sou · H6B334 · 2018-05-28 00:00:00 — är marknaden hårt pressad och har relativt liten tillväxt vilket bidrar till att det kan vara svårt för små företag att växa. Utredningens förslag kan innebära tillväxt på marknaden vilket kan öka möjligheterna för tillväxt för små företag. Alla företag som arbetar med va kommer att behöva informera sig om hur det nya kravet på avloppsdeklaration fungerar. In- formation om detta kommer sannolikt att aktivt kommuniceras i hög utsträckning. Utredningen bedömer att företagen kan till- godogöra sig denna information på . Konsekvenserna för små företag som också är ägare till små av- loppsanläggningar behandlas i avsnitt 5.7. 5.8.6Plan för allmänna vattentjänster En plan för vattentjänster enligt 6 § vattentjänstlagen med en bedömning av hur ökade regnmängder ska hanteras bidrar med tydlighet och förutsägbarhet för företag i kommunen. En indi- rekt effekt av kommunens bedömning hur en ökad belastning på de allmänna va-anläggningarna ska hanteras vid skyfall är att fler an- passningsåtgärder för skyfall kommer att vidtas. Detta kan, bero- ende på val av åtgärd, leda till höjd va-taxa. Ökade kostnader för åtgärder leder mest troligt till ökad attraktivitet lokalt eftersom skador på företags egendom och minskad produktion på grund av skyfallsrelaterade översvämningar då kan minska. 5.8.7Konsekvenser av övriga förslag Konsekvenser av central tillsynsvägledning om 6 § vattentjänstlagen De företag som eventuellt kan påverkas av dessa förslag är de vilka säljer konsulttjänster till kommuner och offentliga aktörer vilka eventuellt kan se att vissa uppgifter de hjälper kommu- ner och andra med minskar i omfattning. Detta är emellertid en mycket liten del av den omsättning konsulttjänster som sker kopplat till va-sektorn. Konsekvenser av förslag om effektivare tillsyn Förslagen får inga direkta konsekvenser för företag. Indirekt kan en effektivare tillsyn leda till att fler fastighetsägare kommer att behöva åtgärda sina avloppsanläggningar vilket leder till mer arbete för företag i va-branschen. Förslagen bidrar till större förutsägbar- het för företag som arbetar inom va-branschen. Detta gäller såväl entreprenörer, konsulter och teknikleverantörer. Även förslaget att Havs- och vattenmyndigheten ska ta fram ett aktuellt kunskapsunderlag om små avloppsanläggningars prestanda som ska finnas tillgängligt för bland annat va-branschen medför förenklingar för företagen. Konsekvenser av förslag om etappmål och övriga förslag för ökad åtgärdstakt Förslagen får inga direkta konsekvenser för företag. Indirekt kan ett etappmål för ökad åtgärdstakt leda till att fastighetsägare kom- mer att behöva åtgärda sina avlopp tidigare än vad som annars hade varit fallet. Detta på grund av att kommunerna kan komma att öka sin tillsyn. Att avloppen kommer att åtgärdas tidigare innebär ett eventuellt tidigareläggande av investeringar vilket medför att mark- naden för små avlopp för såväl teknikleverantörer som entreprenö- rer växer snabbare än vad som är fallet . Digitalt system för registrering av uppgifter om små avlopp Ett digitalt system har liten påverkan på företag utöver att det i och med detta kan komma att bli möjligt för de experter som ska genomföra de föreslagna avloppsdeklarationerna att på ett enklare sätt få ut uppgifter om avloppssituationen på en viss fastighet. Detta kan spara tid och därmed öka företagens kapacitet. Konsekvenser av förslaget om avloppsrådgivning Förslaget innebär positiva konsekvenser för företag då en förbättrad information och rådgivning underlättar för branschaktörer att till- godogöra sig den senaste kunskapen om små avlopp så att de sedan kan förmedla detta till sina kunder, det vill säga fastighetsägarna. En indirekt konsekvens av förslaget är att det bör underlätta för företag genom att fastighetsägarna blir mer kunniga om sin avloppsanlägg- ning efter att ha fått möjlighet till rådgivning. Detta gör att oseriösa företag och teknikleverantörer kommer få svårare att sälja sina pro- dukter och tjänster på marknaden vilket är positivt. och entreprenörer kommer att kunna hitta nya affärsmöjligheter i organisation och drift av system för transport, lagring/behandling och spridning av säkra avloppsfraktioner från små avlopp. I övrigt får detta förslag små konsekvenser för företag. 