sou · H6B324 · 2018-03-27 00:00:00 — En förutsättning är att arbetsgivaren anställer en vikarie motsva- rande den utvecklingsledigas sysselsättningsgrad. Ledighetens längd kan vara och ska tas ut på heltid från den aktuella anställningen. Ersättning till den utvecklingslediga utges i form av aktivitetsstöd och är inkomstrelaterad för den som uppfyller kraven för inkomst- relaterad arbetslöshetsersättning. Vi föreslår att ersättningens nivå under hela utvecklingsledigheten ska vara av den ersätt- ning som skulle ha utgått vid arbetslöshet. Utvecklingsledigheten är en möjlighet för sysselsatta att under ordnade former våga ta steget att prova en ny väg i arbetslivet. Försla- get leder till att fler kommer att utveckla sin kompetens och ställa om mitt i arbetslivet. På samhällsnivå handlar förslaget om att höja arbets- kraftens kompetensnivå och omställningsförmåga och om att för- bättra arbetsmarknadens funktionssätt. Även vikarierna kommer med stor sannolikhet stärka sin ställning på arbetsmarknaden. Vi bedömer att jämställdheten mellan kvinnor och män kommer att öka med förslaget. Vi tror att fler kvinnor än män kommer att vara både lediga och vikarier och att fler kvinnor därmed får ta del av de positiva effekterna. En annan jämställdhetseffekt vi särskilt vill lyfta är att könssegregeringen på arbetsmarknaden kan minska om fler får chansen att ställa om till ett nytt yrke senare i livet. 1.1Förslag till lag om ändring i lagen (1997:1293) om rätt till ledighet för att bedriva näringsverksamhet Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1997:1293) om rätt till ledig- het för att bedriva näringsverksamhet dels att 2 och 3 §§ ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas en ny paragraf, 3 a §. Ett avtal som innebär att arbetstagarens rättigheter enligt denna lag inskränks är ogiltigt i den delen. Genom ett kollektivavtal som på arbetstagarsidan har slutits eller godkänts av en sådan central arbetstagarorganisation som avses i lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet får det dock göras avvikelser från lagen i fråga om 1.anmälan om ledighet (5 §), 2.tiden för arbetstagarens underrättelse om återgång till arbete (7 § andra stycket), och 3.den tid arbetsgivaren har rätt att skjuta upp arbetstagarens återgång till arbete (7 § tredje stycket). Genom ett kollektivavtal som Genom ett kollektivavtal som kommit till på det sätt som anges kommit till på det sätt som anges i andra stycket får även den när- i andra stycket får även den när- mare tillämpningen av bestäm- mare tillämpningen av bestäm- melserna i 9 § om skyddet för melserna i 3 a § om ledighetens 1 Senaste lydelse 1997:1293. förläggning och 9 § om skyddet för anställningsvillkoren bestäm- mas. En arbetsgivare som är bunden av ett kollektivavtal enligt andra eller tredje stycket, får tillämpa avtalet även på en arbetstagare som inte är medlem av den avtalsslutande organisationen men sysselsätts i arbete som avses med avtalet och inte omfattas av något annat till- En arbetstagare har rätt till hel En arbetstagare har rätt till hel ledighet från sitt arbete under ledighet från sitt arbete eller högst för att själv eller genom juridisk person be- med upp till hälften under högst för att själv eller tagarens verksamhet får dock inte rens verksamhet får dock inte heller innebära väsentlig olägenhet för arbetsgivarens verksamhet. heller innebära väsentlig olägenhet för arbetsgivarens verksamhet. En arbetstagare har rätt till ledighet endast hos en och samma arbetsgivare. Arbetstagaren ska samråda med arbetsgivaren om ledighetens för- läggning och om andra frågor som rör ledigheten. Kan överenskommelse inte träf- fas om hur ledigheten ska tas ut ska ledigheten spridas jämnt över arbetsveckans samtliga dagar och förläggas vid arbetsdagens början eller slut. 2 Senaste lydelse 1997:1293. Denna lag träder i kraft . 1.2Förslag till lag om ändring i lag (1982:80) om anställningsskydd Härigenom föreskrivs i fråga om lag (1982:80) om anställnings- skydd dels att 2 ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas en ny paragraf, 6 h §. