sou · H6B328 · 2018-04-03 00:00:00 — 49Innebär att kartan kan anropas via en tjänst/ett gränssnitt som kan byggas in i ett verk- samhetsstöd eller läggas in i en GIS-programvara där efterfrågade utsnitt ur kartan visas. Informationen och tjänsten finns hos Lantmäteriet och internetåtkomst är nödvändig. 50Innebär att kartan har en färgsättning och symbolisering som är så lik som möjligt genom alla skalor (zoom-nivåer). Viktigt krav för att man inte ska tappa orienteringen vid zoomning. 51www.lantmateriet.se/sv/Om-Lantmateriet/Samverkan-med-andra/geodata-for- blaljus/projekthistorik/gemensam-blaljuskarta/#faq:bakgrundskartan Gemensamt system för geografisk data (geodata) SOS Alarm har framhållit att möjligheten till nedladd- ning är särskilt viktig. Bolaget avbröt sitt deltagande i testtjänsten på grund av svårigheterna att ladda ner tjänsten. Samma behov av tillgång till kartdata off-line som uttryckts av hjälporganen, finns enligt Lantmäteriet hos frivilligorganisationer och övriga aktörer med betydelse för samhällets krisberedskap. Lant- mäteriet har även till utredningen uttryckt att det förutom en vis- ningstjänst och nedladdningsmöjligheter för kartdata, även behöver finnas en webbapplikation som ger alla som deltar i en hjälpinsats möjlighet att via en smart telefon, surfplatta eller annat uppkopplat verktyg titta på kartan utan att ha tillgång till något verksam- hetssystem eller GIS-programvara. I en sådan webbapplikation bör det även finnas möjligheter att skriva ut kartan på papper eller spara en georefererad pdf-fil lokalt för att använda off-line tillsammans med ett gps-stöd för navigering. 14.4.5Projekt för gemensamma manér och symbolsättningar har två projekt genomförts av Lantmäteriet tillsammans med Försvarsmakten och MSB i syfte att förbättra räddningsinsatser genom att aktörer inom krishanterings- och kris- beredskapsområdet i större utsträckning använder samma manér- och symbolsättningar i det kartunderlag som används. Projekten resulterade bland annat i rapporten ”Riktlinjer för webbkartografi inom krishantering”, och en uppsättning symboler som finns till- gängliga på msb.se.52 52 /Upload/Produkter_tjanster/Karttjanster/Maner_Symbolsattning_Slutrapport.pdf Gemensamt system för geografisk data (geodata) 14.5Utvecklingsinsatser pågår men behoven kvarstår Det utvecklingsarbete som bedrivs inom området sker bland annat hos Lantmäteriet inom ramen för myndighetens ordinarie arbete med att förverkliga Geodatastrategin53. Geodatastrategin utgår från fyra mål: geodata är öppna, geodata är användbara, geo- data är tillgängliga och samverkan är väl utvecklad.54 Detta arbete sker genom årliga handlingsplaner, och hos de myndigheter som har fått ett utpekat ansvar för de olika delarna i handlingsplanen. har MSB haft ett ansvar för att koordinera och driva arbetet med en av aktiviteterna i Geodatastrategins handlingsplan, ”Geodata för krisberedskap och blåljus”. Syftet med arbetet är att säkra tillgången till enhetliga, uppdaterade och lättillgängliga geo- dataprodukter till nytta för ”en bred skara användare inom kris- beredskap och blåljus”.55 Ett av målen var att klargöra vissa frågor kring hantering av sekretess- och säkerhetsfrågor vid utlämnande av offentliga och öppna geodata. Öppna geodata kan lite förenklat beskrivas som geodata som är tillgängliga utan avgifter och som får användas, ändras och delas fritt. I arbetet har bland annat MSB, Lantmäteriet och deltagit. Arbetet fortsätter med inriktning mot samverkan kring infor- mationssäkerhetsarbete i samband med aggregering av geodata.56 Ett annat mål har varit att utveckla geodataförsörj- ningen till blåljus- och krisberedskapsaktörer med fokus på blå- ljusaktörer. MSB och Lantmäteriet anser att arbetet är viktigt att driva vidare för att nå ett konkret resultat för blåljusaktörerna, och har förslag på åtgärder och förutsättningar som behöver komma på plats tagits fram. Bland de viktigare förut- sättningar som behöver vara på plats för att förslagen ska få full effekt är att alla blåljusaktörer har samma bakgrundskarta, oavsett 53Lantmäteriet (2016) Nationell geodatastrategi. Den nationella geodatastrategin tog Lant- mäteriet fram 2016 på uppdrag av regeringen, tillsammans med de övriga myndigheter som ingår i . Lantmäteriet (2016). 