5.8.8Hänsyn till små företag vid reglernas utformning Små företag i allmänhet berörs inte av utredningens förslag. Endast små företag som är fastighetsägare och äger små avlopps-anlägg- ningar samt små företag som arbetar med va berörs på olika sätt. Vad gäller små företag som är fastighetsägare (exempelvis jord- bruksföretag och företag som hyr ut fastigheter ) saknas anledning att utforma särskilda regler i fråga om kravet på avloppsdeklaration. Utredningen uppskattar att dessa företags små avloppsanläggningar fungerar i något högre grad än andra fastighetsägares anläggningar. Behovet av att öka kunskapen runt avloppsanläggningarna bedöms dock generellt vara lika stort i fråga om företag som för privat- personer. Konsekvenser för små företag som är fastighetsägare be- handlas under avsnitt 5.7 om konsekvenser för fastighetsägare. Vad gäller små företag som arbetar med va har utredningen ut- format samtliga regler så att de är teknikneutrala. I fråga om ackre- ditering av företag för upprättande av avloppsdeklarationer kan ackrediteringsförfarandet vara något mindre fördelaktigt för små företag jämfört med ett alternativ med personcertifiering. I valet av förfarande har utredningen främst tagit hänsyn till behovet av att nå ut med servicen till hela landet och därmed underlätta för de små företag som är fastighetsägare. Möjligheter finns för arrangemang där små företag arbetar under ackrediterade kontrollorgan för att minska de administrativa kostnaderna. 5.8.9Regleringarnas påverkan på företag i andra avseenden Förutom de konsekvenser som redan tagits upp har utredningen inte funnit att regleringarna har några konsekvenser för företag i andra avseenden. Den allmänna va-anläggningen måste enligt vattentjänstlagen orga- niseras så att kommuner har ett bestämmande inflytande över den. Va-huvudmännen är de som driver de allmänna va-anläggningarna vilket inkluderar avloppsreningsverk, vattenverk och ledningssy- stem. Ägaren utgörs vanligen av en eller flera kommuner men även andra aktörer kan vara delägare. Den vanligaste organisationsfor- men är en men det förekommer även kom- munala bolag och kommunalförbund med mera. De allmänna va-anläggningarna finansieras med hjälp av taxor som va-abonnenter betalar. Det får inte röra sig om vinstdrivande verksamheter utan taxorna ska motsvara va-kollektivets kostnader. I kapitel 3 redogör utredningen för de krav som vattenmyndig- heterna ställer på kommunerna. Dessa bedöms vara nödvändiga för att ska uppfylla vattendirektivet. annat prioritera tillsynen av små avlopp, upprätta och utveckla vat- ten- och avloppsplaner samt dagvattenplaner för att miljökvalitets- normerna för vatten ska kunna uppnås. Utredningens förslag ska ses som konkretiseringar av hur dessa krav kan uppnås. Kostnader för kommunerna, påverkan på den kommunala självstyrelsen och utökade arbetsuppgifter för kommunerna ska ses i det samman- hanget och betraktas som konsekvenser av krav på kommunerna att följa åtgärdsprogrammen. Vad det gäller plane- ringen så är utredningens förslag ett sätt att göra kravet från åt- gärdsprogrammen tydliga och permanenta. Flera av utredningens förslag har direkta konsekvenser för kommunerna. Dessa är främst införandet av ett krav på en plan hur kommunen långsiktigt ska uppfylla sina skyldigheter att ordna vattentjänster enligt 6 § vattentjänstlagen med en redogörelse för kommunens bedömning av hur en ökad belastning på de allmänna va-anläggningarna ska hanteras vid skyfall, behovsbedömning i 6 § vattentjänstlagen samt införande av en avloppsdeklaration. Förslaget att ställa krav på att kommunerna ska ha en plan för allmänna va-tjänster får olika