntas av svenska arbetsgivare. Utländska studenter har alltså generellt sett och av naturliga skäl mindre kon- takter med samhället i stort än andra studenter. Det kan även göra att deras möjligheter att identifiera områden för entreprenörskap och innovation i samhället är mindre. Det gör att utländska studen- ter har behov av ett annat sorts och mer omfattande stöd när det gäller att etablera sig på den svenska arbetsmarknaden. Även för de utländska studenter som inte stannar i är samhällskontakter och nätverk i av stort värde både för studen- ten själv och för och svenskt näringsliv och samhälle i stort. I många andra länder görs ansträngningar för att öka andelen studenter som stannar för att arbeta efter studierna. I , där en betydligt högre andel av studenterna stannar för att arbeta efter studierna gjordes en enkätstudie bland studenter –2017 (on Integration and Migra- tion, 2017). Denna visade följande. •Studenter som tidigt bestämmer sig för att stanna har en högre sannolikhet att göra det än de som bestämmer sig sent. •Internationella studenter som inte hade för avsikt att stanna men som engagerade sig socialt i frivilligaktiviteter vid sidan om stu- dierna hade större sannolikhet att ändra sig. Att komma som avgiftsskyldig student till svenska universitet och högskolor •Studenter som avbröt sina studier har lägre sannolikhet att stanna, liksom studenter med betyg över genomsnittet. •Förutom den tyska examen var praktisk erfarenhet från viktigt för att få ett utbildningsrelevant jobb i . •Utländska studenter som tidigt fick kunskap om hur man ansö- ker om arbeten i hade högre sannolikhet att få arbete. •Goda kunskaper i tyska var mindre relevanta för möjligheten att få ett arbete än förväntat. Arbetsgivare verkade vara villiga att kompromissa om språkkrav om den sökande har rätt kunskaper. Svenska lärosäten erbjuder förhållandevis lite stöd Flera undersökningar visar att även om utländska studenter i generellt sett är mycket nöjda med den svenska utbildningens inne- håll ger de låga betyg på utbildningens samverkan med arbetslivet och övriga samhället. Få utländska studenter känner till alla detaljer om hur man söker arbete i de länder där de studerar, eller vilka möj- ligheter till anställning som finns vid mindre eller mindre kända arbetsgivare. Karriärvägledning, arbetslivserfarenhet och anställnings- barhet är områden som identifierats som särskilt svaga. Detta är också områden där står sig sämre än andra jämförda länder. Svenska lärosäten tar av tradition förhållandevis litet ansvar för studen- ternas arbetslivskontakter och karriärstart. Endast vartannat svenskt lärosäte erbjuder sådana möjligheter för studenterna tidigt under studierna. Utländska studenter förväntar sig ett betydligt större mått av karriärstöd än vad svenska lärosäten erbjuder . (on Integration and Migration, 2015; Hög- skoleverket, 2012a). Tillväxtanalys har i en rapport lyft fram läro- sätenas roll när det gäller att bidra till att internationella studenter får lättare att etablera sig på den svenska arbetsmarknaden. Anknyt- ning till arbetsmarknaden är enligt Tillväxtanalys en avgörande fak- tor för att internationella studenter ska stanna i värdlandet. Reger- ingen bör, enligt myndigheten, överväga att tydliggöra lärosätenas roll i detta avseende (Tillväxtanalys, 2018a). Utredningen menar att det vilar ett stort ansvar på lärosätena att stödja de utländska studenternas kontakter med samhället utanför Att komma som avgiftsskyldig student till svenska universitet och högskolor Det kan också finnas skäl för lärosäten att göra större ansträngningar för att öka kunskapen bland nyanlända utländska studenter om hur man söker arbete och liknande genom att till exem- pel anordna workshops, karriärrådgivning, möten för nätverksbygg- ande och liknande under de första terminerna. Arbetsgivare efterfrågar fler utbildade men