55Geodatarådet (2017) handlingsplan för Nationell Geodatastrategi 2016–2020, version s. 7. (2017) s. 7. MSB (2017) Rapport: sekretess och säkerhet vid offentliga och öppna geodata. MSB:s dnr: 2017-11865-1. MSB (2017) Förslag till fortsatt arbete kring frågor om sekretess och säkerhet vid offentliga och öppna geodata. MSB:s dnr: 2017-11865-1. Gemensamt system för geografisk data (geodata) vilket användarsystem som används. Ett av förslagen på åtgärder är sedan att utifrån en gemensam bakgrundskarta, prioritera och möj- liggöra att vald verksamhetsspecifik information kan läggas ”ovanpå” en sådan gemensam bakgrundskarta. Ett annat förslag är att säker- ställa att blåljusaktörer använder kompatibla referens- och koordi- natsystem. Utöver MSB:s arbete med geodata för krisberedskap och blåljus sker också andra utvecklingsinsatser. Lantmäteriet driver t.ex. projektet ”Tryggt och säkert” med inriktning mot krisberedskap. Syftet med projektet är att kommuner ska bli bättre på att utbyta och använda geodata före, under och efter en kris.57 Ett annat exempel är ”Koordinat -16” som handlade om att öva i användning av geodata i samband med en kris.58 Andra utvecklingsinitiativ sker inom Lantmäteriet, med en större målgrupp och syfte än enbart blåljusaktörer och deras verk- samhet, men kan ändå komma till nytta för t.ex. hjälporganen och den nationella alarmeringsfunktionen. ”Nationell basdata” och ”Nationell baskartetjänst” är två delar av handlingsplan som drivits av myndigheter. Både MSB och Lantmäteriet uppfattar att det går att dra nytta av detta arbete, men att ytterligare geodatainformation i form av olika kartlager för blåljusaktörerna också måste identifieras och för- sörjas. Även geodata från privata aktörer kan vara viktiga att till- gängliggöra i sammanhanget, t.ex. data om el, energi, gasledningar, brandposter m.m.59 Behoven ser olika ut hos olika aktörer. SOS Alarm har exempelvis identifierat behov av, och införskaffat, kartor över asylboenden, hjärtstartare, Sevesoanläggningar60 och vatten- skyddsområden. Lantmäteriet har också ett regeringsuppdrag att verka för en enklare, öppnare och mer effektiv planerings- och byggprocess till nytta för medborgare, företag och andra aktörer. Uppdraget har rubriken ”Digitalt först”. Enligt ett tilläggsuppdrag ska Lantmäteriet också utreda behovet av att genom föreskrifter 57www.lantmateriet.se/sv/Om-Lantmateriet/Samverkan-med-andra/tryggt-och-sakert/ 58www.lantmateriet.se/sv/Om-Lantmateriet/Samverkan-med-andra/samverkansovning-med- geodata/ 59MSB (2017) Utvecklad geodataförsörjning för krisberedskap och blåljus (MSB:s dnr: 2017-11966). 60 En sevesoanläggning är en anläggning som hanterar större mängder farliga kemikalier. Gemensamt system för geografisk data (geodata) reglera vilken standard som ska gälla för informationen i en grund- karta till detaljplan och därmed göra det enklare att utbyta infor- mation digitalt.61 Arbetet med dessa uppdrag kan indirekt gynna användningen av gemensamma geodata även inom samhällets alarm- eringstjänst. En förutsättning för ett fortsatt arbete är att gemensamma specifikationer används. Här har ett arbete bedrivits inom ramen för projektet ”Svensk geoprocess”, som drivs gemensamt av SKL och Lantmäteriet. Företrädare för har för utredningen pekat på att resurser saknas för att implementera arbetet.62 Det sker även annan utveckling, som bygger på ökad infor- mationsdelning mellan organisationer. finns en möjlig- het att