konsekvenser för olika kommuner. En konsekvens av utredningens förslag är att mer än 150 kom- muner kommer behöva utveckla en mer omfattande va-planering än vad de har . Det bör påpekas att detta är en konsekvens av det krav på va-planering som återfinns i de nu gällande åtgärdsprogrammen som vattenmyndigheterna beslutade om 2016. Förslaget om en behovsbedömning får den direkta effekten att kommunernas utredningsansvar ökar. Behovsbedömningar kom- mer att behöva göras även för områden som inte säkert är i behov av allmänt va. Behovsbedömningen kan medföra att behovet av vattentjänster i avlägset belägna områden eller områden där endast ett fåtal avloppsanläggningar är bristfälliga, bedöms kunna tillgodo- ses med enskilda lösningar. Förslaget om införandet av en avloppsdeklaration ökar kommu- nernas arbetsbelastning på flera sätt. Kommunerna behöver tillgängliggöra dokument i form av tillstånd till fastighetsägare och införa administrativa system för att hantera samtliga ärenden. Detta är något som det redan finns rutiner och system för i vissa kommuner medan andra saknar detta. Kostnaden för detta beräknas uppgå till . Kommunernas administration av miljösanktionsavgifter kommer öka, men det är mycket svårt att bedöma med hur mycket. Detta beror i första hand på hur många fastighetsägare som underlåter att lämna in avloppsdeklaration och dels på i vilken grad kommunen väljer att besluta om miljösanktionsavgift. Det är kostnader som kommer att belasta fastighetsägarna via tillsynstaxan. Samtliga kostnader för avloppsdeklarationen bedöms minska i den följande sjuårscykeln. Övriga förslag i utredningen bedöms enbart ha marginell påver- kan på kommunernas kostnadsbild. 5.9.2Konsekvenser för den kommunala självstyrelsen Utredningens förslag påverkar den kommunala självstyrelsen i flera olika riktningar. Förslaget om ett nytt andra stycke i 6 § vattentjänstlagen innebär en ökad flexibilitet för kommunerna vid beslut om verksamhets- områden. Kommunerna har efter viss utredning möjlighet att göra bedömningen om allmänt va behövs eller om ett visst område i stället kan uppnå motsvarande skydd för människors hälsa och miljön med hjälp av tillsyn enligt . Detta innebär en minskad statlig styrning och en ökad självstyrelse. Detta blir sär- skilt tydligt om den bedömning kommunen gör är tydlig och genomarbetad och därför minskar behov av att före- lägga kommunen att vidta åtgärder. Förslaget om ett krav på att kommunfullmäktige ska besluta om en plan för allmänna vattentjänster enligt 6 § vattentjänstlagen in- nebär en ökad statlig styrning av kommunen. I praktiken finns dock redan detta krav på kommunerna som en följd av och vattenmyndigheternas åtgärdsprogram, vilket framgått av kapi- tel 3.2. Precis som med nuvarande lagstiftning kommer det vara kommunens uppgift att besluta om vilka områden och vilka åtgär- der som ska ingå i planen. Utredningen har dock föreslagit att en redogörelse för kommunens bedömning av hur en ökad belastning på de allmänna va-anläggningarna ska hanteras vid skyfall ska ingå i Förslaget innebär att de krav som ställs på kommunerna i översiktsplaneringen nu specificeras vad gäller skyfall. En slutsats från den praxisgenomgång som utredningen gjort är att en plan kan öka den kommunala självstyrelsen vad gäller när och hur områden ska byggas ut med kommunalt va. Detta eftersom en sådan plan minskar behov av att utöva tillsyn. Kraven på samråd och granskning har en påverkan på den kom- munala självstyrelsen och innebär en ökad detaljstyrning av hur kom- munerna ska förankra dessa beslut med medborgarna. Kraven pekar dock ut en metod som kommunerna är vana att arbeta efter och har rutiner för och som kommer att ge minskat arbete längre fram efter- som besluten blir bättre förankrade hos medborgare och myndigheter. Förslaget om en avloppsdeklaration påverkar inte den kommunala självstyrelsen utan kan snarare ses som ett nytt verktyg för kom- muner för att de ska klara uppgiften att vara tillsynsmyndighet