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Om det i en annan lag eller i en förordning som har meddelats med stöd av en lag finns särskilda föreskrifter som avviker från denna lag, ska dessa föreskrifter gälla. Ett avtal är ogiltigt i den mån det upphäver eller inskränker arbetstagarnas rättigheter enligt denna lag. Genom ett kollektivavtal får det göras avvikelser från 5–6, 22 och 25–27 §§. Om avtalet inte har slutits eller godkänts av en central arbetstagarorganisation, krävs dock att det mellan parterna i andra frågor gäller ett kollektivavtal som har slutits eller godkänts av en sådan organisation eller att ett sådant kollektivavtal tillfälligt inte gäl- ler. Under samma förutsättning är det också tillåtet att genom ett kollektivavtal bestämma den närmare beräkningen av förmåner som avses i 12 §. Genom ett kollektivavtal som Genom ett kollektivavtal som har slutits eller godkänts av en har slutits eller godkänts av en det även göras avvikelser från 11, det även göras avvikelser från 6 h 15, 21, 28, 32, 33, 40 och 41 §§. första stycket, 11, 15, 21, 28, 32, 33, 40 och 41 §§. Det är också tillåtet att genom ett sådant kollektivavtal göra av- vikelser 1. från 6 b–6 e §§ under förutsättning att avtalet inte innebär att mindre förmånliga regler ska tillämpas för arbetstagarna än som följer av – rådets direktiv /23/EG av om tillnärm- ning av medlemsstaternas lagstiftning om skydd för arbetstagares rät- 3 Senaste lydelse 2017:363. tigheter vid överlåtelse av företag, verksamheter eller delar av företag eller verksamheter, i lydelsen enligt och rådets direktiv (EU) 2015/1794, eller – rådets direktiv /533/EEG av om arbets- givares skyldighet att upplysa arbetstagarna om de regler som är tillämpliga på anställningsavtalet eller anställningsförhållandet, i den ursprungliga lydelsen, 2.från 30 a §, när det gäller besked enligt 15 §, och 3.från 30, 30 a och 31 §§, när det gäller den lokala arbetstagar- organisationens rättigheter. Avtal om avvikelser från 21 § får träffas även utanför kollektiv- avtalsförhållanden, om avtalet innebär att kollektivavtal som med stöd av fjärde stycket har träffats för verksamhetsområdet ska till- lämpas. En arbetsgivare som är bunden av ett kollektivavtal enligt tredje eller fjärde stycket får tillämpa avtalet även på arbetstagare som inte är medlemmar av den avtalsslutande arbetstagarorganisationen men sysselsätts i arbete som avses med avtalet. Arbetsgivaren ska senast en må- nad efter det att arbetstagaren har börjat arbeta, informera arbetstaga- ren om möjligheten att begära par- tiell tjänstledighet och om rätten att få den prövad av arbetsgivaren. Efter en sådan begäran ska ar- betsgivaren utan oskäligt dröjsmål skriftligen underrätta arbetstagaren om begäran har bifallits eller inte. Har begäran inte bifallits ska den skriftliga underrättelsen innehålla skälet för beslutet. Denna lag träder i kraft . 1.3Förslag till förordning (2018:000) om utvecklingsledighet Härigenom föreskrivs följande. 1 § Denna förordning innehåller bestämmelser om det arbetsmark- nadspolitiska programmet utvecklingsledighet. 2 § Syftet med utvecklingsledighet är att bidra till den utvecklings- lediga arbetstagarens behov av att uppdatera sin kompetens eller att utveckla ny kompetens för att ställa om . 3 § I förordningen (2017:819) om ersättning till deltagare i arbets- marknadspolitiska insatser finns bestämmelser om att den som är ut- vecklingsledig kan få ersättning. 4 § Frågor om anvisning till utvecklingsledighet prövas av . 5 § En anvisning till utvecklingsledighet innebär att den som anvisas erbjuds att ta del av programmet. 6 § En anvisning till utvecklingsledighet ska gälla under en samman- hängande period av kortast och längst . 