dela geodata mellan hjälporganen i och de nordiska grannländerna. För att möjliggöra en effektiv räddnings- och ambulansverksamhet nationellt ställs ökade krav på fri geodata- tillgång för och landstingens ambulans- sjukvård inom hela . beslutade Lantmäteriet där- för att underlätta tillgången till ett begränsat urval av geodata för användning inom och kommunala rädd- ningstjänstförbund liksom ambulansverksamhet genom att erbjuda dessa avgiftsfritt.63 14.5.2Kommuner och landsting har varierande kapacitet att använda geodata Utredningen kan konstatera att mycket av den information som gjordes tillgänglig för räddningstjänster och ambulansverksamheter genom avtalet mellan de nordiska kartverken i själva 61Regeringsbeslut Uppdrag att verka för digitalt först – för en smartare samhälls- byggnadsprocess. N2016/01419/EF, Regeringsbeslut Ändring av uppdrag till Lant- mäteriet att verka för en smartare samhällsbyggnadsprocess, Fi2016/04700/EF (delvis). 62www.lantmateriet.se/svenskgeoprocess. Uppdrag att utarbeta nationella specifikationer för offentlig användning av geodata samt påskynda övergången till enhetliga referenssystem. Regeringsbeslut dnr S2013/6823/PBB (delvis). 63De nordiska kartverken har ett avtal för datadelning som ger nyttjanderätt till kartdata, adresser och ortnamn i beredskaps- och krishantering i de nordiska länderna. Avtalet och nyttjanderätten ska underlätta för blåljus- och beredskapsaktörer att hitta rätt i grannlandet vid gränsöverskridande insatser. Nyttjanderätten omfattar användning i beredskaps- och krishan- tering för respektive lands beredskapsaktörer, så som civilförsvaret och andra krisbered- skapsfunktioner – över ett område som täcker en 100-kilometers zon från grannlandets gräns. /sv/Om-Lantmateriet/Samverkan-med-andra/geodata-for- blaljus/avgiftsfria-geodata-for-ambulans--och-raddningstjanstverksamhet/ Gemensamt system för geografisk data (geodata) verket redan fanns på nivå som en följd av att merparten av landets kommuner har användaravtal för Geodatasamverkan. Landets räddningstjänster har dock varierande förutsättningar att dra nytta av dessa data. Kompetensen och kapaciteten inom geo- dataområdet varierar stort. I vissa fall saknas kunskaper om vem på kommunen som har ansvaret för geodatainformationen, liksom om hur informationen tekniskt kan komma till nytta i räddnings- tjänstens system. ESV har bekräftat denna bild. En studie som MSB finansierat visar att räddningstjänsten upplever hinder när det gäller geodata, bland annat i form av brist på kunskap om geodata och kartverktyg i den egna organisationen, brist på tid samt brist på ekonomiska resurser för tekniskt stöd. Publika tjänster, däribland och används på grund av alltför kostsamma eller komplicerade alternativ.64 Behoven och kapaciteten i landstingens ambulanssjukvård är oklara.65 Flertalet landsting har inte användaravtal för Geodata- samverkan vilket gör att endast ett fåtal ambulansverksamheter har tillgång till ett samlat utbud av geodata. En rapport från E-hälso- myndigheten visar att en stor del av ambulanssjukvårdens med- arbetare () saknar tillgång till information om aktuell trafiksituation via vårdgivaren och i stället använder sina egna mobiltelefoner för att finna en lämplig väg. Studien visar samman- taget att en majoritet av ambulanssjukvårdens medarbetare () anser att informationen från larmcentralen, både när det gäller geografisk information och annan information, inte är tillräcklig för att de ska kunna förbereda sig för uppdraget.66 64SWECO (2014) En kartläggning av användningen av geodata inom räddnings- tjänster. 65Ekonomistyrningsverket (2017) Ny finansieringsmodell för grunddatautbyte mellan stat- liga myndigheter samt kommuner och landsting s. 48. 