utländska studenter har ändå svårt att finna anställningar Om arbetsgivare inte visar något större intresse för att anställa utländska studenter trots goda studieresultat kan utländska studen- ter uppleva att de inte får en rättvis chans på arbetsmarknaden eller att de möts av diskriminering. I längden kan det gå ut över attraktionskraft för nya studenter och över studenternas benägenhet att återkomma till i ett senare skede. Förbättringar inom detta område skulle enligt utredningen ha potential att göra studier i betydligt mer attraktiva för utländska studenter. Svenska företag har pekat på bristande tillgång till rätt arbetskraft i . Detta utgör enligt dem ett betydande hinder för expansion. står enligt inför ett betydande underskott av arbetskraft (, 2017a). En möjlig dellösning på detta problem är att attrahera kvalificerad arbetskraft från andra länder till för arbete i svenska företag. För många studenter är möjligheten att få arbete efter studierna den främsta motivationen för att studera. har också ett stort antal företag och branscher som är attraktiva arbets- givare internationellt. Högutbildade personer som lärt känna är viktiga för sådana företag. Samarbetet mellan lärosäten och arbetsgivare bör öka Utredningen anser att potentiellt sett skulle kunna mark- nadsföras som studie- och arbetsmarknadsdestination. Detta skulle sannolikt vara ett kraftfullt marknadsföringsgrepp. Men innan det görs måste det bli betydligt lättare för studenter att få arbete i efter studierna. Flera organisationer har pekat på faktorer som kan inverka på hur många utländska studenter som stannar i för att arbeta. Arbetsgivare pekar inte sällan på att även om Att komma som avgiftsskyldig student till svenska universitet och högskolor universitet och högskolor utbildar många studenter har dessa studenter inte alltid rätt yrkeserfarenhet. I en rapport från pekar orga- nisationen på flera problem som skapar svårigheter att attrahera utländsk arbetskraft till tjänsteföretag (, 2016). Här har arbets- givare, lärosäten och regeringen ett delat ansvar. Lärosäten behöver förbereda studenter för arbetsliv i genom arbetslivskon- takter under utbildningen och utbildning i svenska. Arbetsgivare behöver i högre utsträckning realisera sitt erbjudande att anställa utländska studenter och i betydligt högre utsträckning erbjuda inter- nationella studenter praktik. Regeringen behöver underlätta talang- attraktionen till genom förbättrat migrationspolitiskt regel- verk. En högre ambitionsnivå på det här området kan bidra till att fler använder den svenska utbildning de skaffat sig till att också arbeta inom , i stället för att som åka tillbaka till hem- landet – eller, vilket ofta är fallet, vidare till ett annat land. Frågan om internationella studenter och inresande forskare och lärare bör således betraktas i ett bredare kompetensförsörjningsper- spektiv. Även om internationella studenter inte utgör hela lösningen på arbetsmarknadens kompetensförsörjningsbehov utgör denna kate- gori en viktig del. Det finns enligt utredningen en potential att öka samarbetet mellan lärosäten och arbetsgivare respektive arbetlivsorganisationer för ökad kvalitet och relevans i utbildningsprogram. På så vis kan programmen bli mer attraktiva för utländska och svenska studenter vilket i sin tur kan öka inflödet av utländska studenter till den svenska arbetsmarknaden. Om studenter inte får en ökad grad av introduk- tion till arbetsmarknaden kan de ha betydande svårigheter att finna anställningar trots möjligheten att stanna i för att söka arbete. gjorde 2012 en utredning om arbetsmarknads- kopplingen av svensk högre utbildning (, 2012a). I rapporten finns en lång rad exempel på hur arbetsmarknadskopp- lingen kan öka för olika kategorier av studenter. Internationaliser- ingsutredningen menar att denna rapport alltjämt är aktuell och att den bör kunna inspirera