7 § En anvisning till utvecklingsledighet ska avse verksamhet på heltid, eller motsvara minst den sysselsättningsgrad som den ut- vecklingslediga är ledig från. En anvisning får avse verksamhet på deltid, om den enskildas arbetsutbud understiger det arbetsutbud som motsvarar verksamhet på heltid och detta beror på 1.sjukdom eller sådan funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga, 3.annat hinder som anmälts till och godtagits av Arbetsförmed- lingen. I fall som avses i andra stycket ska anvisningen göras för tid som motsvarar arbetsutbudet. Vem som får anvisas till utvecklingsledighet 8 § En anvisning får göras för en person som vid utvecklingsledig- hetens början 1.har varit i arbete , 2.uppfyller arbetsvillkoret i lagen (1997:238) om arbetslöshetsför- säkring, och 3.har varit anställd hos arbetsgivaren . Om en person redan har varit utvecklingsledig krävs att han eller hon från det att utvecklingsledigheten avslutats på nytt uppfyller kraven i första stycket 1–3. 9 § Tid i arbete enligt 8 § första stycket 1 beräknas på grundval av arbetstagarens inkomst av inkomstslaget tjänst enligt inkomst- skattelagen (1999:1229). Med att ha varit i arbete avses att personen haft en inkomst i inkomstslaget tjänst på minst 92 700 kro- nor . 10 § Vid beräkning av anställningstid enligt 8 § första stycket 3 tillämpas 3 § första stycket lagen (1982:80) om anställningsskydd. 11 § Utvecklingsledigheten får inte påbörjas efter utgången av den kalendermånad då personen uppnår en ålder som motsvarar lägsta ål- der för uttag av allmän pension, minskad med . 12 § Den som ska vara ledig från en anställning får anvisas till ut- vecklingsledigheten om 1.det finns en överenskommelse mellan arbetstagaren och arbets- givaren om ledigheten, 2.en person som är inskriven vid den offentliga arbetsförmed- lingen anställs hos arbetsgivaren på en tjänst med minst samma sys- selsättningsgrad som den utvecklingslediga är anställd på, och 3.den lokala arbetstagarorganisationen har underrättats om över- enskommelsen för det fall arbetsgivaren är eller brukar vara bunden av kollektivavtal beträffande den kategori som den utvecklingslediga tillhör. 13 § I överenskommelsen enligt 12 § första stycket 1 ska förutsätt- ningarna för den utvecklingslediga att återgå i arbete framgå. 14 § Den utvecklingslediga får under ledigheten ägna sig åt utbild- ning, validering, arbetspraktik, prova annat arbete eller uppdrag och att starta näringsverksamhet. Den utvecklingslediga får även ägna sig åt en kombination av dessa. Arbetsförmedlingen får meddela närmare föreskrifter om utveck- lingsledighetens innehåll. 15 § Den utvecklingslediga ska tillsammans med Arbetsförmed- lingen upprätta en utvecklingsplan. Av utvecklingsplanen ska det framgå vilken eller vilka aktiviteter den utvecklingslediga ska ägna sig åt samt vad syftet med aktiviteterna är. Arbetsförmedlingen får meddela närmare föreskrifter om utveck- lingsplanernas innehåll och hur de ska följas upp. 16 § Med utgångspunkt i den individuella utvecklingsplanen ska den som är utvecklingsledig regelbundet i en aktivitetsrapport redovisa hur utvecklingsplanen följs. Aktiviteterna ska redovisas en gång . Aktivitetsrapporten ska lämnas till Arbetsförmedlingen senast efter utgången av den period rapporten avser. Arbetsförmedlingen ska skyndsamt granska inkomna aktivitets- rapporter. Arbetsförmedlingen får meddela föreskrifter om hur aktivitetsrap- porten ska vara utformad samt när och hur den ska lämnas. 17 § I samband med att utvecklingsledigheten avslutas ska tillsammans med den som varit utvecklingsledig följa upp utvecklingsplanen. 18 § En person som är sjukfrånvarande på heltid från utvecklings- ledigheten ska skrivas ut från programmet om frånvaron har varat . Arbetsförmedlingen ska från första sjuk- dagen undersöka om en utskrivning enligt första stycket kan und- vikas genom att aktiviteterna i utvecklingsplanen anpassas. 19 § Arbetsförmedlingen ska återkalla en anvisning till utveck- lingsledigheten om den som anvisats efter överenskommelse med sin arbetsgivare återupptar arbetet hos denne. Ett beslut om återkallelse gäller . 