66E-hälsomyndigheten (2016) E-hälsan inom ambulanssjukvården – en nationell kart- läggning 2016 s. 13 och 26. Myndigheten genomförde en tvärsnittsstudie där sjuksköterskor verksamma inom ambulanssjukvården besvarade en enkät om e-hälsa inom ambulanssjuk- vården i . Totalt besvarades enkäten av 935 sjuksköterskor, vilket motsvarar en svarsfrekvens på . Utgångspunkten i formuleringen av frågorna var att de skulle omfatta ambulanssjukvårdens tillgång till och användning av e-hälsa från utlarmning av ambulans från larmcentralen till att ambulanspersonalen överlämnat patienten till nästa vårdnivå. Gemensamt system för geografisk data (geodata) 14.5.3Positionering genom flera data, bland annat mer tillförlitliga adressuppgifter genomförde en granskning av regeringens styrning av SOS Alarm . Där konstaterades att det finns olika hinder för att positionera den nödställde . Ett av de hinder som lyftes fram i granskningen var att kartstöden som hjälporganen använder kan vara dåligt uppdaterade. pekade på att adressuppgifter kan saknas eller vara felaktiga i det nationella register över belägenhetsadresser som Lantmäteriet ansvarar för, till följd av att vissa kommuner avstår från att upp- datera registret.67 rekommenderade regeringen att utreda möjligheterna till lagstiftning eller andra åtgärder för att förbättra registreringen av belägenhetsadresser, samt att tydliggöra vem som har tillsynsansvar för efterlevnaden av lagen om lägen- hetsregister.68 Även MSB har pekat på brister i det nuvarande registret för belägenhetsadresser och att behovet av reglering behöver över- vägas.69 SOS Alarm har för utredningen bekräftat att Lantmäteriet ofta är sena med att föra in uppgifter om nya adresser i kartbild respek- tive adressdatabas. SOS Alarm uppdaterar adresserna förutom , och uppdaterar kartbilderna . Brister i Lantmäteriets kartuppdatering kan, t.ex. när det rör sig om nybyggda områden, föra med sig att den hjälpsökandes position ser ut att vara ”mitt ute i skogen” (i obebyggt område). Det kan ta ett eller innan ett nybyggt område syns i kartan. Regeringen har i en skrivelse med anledning av granskning konstaterat att kommunerna enligt lagen om lägen- hetsregister är ansvariga för att fastställa belägenhetsadresser för bostadslägenheter, medan det för andra byggnader än bostads- lägenheter däremot inte finns någon sådan författningsreglerad skyldighet. Uppgifter om belägenhetsadresser är en frivillig uppgift i fastighetsregistret och det är respektive kommun som hos Lant- mäteriet får begära att adresserna förs in i registret. 67Riksrevisionen 2015:11 s. 11, 43–49. 69MSB (2016) Ansvar, samverkan, handling: åtgärder för stärkt krisberedskap utifrån erfaren- heterna från skogsbranden i s. 40. Gemensamt system för geografisk data (geodata) bedömt att det kan finnas skäl att se över systemet med belägenhetsadresser. Regeringen har dock bedömt att det arbete som bedrivits av Lantmäteriet med bland annat Polisen, Trafik- verket, SOS Alarm och MSB, är det som främst kan förbättra möjligheterna att positionera nödställda i närtid. Regeringen har också pekat på att SOS Alarm har övergått till att använda en anpassad topografisk karta från Lantmäteriet samt vägdata. Regeringen har inte delat bedömning att det skulle vara lämpligt att införa ett tillsynsansvar för efterlevna- den om lagen om lägenhetsregister.70 14.5.4Säkrare navigering genom aktuella vägdata Tanken i projektet ”blåljuskartan” (se avsnitt 14.4.3) var också att bidra till en säkrare navigering genom aktuella vägdata. Aktuella vägdata från skulle kunna visa sådant som om vägen är lämplig för det fordon som ska ta sig fram, vilket krävs för att kunna välja rätt väg. Lantmäteriet har konstaterat att detta kräver kontakter med leverantörer av navigationssystem, bland annat för att förtydliga behovsbilden, något som myndigheten inte har prioriterat eftersom fokus i första hand legat på den gemensamma bakgrundskartan.71 14.6Lantmäteriet får i uppdrag att införa en gemensam geodatatjänst Förslag: Lantmäteriet får i uppdrag av regeringen att utveckla och införa en gemensam geodatatjänst som omfattar ett koordi- natsystem, ett kartstöd och en teknisk lösning som möjliggör åtkomst av geodata för alla aktörer. I arbetet med uppdraget ingår att genomföra en säkerhets- och integritetsskyddsanalys av den information som ska tillgängliggöras i tjänsten. 