arbetet med att öka arbetsmarknadskopp- lingen för studenter. Dessutom finns även i det här fallet stort värde i att lära av lärosäten i andra länder och hur de organiserar arbetet kring att förbereda utländska studenter för att stanna i landet och arbeta. Att komma som avgiftsskyldig student till svenska universitet och högskolor Utredningen rekommenderar mot denna bakgrund: •lärosätena att ta ett större ansvar för att öka utländska studenters kontakter med arbetslivet och det omgivande samhället, •lärosätena att arrangera sina engelskspråkiga utbildningsprogram så att de innehåller moment av praktik eller annan arbetslivs- anknytning, och •lärosäten och arbetslivsföreträdare att samarbeta närmare i part- nerskap om enskilda utbildningsprogram i syfte att skapa praktik- möjligheter eller mentorskap för utländska studenter. Utredningen har enligt kommittédirektivet i uppdrag att följa Migra- tionsverkets arbete med handlingsplanen för att förkorta handlägg- ningstiderna, vilket utredningen redogör för i detta kapitel. Därutöver behandlar utredningen vissa av de utmaningar som såväl universitet och högskolor som har i relation till det migra- tionsrättsliga regelverket rörande studenter och forskare och lämnar förslag och rekommendationer på hur dessa utmaningar kan hanteras. Lagstiftningen kring uppehållstillstånd tar sin utgångspunkt i det migrationspolitiska målet att säkerställa en långsiktigt hållbar migra- tionspolitik (utgiftsområde 8). Det innebär att inom ramen för den reglerade invandringen underlätta rörlighet över gränser, främja en behovsstyrd arbetskraftsinvandring och tillvarata och beakta migra- tionens utvecklingseffekter samt fördjupa det europeiska och inter- nationella samarbetet. Inom utbildnings- och forskningspolitiken (ut- giftsområde 16) gäller mål med bland annat internationellt fokus: högre utbildning ska hålla en internationellt sett hög kvalitet; ska vara ett internationellt attraktivt land för investeringar i forsk- ning och utveckling (prop. 2017/18:1). Internationaliseringsutred- ningen betonar dessutom kopplingen mellan kvalitet och interna- tionalisering i delbetänkandet. I visionen som inleder utredningens förslag till strategi sägs att ska vara en av de mest attraktiva, internationella kunskapsnationerna med världsledande kvalitet i utbildning och forskning (SOU 2018:3). I viss mån ligger det en inbyggd konflikt mellan migrationspoliti- kens och utbildnings- och forskningspolitikens mål. Medan migra- tionspolitiken betonar den reglerade invandringen, tar utbildnings- och forskningspolitiken fasta på kvaliteten i verksamheten oavsett ursprung på de personer som verkar däri. Därmed inte sagt att de olika politikområdena är helt motsatta. Det finns delar inom migra- tionspolitiken som syftar till att underlätta inresa, och det finns regle- rande aspekter inom utbildnings- och forskningspolitiken. I detta kapitel försöker utredningen balansera dessa två mål och peka på en utveckling som ger de olika aspekterna plats att mötas. Det är av stor vikt att universitet och högskolor har förståelse för migrations- politikens funktionssätt, på samma sätt som och andra myndigheter behöver ha förståelse för lärosätenas målsätt- ningar och verksamhet. Utredningen menar att det vilar ett ansvar på bägge parter att skapa ett konstruktivt samarbete kring gemen- samma frågor. Detta arbete har i viss mån redan påbörjats mellan lärosätena och . 