20 § Arbetsförmedlingens beslut enligt denna förordning ska om- prövas hos myndighetens centrala enhet för omprövning, om det begärs av den som beslutet gäller. Vid omprövning får beslutet inte ändras till den enskildas nackdel. En begäran om omprövning ska vara skriftlig. Begäran ska ges in till Arbetsförmedlingen och ska ha kommit in dit från den dag då den som begär omprövning fick del av beslutet. 21 § I 22 a § förvaltningslagen (1986:223) finns bestämmelser om överklagande till allmän förvaltningsdomstol. Andra beslut än beslut om omprövning av beslut enligt 18 § första stycket och 19 § får dock inte överklagas. Om ett beslut överklagas innan det har omprövats ska överkla- gandet anses som en begäran om omprövning. 22 § Arbetsförmedlingen får meddela ytterligare föreskrifter som behövs för verkställigheten av denna förordning. Denna förordning träder i kraft . 1.4Förslag till förordning om ändring i förordning (2000:628) om den arbetsmarknadspolitiska verksamheten Härigenom föreskrivs i fråga om förordning (2000:628) om den arbetsmarknadspolitiska verksamheten att 9 § ska ha följande lydelse. De arbetsmarknadspolitiska programmen är arbetsmarknads- politiska insatser som syftar till att stärka den enskildes möjligheter att få eller behålla ett arbete. Bestämmelser om programmen finns i 1.lagen (2000:625) om arbetsmarknadspolitiska program, 2.förordningen (2000:634) om arbetsmarknadspolitiska program, 3.förordningen (2015:503) om särskilt anställningsstöd, 4.förordningen (2017:462) om särskilda insatser för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga, 5.förordningen (2007:414) om jobb- och utvecklingsgarantin, om jobbgaranti för ungdomar, 7. förordningen (2017:820) om 7. förordningen (2017:820) om etableringsinsatser för vissa nyan- etableringsinsatser för vissa nyan- lända invandrare, och 8. förordning (2018:000) om I förordningen (2017:819) om ersättning till deltagare i arbets- marknadspolitiska insatser finns bestämmelser om att den som deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt program kan få ersättning. En anvisning till ett program ska vara arbetsmarknadspolitiskt motiverad. Det betyder att en anvisning får göras endast om den framstår som lämplig både för den enskilde och ur ett övergripande arbetsmarknadspolitiskt perspektiv. Denna förordning träder i kraft . 4 Senaste lydelse 2017:821. 1.5Förslag till förordning om ändring i förordning (2017:819) om ersättning till deltagare i arbetsmarknadspolitiska insatser Härigenom föreskrivs i fråga om förordning (2017:819) om ersätt- ning till deltagare i arbetsmarknadspolitiska program dels att 4 kap 4 § och 6 kap 1 § ska ha följande lydelse, dels att det i förordningen ska införas tre nya paragrafer, 2 kap. 15 §, 6 kap. 15 och 16 §§, dels att det närmast före 2 kap. 15 § ska införas en ny rubrik av följande lydelse. Aktivitetsstöd får lämnas till den som deltar i utvecklingsledig- het enligt förordning (2018:000) om utvecklingsledighet. Till den som är eller skulle ha varit berättigad till arbetslöshets- ersättning enligt lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring lämnas aktivitetsstöd med det belopp som skulle ha lämnats som arbetslös- hetsersättning av ersättningsperioden vid arbetslöshet. Aktivitetsstöd som lämnas en- ligt andra stycket ska vara lägst per dag. Aktivitetsstödets storlek gäller för utvecklingsledighet som pågår på heltid. Aktivitetsstöd, utvecklingsersättning eller etableringsersättning får också lämnas till den som är anvisad till ett arbetsmarknads- politiskt program, även om personen inte deltar i insatser som ingår i programmet på grund av 1. kortvarig ledighet för enskild angelägenhet av vikt, dock under 2. ett tillfälligt uppehåll i upp- 2. ett tillfälligt uppehåll i upp- ning eller annan utbildning som ning eller annan utbildning som ingår i programmet, om uppehållet ingår i programmet, om uppehållet är en följd av att utbildnings- är en följd av att utbildnings- anordnaren gör ett uppehåll i sin anordnaren gör ett uppehåll i sin den juni–augusti, eller den juni–augusti, 3. ett tillfälligt uppehåll i in- satserna