2015/16:50 s. 7. 71www.lantmateriet.se/sv/Om-Lantmateriet/Samverkan-med-andra/geodata-for- blaljus/projekthistorik/gemensam-blaljuskarta/#faq:data-for-navigering Gemensamt system för geografisk data (geodata) Bedömning: Utarbetandet av tjänsten bör utgå från det utveck- lingsarbete som redan gjorts av bland annat Lantmäteriet och MSB, och ske som ett led i arbetet med den plattform för geodata som myndigheten bygger inom ramen för Digitalt först. Skälen för utredningens förslag och bedömning Utredningen delar såväl regeringens som MSB:s bedömning att tillgång till ändamålsenliga, relevanta och tillförlitliga geodata av hög kvalité är viktigt för att snabbt kunna lokalisera en nödställd eller en händelse, säkra räddningsinsatser och för att hantera och förebygga olyckor och kriser effektivt.72 Vikten av detta har också betonats vid de kontakter som utredningen haft under sitt arbete. För samhällets hjälporgan och för SOS Alarm innebär dagens brister i tillgången på relevant geografisk information särskilda ut- maningar. Bristen på enhetliga och samordnade geodata har pekats ut som en kritisk faktor som försvårat und- sättningen av nödställda.73 Brister i möjligheter till positionering, navigering och kommunikation om lägesmässiga relationer kan få allvarliga konsekvenser för liv, hälsa och egendom eftersom tiden fram till hjälpinsats förlängs. Vid t.ex. branden i blev räddningstjänsten försenad på grund av svårigheter i positioneringen och navigeringen.74 Utredningen har därför ansett att det är viktigt att säkerställa att hjälporganen och den nationella alarmeringsfunktionen, till skillnad mot , använder ett gemensamt geostöd i samband med alarme- ring. Med grundläggande geografiska referenssystem som är lika för hjälporganen och den nationella alarmeringsfunktionen, skulle det finnas en gemensam nämnare som kan användas som grund att utgå ifrån, och som underlättar kommunikation om lokalisering av nödställd eller en händelse, navigering och samverkan mellan de enheter som tillsammans ska bidra vid en hjälpinsats. MSB (2016) s. 36. 73Se t.ex. 2015:11 a. MSB (2016) Åtgärder för stärkt krisberedskap utifrån erfarenheterna från skogsbranden i s. 35–40. MSB (2016). Gemensamt system för geografisk data (geodata) samma referenssystemen behöver kompletteras med gemensamma kartor. Utredningen har dock kunnat konstatera att gemensamma referenssystem och kartor inte ensamt räcker till för att säkerställa snabba och effektiva hjälpinsatser. Till detta behövs också ett kartstöd som är tillgängligt och lätt att använda och som ser likadant ut för de inblandade hjälporganen och den nationella alarmerings- funktionen. Detta för att för att hitta rätt och navigera under en hjälpinsats, t.ex. för att välja rätt väg för att komma snabbast till undsättning. För navigeringen kan det dessutom behövas ytter- ligare data, som är målgruppsanpassat. Inom detta område har en hel del arbete redan gjorts inom ramen för de olika projekt som bedrivits i bland annat Lantmäteriets regi. Arbetet har beskrivits kortfattat i avsnitt 14.4. Företrädare för Lantmäteriet har till utredningen framfört att det är centralt att åstadkomma en användarvänlig lösning med hög tillgänglighet, för att alla hjälporganen ska börja använda samma karta. För att uppnå detta räcker det inte med data som konsu- meras ”maskin till maskin” och kräver handläggningssystem med GIS-programvaror, utan även enkla nedladdnings- och visnings- tjänster via webbapplikationer. En webbapplikation som ger