6.2Processen att ansöka om uppehållstillstånd och arbetstillstånd 6.2.1Ansökan om uppehållstillstånd för studier Personer som vill vistas i och studera i , och som inte har rätt att uppehålla sig i av annan anledning (till exempel som EU-medborgare), får beviljas ett tidsbegränsat uppe- hållstillstånd för studier enligt 5 kap. 10 § utlänningslagen (2005:716). Kraven för uppehållstillstånd preciseras i utlänningsförordningen (2006:97). Det krävs att personen har antagits till högskoleutbildning här, har studieavsikt och att hen: 1.har sin försörjning tryggad och sin återresa tryggad genom egna medel, stipendium eller på annat liknande sätt, 2.har en heltäckande sjukförsäkring som gäller i , och 3.inte utgör ett hot mot allmän ordning, allmän säkerhet eller folk- hälsa (4 kap. 5 § första stycket utlänningsförordningen [2006:97]). Allmänna krav som uppställs i utlänningsrätten om styrkt identitet och pass gäller även studenter och deras familjemedlemmar. Migra- tionsverket lämnar omfattande information på sin hemsida om hur kraven ska uppfyllas och hur ansökan ska göras. Det är Migrations- verket och ytterst migrationsdomstolarna som tillämpar och tolkar utlänningslagens och utlänningsförordningens krav. Migrations- verket utfärdar föreskrifter med stöd av bemyndiganden och publi- cerar rättsliga ställningstaganden. Därutöver finns handböcker vid som stöd i beredningsprocessen. I migrationsrättsligt hänseende är doktorander studenter, även om de ofta har en anställning, och doktorander beviljas uppehållstillstånd för studier enligt 4 kap. 5 § utlänningsförordningen. En doktorand- tjänst baserad på en anställning med lön ses som en anställningsform tillkommen för att ge doktoranden möjlighet till egen försörjning . Undantag från arbetstillstånd och tillstånd för familjemedlem Både studenter på grundnivå och avancerad nivå och doktorander är undantagna kravet på att ha ett arbetstillstånd för att arbeta i . Det innebär att ett uppehållstillstånd som student eller doktorand ger möjligheten att arbeta i under uppehållstillståndets giltig- hetstid, men även efter, om en ansökan om förlängning av uppe- hållstillståndet gjorts innan det tidigare tillståndet gick ut. Familjemedlemmar till studenter och doktorander kan få uppe- hållstillstånd som anknytningspersonen, förutsatt att man uppfyller villkoren för uppehållstillstånd som familjemedlem. Familjemedlemmar kan även beviljas arbetstillstånd med stöd av 6 kap. 3 § utlänningslagen. I det följande lämnas en översiktlig beskrivning av processen att ansöka om uppehållstillstånd för studier. Ansökan om uppehållstillstånd för studier lämnas in av den sök- ande till , ofta elektroniskt, och verket kontrollerar om den sökande uppfyller kraven för uppehållstillstånd. En första- gångsansökan där den sökande har sin försörjning ordnad via egna banktillgångar bör inte lämnas in tidigare än cirka före tidpunkten för inresa till för att uppfylla försörjningskravet i 4 kap. 5 § utlänningsförordningen. Bakgrunden är en dom där Migra- tionsöverdomstolen uttalat att det krävs att utlänningen i nära anslut- ning till början av studietiden uppvisar tryggad försörjning samt medel för återresan för att uppehållstillstånd för studier ska medges (Migrationsöverdomstolen, 2007). tolkning av domen är att ett personligt banktillgodohavande inte bör ha ett saldodatum daterat längre tillbaka än före studiestart. Enligt gör myndigheten en genomgång av ansökningarna kort efter att dessa kommit in till vilket medför att eventuella krav på komplettering kan skickas ut relativt omgående. Behov av komplettering är relativt vanligt. För de 13 700 ansökningar om uppehållstillstånd för studier (såväl första- gångs- som förlängningsansökningar) som handlades krävdes 5 500 kompletteringar av olika uppgifter (, 2018b). Den vanligaste anledningen till komplettering gäller bevis i fråga om försörjning. Bristen är ofta att den sökande ger in ett konto- utdrag över ett delat konto eller ett konto i till exempel föräldrarnas namn. Den komplettering som kräver mest arbetsinsatser per enskild komplettering är dock sådana som rör den sökandes studieavsikt i . När bedömer att det finns ett behov av att vidare utreda den sökandes studieavsikt krävs att handläggaren förbereder en intervju som vanligtvis genomförs genom att den sökande kallas till en svensk