som ingår i programmet satserna som ingår i programmet nen under uppehållet är beredd nen under uppehållet är beredd att ta aktiv del av Arbetsför- att ta aktiv del av Arbetsför- medlingens service i fråga om medlingens service i fråga om aktiviteterna som ingår i program- met utvecklingsledighet, dock un- stycket 1 och 3 lämnas endast om stycket 1, 3 och 4 lämnas endast godkänt att personen inte deltar i 5 Senaste lydelse 2017:819. programmet på grund av ledig- heten eller uppehållet. Ersättning enligt första stycket 2 lämnas endast om personen har anmält till Arbetsförmedlingen att han eller hon inte deltar i programmet på grund av uppehållet. programmet på grund av ledig- heten eller uppehållet. Ersättning enligt första stycket 2 lämnas endast om personen har anmält till Arbetsförmedlingen att han eller hon inte deltar i programmet på grund av uppehållet. Varning och avstängning från rätt till ersättning tillämpas endast på aktivitetsstöd, utvecklingsersättning och etableringsersättning, med undantag för etableringsersättning som lämnas för deltagande i kartläggning och medverkan till upprättandet av en individuell handlingsplan. För aktivitetsstöd för utveck- lingsledighet gäller istället för 2– 14 §§ vad som anges i 15 och 16 §§. En programdeltagare ska var- nas om han eller hon under pro- gramtid utan godtagbart skäl inte har lämnat en aktivitetsrapport till Arbetsförmedlingen inom utsatt tid. Om programdeltagaren miss- sköter sig enligt första stycket vid upprepade tillfällen ska han eller hon stängas av från rätt till ersätt- ning. Avstängningstiden ska vara vid det andra tillfället, vid det tredje tillfället, vid det fjärde tillfället och 45 ersätt- 6 Senaste lydelse 2017:819. ningsdagar vid varje ytterligare til- lfälle. En programdeltagare ska stängas av från rätt till ersättning i om han eller hon under programtid utan godtagbart skäl inte följer sin utvecklingsplan. Om programdeltagaren vid upprepade tillfällen inte följer sin utvecklingsplan ska han eller hon stängas av från rätt till ersättning i vid det andra tillfället och i vid varje ytterligare tillfälle. Denna förordning träder i kraft . 2. avvisat någon insats, aktivitet eller annan arbets- marknadspolitisk åtgärd inom programmet,3. utan giltig anledning lämnat sitt arbete eller på grund av otill- börligt uppträdande skilts från sitt arbete, eller4. utan godtagbart skäl inte följer sin utvecklingsplan enligt för- ordning (2018:000) om utveck- lingsledighet. 1.6Förslag till förordning om ändring i förordning (2000:1418) om tillämpningen av vissa skyddsbestämmelser för sjukpenninggrundande inkomst Härigenom föreskrivs i fråga om förordning (2000:1418) om till- lämpningen av vissa skyddsbestämmelser för sjukpenninggrun- dande inkomst att 4 § ska ha följande lydelse. Skyddsbestämmelserna ska tillämpas för en försäkrad som deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt program men inte får aktivitetsstöd, utvecklingsersättning eller etableringsersättning på grund av att han eller hon är avstängd från rätt till någon sådan ersättning enligt för- ordningen (2017:819) om ersättning till deltagare i arbetsmarknads- politiska insatser när han eller hon enligt den förordningen 1. inte medverkat till att upprätta en individuell handlingsplan, inte lämnat en aktivitetsrapport till Arbetsförmedlingen inom utsatt tid eller inte besökt eller tagit kontakt med Arbetsförmedlingen eller en kompletterande aktör vid en överenskommen eller på annat sätt bestämd tidpunkt, 2. avvisat någon insats, aktivitet eller annan arbets- marknadspolitisk åtgärd inom programmet, eller 3. utan giltig anledning lämnat sitt arbete eller på grund av otill- börligt uppträdande skilts från sitt arbete. 