för små avloppsanläggningar som de har enligt . Det är kom- munen som avgör hur mycket och på vilket sätt det nya verktyget ska utnyttjas. Sammantaget bedömer utredningen att förslagen har po- tential att underlätta kommunens arbete med tillsyn av små avlopp och därmed hjälpa kommunerna att klara kravet i vattenmyndig- heternas åtgärdsprogram på att prioritera tillsynen av små avlopp. I frågan om hur åtgärder för att hantera dagvatten i förändrat kli- mat ska finansieras har utredningen valt att inte lägga förslag som inskränker den kommunala självstyrelsen. I reglerar sta- ten i större uträckning om kommunen eller va-huvudmannen ska bekosta investeringar. Utredningen menar att det för svenska kommuner finns möjligheter att avgöra vem som ska betala vad i fråga om klimatanpassningsåtgärder. Det är möjligt för va-huvudmannen att ta ansvar för investeringar också i öppna dagvattenlösningar. Det är också möjligt för kommunen att arbeta utifrån en servicenivå för hur mycket regn staden ska kunna klara Utredningen har dock valt att inte föreslå sådana inskränkningar i den kommunala självstyrelsen. Utredningen lämnar flera förslag som berör vägledning och till- synsvägledning. Dessa påverkar inte den kommunala självstyrelsen. Utredningen lämnar förslag om att Havs- och vattenmyndig- heten ska få möjlighet att meddela föreskrifter om försiktighets- mått vid utsläpp av avloppsvatten från små avloppsanläggningar. är det varje kommunens uppgift att tolka och tillämpa miljö- balkens regler i varje beslut som rör små avloppsanläggningar. Havs- och vattenmyndighetens bemyndigande kan innebära en viss minskad möjlighet att göra tolkningar på nivå men medför en ökad möjlighet att tillämpa lagens krav på liknande sätt över landet med beaktande av lokala skillnader. Det kan också innebära förenkling och effektivisering av de kommunala tjänste- männens arbete. 5.9.3Behovsbedömning i 6 § vattentjänstlagen I princip medför den föreslagna förändringen i lagstiftningen inte några resultatmässiga konsekvenser för va-huvudmännen eftersom en självkostnadsprincip som framgår av vattentjänstlagen gäller. Denna självkostnadsprincip innebär att avgifterna inte får över- skrida det som behövs för att täcka de kostnader som är nödvän- diga för att ordna och driva va-anläggningen. Det är dock vanligt att många va-huvudmän inte tar ut full kostnadstäckning från anslutna fastighetsägare vilket innebär att förslaget kan ändra va-huvudmännens kostnadsbild. Förslaget kan minska kommunens åtagande något för allmänt va eftersom särskild hänsyn ska tas till om motsvarande skydd för människors hälsa och miljön kan tillgodoses på annat sätt. Det kan då innebära att behovet av vattentjänster i avlägset belägna områden eller områden där endast ett fåtal avloppsanläggningar är bristfälliga bedöms kunna tillgodoses med enskilda lösningar. Det kan ge ett lägre investeringsbehov som till viss del motsvaras av färre anlägg- ningsavgifter. Skillnaden mot dagens situation blir mindre vad gäl- ler dricksvatten där förutsättningarna för att tillgodose behovet enskilt i större utsträckning kan saknas. Traditionellt har allmänt va inneburit en utbyggnad av ett ge- mensamt ledningsnät som är kopplat till ett avloppsreningsverk. Det finns dock inga formella hinder att ett allmänt va-ansvar även kan omfatta mer småskaliga lösningar. Flera kommuner har börjat överväga lokala va-lösningar som en möjlighet till utbyggnad av ledningsnätet. Förslaget om en behovsbedömning får den direkta effekten att kommunernas utredningsansvar ökar, vilket bedöms kräva i ge- nomsnitt cirka 1,5 månaders heltidsarbete () i varje kommun. Detta ger en total kostnad om . Behovsbedömningar kommer att behöva göras även för om- råden som inte säkert är i behov av allmänt va. Behovsbedömningen kan medföra att behovet av vattentjänster i avlägset belägna områ- den eller områden där endast ett fåtal avloppsanläggningar är brist- fälliga, bedöms kunna tillgodoses med enskilda