utlandsmyndighet för att svara på frågor om till exempel den sökta utbildningen och sin plan för eventuella fortsatta studier. Utredningarna protokollförs och tillförs ärendet. Majoriteten av studieavsiktsutredningarna avser sökande från länder såsom , , samt vars medborgare är viseringspliktiga (, 2017a). Även andra myndigheter, såsom Säkerhetspolisen, kan kopplas in under uppehållstillståndsprocessen om ytterligare utredning i ären- det krävs. Den som är medborgare i ett land utanför EU och EES och vill arbeta i behöver i de flesta fall ha ett arbetstillstånd. Det gäller, som tidigare nämnts, inte studenter med ett uppehållstillstånd för hög- skolestudier som kan arbeta utan arbetstillstånd, och inte heller gästforskare som har beviljats särskilt uppehålls- tillstånd för forskning (5 kap. 2 § utlänningsförordningen). Arbets- tillstånd får ges till den som har erbjudits en anställning, om: 1.anställningen gör det möjligt för honom eller henne att försörja sig, och 2.lönen, försäkringsskyddet och övriga anställningsvillkor inte är sämre än de villkor som följer av svenska kollektivavtal eller praxis inom yrket eller branschen (6 kap. 2 § utlänningslagen [2005:716]). Ett arbetstillstånd får inte ges än och den sam- manlagda tillståndstiden för arbetstillstånd får i normalfallet vara högst . Arbetstillståndet knyts även till att enbart gälla ett yrke och en arbetsgivare. Familjemedlemmar till en person med arbetstillstånd kan få uppehållstillstånd . Möjligheten att få arbetstillstånd bygger till stor del på arbetsgiva- rens agerande. Arbetsgivaren ska utannonsera tjänsten och skapa ett anställningserbjudande innan en ansökan om arbetstillstånd lämnas in av individen själv. En arbetsgivare kan certifieras av verket, vilket bland annat innebär att arbetsgivaren åtar sig att lämna in kompletta elektroniska ansökningar. åtar sig att gentemot en certifierad arbetsgivare lämna beslut på kompletta ansökningar vid förstagångsansökan och vid en för- längningsansökan. En gästforskare är en person från tredjeland som har doktorerat eller är behörig att påbörja en forskarutbildning och är inbjuden av en svensk forskningshuvudman för att där än utföra forskning (2 § lagen [2008:290] om godkännande för forskningshuvudmän att ta emot gästforskare). Gästforskare beviljas uppehållstillstånd för forskning enligt 4 kap. 7 a § utlännings- förordningen (2006:97) baserat på ett mottagandeavtal mellan forska- ren och huvudmannen. De är då undantagna kravet på arbetstillstånd med stöd av 5 kap. 2 § utlänningsförordningen. Familjemedlemmar till gästforskare får också beviljas uppehållstillstånd. Möjligheten att bevilja uppehållstillstånd för gästforskare bygger på att arbetsgivaren är godkänd som forskningshuvudman av . Gästforskares rättigheter i grundas på EU-gemensamma bestämmelser.1 För att få permanent uppehållstillstånd krävs att den sökande har haft arbetstillstånd som arbetstagare och arbetat i sammanlagt . Även doktorander kan få permanent uppehållstillstånd om de har haft uppehållstillstånd för studier som avser utbildning på forskarnivå i sammanlagt (5 kap. 5 § utlänningslagen). 1Rådets direktiv /71/EG av om ett särskilt förfarande för tredje- landsmedborgares inresa och vistelse i forskningssyfte vilket har ersatts av Europaparla- mentets och rådets direktiv (EU) 2016/801 av om villkoren för tredjelands- medborgares inresa och vistelse för forskning, studier, praktik, volontärarbete, deltagande i elevutbytesprogram eller utbildningsprojekt och för au pairarbete. Det senare direktivet skulle ha varit införlivat i svensk rätt . Direktivet beskrivs närmare i avsnitt 6.4. Visum ger en person tillstånd för att resa in och vara i ett land under en kortare tid.2 En person som är från ett land vars medborgare är viseringsfria kan resa in utan visering eller uppehållstill- stånd. Ska denne vistas längre än krävs däremot ett