7 Senaste lydelse 2017:835. Skyddsbestämmelserna ska även tillämpas för en försäkrad som utan att vara avstängd från rätt till aktivitetsstöd, utvecklings- ersättning eller etableringsersättning inte får någon sådan ersättning. Denna förordning träder i kraft . Syftet med utredningen är enligt uppdraget (se bilaga 1) att skapa ett mer hållbart arbetsliv med minskad risk för ohälsa och arbetslöshet. Regeringen vill också stärka skyddet för arbetstagare, skapa ett tydli- gare regelverk och öka möjligheten för ett flexibelt arbetsliv. Uppdraget har ett antal olika delar. De delar som ingår i detta del- betänkande innefattar att utreda: –Arbetstagares möjlighet till utveckling och omställning under ar- betslivet, som andra får möjlighet till arbetslivserfaren- het, genom ett alterneringsår. –Arbetstidsbanker (arbetstidskonton) och arbetstidens förläggning som faktor för attraktiv arbetsmiljö. –Deltid som möjlighet. I uppdraget ingår också att kartlägga kostnaderna för stressrelaterad sjukfrånvaro. I den del av uppdraget som rör att ta fram förslag om ett alterner- ingsår har utredningen varit bunden till att arbeta fram ett förslag. När det gäller övriga delar av uppdraget har vi varit fria att själva be- döma behovet av förslag. 2.2Utredningens arbete med delbetänkandet Utredningen påbörjade arbetet med den del av uppdraget som redo- visas i detta delbetänkande . Det här avsnittet beskriver hur vi har arbetat. Arbetet i utredningen har genomförts i samarbete med utredningens expertgrupp och referensgrupp. Såväl experterna som representan- terna i referensgruppen har tagit del av utredningens texter under arbetets gång och ombetts lämna synpunkter på dessa. Vi har också haft stor hjälp av representanterna i referensgruppen och av exper- terna i vår informationsinhämtning och kvalitetssäkring. Utredningen står dock på egen hand för såväl innehållet i texterna som för slutsat- ser och förslag. Utredningen har, i enlighet med direktiven, samrått med Utred- ningen om översyn av regelverket i arbetslöshetsförsäkringen (2015 B). Utöver detta har utredningen även haft kontakt med andra relevanta utredningar, däribland Kommissionen för jämlik hälsa (SOU 2017:47), (A 2016:03), Valider- ingsdelegationen 2015–2019 (U 2015:10) samt Utredningen om in- rättande av Myndigheten för arbetsmiljökunskap (A 2017:04). Utredningen har tagit del av resultatet av det utredningsarbete som regeringen har låtit genomföra av effekter av att arbete i vissa sektorer ofta organiseras så att heltid inte erbjuds i enlighet med det som aviserades i budgetpropositionen . 2.2.3Rapporter och andra underlag Som en grund för såväl delbetänkandet som för det fortsatta arbetet med uppdraget har utredningen låtit göra en genomgång av ett urval centrala kollektivavtals regleringar av olika aspekter på arbetstid. I arbetet med delbetänkandet har utredningen beställt ett externt framtaget underlag med en forskningsöversikt och analys av samban- det mellan stress och sjukfrånvaro. Underlaget har utarbetats av , docent i klinisk neurovetenskap vid Insti- tutet, specialist i internmedicin, kardiologi och psykiatri. Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) har bidragit med metod- stöd när det gäller kostnaderna för stressrelaterad ohälsa. ingskassan har hjälpt till med att ta fram uppgifter om kostnader för stressrelaterad sjukfrånvaro. Kommuner och Landsting (SKL) och i har hjälpt till med att ta fram uppgifter om vårdkostnader för stressrelaterade diagnoser. analysfunktion har hjälpt till med att ta fram uppgifter ur () Arbets- kraftsundersökningar () om omfattningen av heltidsarbetande som önskar arbeta mindre. En tilläggsundersökning till i form av en webbenkät om skäl till att heltidsarbetande vill gå ner i arbetstid har tagits fram av SCB på uppdrag av utredningen. , verksam vid utvärdering (IFAU), har hjälpt till med tolk- ningen av erfarenheterna av friåret i och alterneringsledig- heten i . Utredningen har inhämtat synpunkter från Inspektionen för ar- betslöshetsförsäkringen (IAF). Utredningen har i sitt arbete träffat Industrins utredningsgrupp för omställning som är en gemensam arbetsgrupp mellan Teknik- företagen och . Utredningen har också varit i kontakt med tjänstemän vid det tys- ka angående deras reformarbete av den tyska arbetslöshetsförsäkringen.