lösningar. Det kan ge ett lägre investeringsbehov som till viss del motsvaras av färre anläggningsavgifter. Skillnaden mot dagens situation blir mindre vad gäller dricksvatten där förutsättningarna för att tillgodose be- hovet enskilt i större utsträckning kan saknas. Utredningen bedömer att det finns ett stort uppdämt behov av att bygga ut det allmänna va-nätet till områden där behovet av all- mänt va är stort. I allmänhet klarar kommunerna av att hantera utbyggnad av allmänt va till ett nytt område . Utredningen finner därför anledning att anta att utbyggnadstakten för det all- männa va-nätet inte kommer att minska . Däremot ökar utredningens förslag möjligheten för kommunerna att bygga ut där behovet är som störst. 5.9.4Krav på plan för allmänna vattentjänster Utredningen föreslår att det för varje kommun ska finnas en av kommunfullmäktige fastställd plan för hur kommunen långsiktigt ska uppfylla sina skyldigheter att ordna vattentjänster enligt 6 § vattentjänstlagen. Planen ska utgöra en grund för behovsbedöm- ningar enligt 6 § vattentjänstlagen, samt tydligare redogöra för vilka områden som behöver allmänna vattentjänster. Utifrån vattenmyndigheternas rapportering av genomförda åt- gärder i åtgärdsprogrammen antas cirka 165 kommuner behöva utveckla en mer omfattande va-planering.18 I den rapporter- ingen svarade 126 kommuner att de har någon form av övergripande, strategisk vatten- och avloppsvattenplan. För dessa bedömer utred- ningen att det nya kravet på plan inte medför särskilt stora konse- kvenser. har antagligen ytterligare ett antal kommuner beslutat om en vatten- och avloppsvattenplan eller motsvarande. Kravet på va-plan i åtgärdsprogrammen är mer omfattande än det krav på en plan för allmänna vattentjänster som utredningen föreslår. Det kan därför vara något färre kommuner som behöver utveckla sin va-planering med hänsyn till utredningens förslag. Det kommer givetvis att finnas skillnader mellan kommunerna på grund av storlek, andel av kommunen som har enskilt va och andra speci- fika förutsättningar. Kostnaden kommer huvudsakligen att belasta kommunbudgeten och inte va-kollektivet. En konsekvens av utredningens förslag är att mer än 150 kom- muner kommer att behöva utveckla en mer omfattande va-planering än vad de har . Det bedöms kräva en kvarts årsarbetskraft () per kommun vilket ger upphov till en total kostnad om för kommunernas va-planering som helhet. Troligen kommer kostnaderna vara större den första gången en plan för allmänna vattentjänster tas fram för att sedan i högre grad innefatta intern tid för samverkan och utredning i kommunens löpande verksamhet. Troligen kommer större revideringar eller omtag i va-planeringsarbetet behöva göras längre fram, kanske efter 10–. Detta kommer då medföra en förnyad engångskostnad utöver den löpande kostnaden. Detta är en konsekvens av det krav på va-planering som återfinns i de nu gällande åtgärds- programmen som vattenmyndigheterna beslutade om 2016. Plane- ringskostnaderna bör som tidigare nämnts sättas i relation till stor- leken på de investeringar i enskilda och allmänna vattentjänster som föreligger i kommunen de närmaste 10–20 åren. Det kommer vara ovanligt om det inte behöver investeras i vatten och avlopp i de flesta av landets kommuner. 18 Vattenmyndigheterna i samverkan. Sammanställning av myndigheternas och kommunernas redovisning av genomförda åtgärder 2015. uppgår de kommande investeringskostnaderna snarare till miljarder kronor. Utredningen föreslår att kommunens förslag till plan för de all- männa vattentjänsterna ska bli föremål för samråds- och gransk- ningsförfarande. Ett sådant förfarande kommer att innebära ökade kostnader och ökat arbete för kommunerna. Hur stor arbetsbelast- ningen blir med att ta fram planen beror på förutsättningarna i kom- munen samt även på hur många synpunkter som kommer in under processen. Mot detta ska ställas de konsekvenser som uppstår på grund av bristande samråd av kommunens beslut enligt 6 § vattentjänstlagen. I de kommuner som har en dålig kommunikation med fastighetsägare inför beslut skapas ett stort merarbete för kommunens förvaltningar. Även förelägganden från att kommunen ska fullgöra sin skyldighet enligt 6 § vattentjänstlagen medför kostnader och merarbete för kommunen. Utredningens för- slag väntas leda till att antalet förelägganden från länsstyrelserna minskar som en följd av att dessa blir delaktiga i samrådsförfarandet. Det bör i sin tur minska kommunernas kostnader och det merarbete som uppstår på grund av förelägganden. 