uppe- hållstillstånd. För övriga länder gäller att personen måste ha ett visum för vistelser eller uppehållstillstånd för vistel- ser längre än . Detsamma gäller personer som har uppehålls- tillstånd i en annan Schengen-stat/EES-stat. Visering till söks vid en svensk ambassad eller konsulat i det land den sökande är bosatt. Där inte har någon ambassad eller konsulat kan ett annat Schengenland företräda och efter prövad ansökan utfärda viseringen för räkning. På vissa orter företräds av ett annat Schengenland även om det finns en svensk ambassad på plats. I vissa fall är det möjligt för utlandsmyndigheten att utfärda en nationell visering, en så kallad D-visering, för en utlänning som har beviljats uppehållstillstånd i . Utlänningen kan då resa in i med hjälp av viseringen i avvaktan på att han eller hon får sitt uppehållstillståndskort. Av 3 kap. 4 § utlänningslagen följer emeller- tid att en D-visering endast får beviljas om det finns särskilda skäl. En person som vill vistas i längre än och som är medborgare i ett land utanför EU eller EES och och dennes familjemedlemmar måste ansöka om uppehållstillstånd. Alla som får uppehållstillstånd får ett uppehållstillståndskort som innehåller bio- metriska uppgifter och som visas upp i samband med inresa i Schengen, men även i samband med kontakter med till exempel myndigheter och sjukvården. Personer som inte behöver visum för att resa in i får efter beviljat uppehållstillstånd lämna sina biometriska uppgifter (bli fotograferade och lämna fingeravtryck) i . 2Visering regleras huvudsakligen genom och rådets förordning (EG) nr 810/2009 av om införande av en gemenskapskodex om viseringar. sker genom ett besök vid efter ankomst till . Personer som behöver visum för att resa till ska besöka den svenska utlandsmyndigheten för att bli fotograferade och lämna finger- avtryck antingen före eller efter beslut om uppehållstillstånd. Det är dock inte alla utlandsmyndigheter som har möjlighet att ta emot upp- gifterna. I sådana fall kan den sökande behöva besöka en svensk utlandsmyndighet i ett annat land för att lämna in sin ansökan. Att få sitt uppehållstillståndskort kan ta upp till 4–(SOU 2016:36). I vissa fall kan kortet skickas hem till den sökande, i andra fall ska det hämtas vid ambassaden eller konsulatet. Den student eller anställd som planerar att stanna i för att fortsätta studera eller arbeta ska, i enlighet med tillämpning av utlänningsförordningen, ansöka om förlängning av uppehållstillståndet. Ansökan kan lämnas till tidi- gast det nuvarande tillståndet slutar gälla. För att en student ska beviljas förlängt uppehållstillstånd krävs att samma villkor som gäller för en förstagångsansökan är uppfyllda samt att studenten har gjort godtagbara framsteg i sina studier enligt 4 kap. 5 § andra stycket utlänningsförordningen. Förlängningsansök- ningar krävs alltid för de studenter som läser längre utbildningar än på grundnivå och avancerad nivå, eftersom beviljar högst 13 månaders uppehållstillstånd för det första tillståndet och i taget för efterföljande tillstånd för studier på grundnivå och avancerad nivå. Doktorander kan beviljas uppehållstillstånd åt gången. Arbetstagare beviljas arbetstillstånd som längst vid första ansökan och en förlängning av arbetstillstånd förutsätter på motsvar- ande vis att samma villkor som gäller förstagångsansökan är uppfyllda. kontrollerar också att villkoren har varit uppfyllda . Arbetstillstånd får beviljas i högst men i undantagsfall, när det föreligger särskilda skäl, kan tillstånd beviljas . Gästforskares uppehållstillstånd gäller som motta- gandeavtalet de har med forskningshuvudmannen. ansöka om förlängning av sitt uppehållstillstånd baserat på motta- gandeavtalet. 6.3Migrationsverkets arbete för förkortade handläggningstider Utredningen har i uppdrag att följa arbete med handlingsplanen för att förkorta handläggningstiderna.