5.9.5Belastning på de allmänna va-anläggningarna vid skyfall Utredningen föreslår ett krav att alla kommuner ska ha en plan för allmänna vattentjänster och att den planen ska innehålla en redogö- relse för kommunens bedömning av hur en ökad belastning på de allmänna va-anläggningarna ska hanteras vid skyfall. Den första kostnaden som uppstår i arbetet med att kunna göra en bedömning av hur en ökad belastning på de allmänna va-anlägg- ningarna ska hanteras vid skyfall, är troligen för skyfallskartering där riskområden identifieras. Några få kommuner har redan på- börjat en sådan kartering i samband med att Myndigheten för sam- hällsskydd och beredskap begärde in kommunala klimatanpassningsplaner. Ytterligare andra kommuner har initierat en sådan kartering i samband med arbete med översiktsplaner eller Nya höjdkartor med mer detaljerad upplösning har blivit tillgängliga för kommunerna som fortsatt arbete vid har skett med regionala prognoser av nederbördsmängder. har även marknaden mognat vad gäller datorsimuleringsverktyg för dagvattenhantering. Karteringen är en engångskostnad. Kostnaden för kartering kommer att bäras av kommunerna över kommunalskatten. Det vanligaste är att kommunerna anlitar ett konsultföretag för att göra själva karteringen. Kostnaden för att göra en skyfallskartering av en större stad är cirka 500 000–600 000 kronor.19 Denna kostnad ska ställas i relation till vad det kostar att klimatanpassa samhället. När karteringen är gjord och det konstaterats att det finns bebyggda områden eller planerad bebyggelse/infrastruktur som löper förhållandevis stor risk att ställas under vatten vid skyfall vid befintlig dagvattenavlednings- och infiltreringstakt, är det för nästa fas i kommunens arbete. En viktig del i arbetet med att göra en bedömning av hur en ökad belastning på de allmänna va- anläggningarna ska hanteras vid skyfall, är att utreda hur uppgiften kan lösas lokalt. De lokala förutsättningarna och begränsningarna kommer att avgöra vad som är tekniskt och ekonomiskt möjligt. Utöver rena utredningskostnader tillkommer kostnader för att genomföra samråd om planens utformning och innehåll. Kostnaden för planutredningen kommer att bäras av kommunen över kommunalskatten. Konsekvenser av kommunens bedömning Det är troligt att den lokala lösningen kommer att bestå av en kombination och avvägning av både ökade dimensioner i va- anläggningen som av andra stadsplaneringsåtgärder. Lösningarna som kommunen redogör för i sin bedömning kan finansieras via va- 19 Uppgift från VA-syd vad en marköversvämningskartering innehållande arbete med lednings- nätsmodeller, marköversvämningsmodeller samt sammankoppling av dessa kostat. I arbetet in- gick även markmodell med höjdscanning. taxan, via skatt, via statliga bidrag eller via EU-bidrag. Det beror på lokala omständigheter och hur ansvaret ligger för att vidta åtgärder i olika fall. Alternativt kan de finansieras via åta- ganden om privat finansiering på områden som inte är kommunala, det vill säga utanför allmän platsmark. Kostnader för de åtgärder som bedöms göras genom modifiering av va-anläggningen kommer att bäras av va-huvudmannen och bekostas av va-kollektivet via va- taxa alternativt via kommunalskatten beroende på val av åtgärd. Konsekvenser av hantering av ökade regnmängder i planerad bebyggelse Tydliga målår är bra för att förbereda alla berörda aktörer på de förväntningar som ställs från kommunen.