alla tillgång till samma karta utan speciella handläggningssystem skulle kunna ha en avgörande betydelse. I en sådan applikation bör det även finnas möjligheter att skriva ut kartan på papper eller spara en georefererad pdf-fil lokalt för att använda off-line tillsammans med ett gps-stöd för navigering. Om tillgången till en ”blåljuskarta” skulle vara lika enkel som tillgången till annat kartstöd via tele- fonen är , så skulle chanserna vara stora för att hjälporganen skulle använda samma karta. Utredningen delar denna bedömning. Tillgången till data i sig är dock inte heller en garanti för att olika hjälporgan ska kunna dra nytta av geodata på ett effektivt sätt. Kapaciteten att dra nytta av olika geodata skiljer sig tex. mellan olika kommuner . Hos många kommunala räddningstjänster finns t.ex. behov av tekniskt stöd innan möjligheterna att dra nytta av redan tillgängliga data kan utnyttjas fullt ut. Det finns tecken på att geodatakapaciteten inom landstingens ambulanssjukvård är än mer varierad. Utredningen har kunnat konstatera att behov finns av en struktur för geodata som kan göras tillgänglig och hämtbar på ett enkelt sätt. Ett arbete behöver därför komma till stånd som kan Gemensamt system för geografisk data (geodata) göra geodata tillgängliga för hjälporganen och den nationella alarmeringsfunktionen, oaktat tillgången på data. I sammanhanget skulle geodatatjänster vara värdefulla. Av ovanstående drar utredningen slutsatsen att det är minst lika viktigt att åstadkomma ett lättillgängligt och flexibelt stöd för hjälporganens och den nationella alarmeringsfunktionens arbete med positionering, navigering och lokalisering i praktiken, som att besluta vilka geodata som ska ligga till grund för stödet. För att uppnå regeringens ambitioner om användning av geografiska data på ett mer enhetligt sätt för att säkerställa snabba och effektiva hjälpinsatser, behöver en utveckling komma till stånd som inrym- mer flera steg. Det är utredningens uppfattning att en enkel tillgång till en gemensam geodatatjänst, innehållande ett koordinatsystem och ett kartstöd som görs tillgängligt för alla aktörer utgör ett första steg i detta arbete. Med en sådan gemensam tjänst som grund kan ytterligare tjänster komma till stånd som kanske i ännu större utsträckning kan bidra med konkret verksamhetsnytta, t.ex. genom mer verksamhetsspecifika data, bättre stöd för navigering samt möjligheter till realtidsuppdateringar. Utredningen har tagit del av många önskemål om ytterligare geodatastöd som behövs för snabba, säkra och effektiva hjälpinsat- ser, se även avsnitt 14.5. Utredningen har också övervägt möjlig- heterna att föreslå utvecklingen av och tillgängliggörandet av ett mer omfattande geodatastöd för samhällets alarmering redan inled- ningsvis. Exempelvis hade utredningen kunnat föreslå att den gemensamma geodatatjänsten förutom ovan nämnda innehåll, även skulle innehålla sådant som ytterligare verksamhetsspecifika data, möjligheter till lägesuppdateringar i realtid och annan funktiona- litet för navigering. Men tidigare erfarenheter av att utveckla digitala tjänster talar mot ett sådant alternativ. erfaren- heter pekar på fördelar med att utveckla system och tjänster stegvis snarare än att ta för stora grepp. Med en mer omfattande tjänst följer också ökade kostnader för utveckling och tillgång. Utredningen har ovan beskrivit det arbete inom området som bedrivits av bland annat Lantmäteriet. Lantmäteriet har ett grund- läggande ansvar för geografisk information. Lantmäteriet har till utredningen redogjort för att myndigheten inom ramen för Digitalt först ska bygga en nationell plattform för geodata, bestående av ett nav med flera informationsslag. Det är utredningens bedömning att Gemensamt system för geografisk data (geodata) det pågående arbetet med Digitalt först kan vara utgångspunkten även för Lantmäteriets arbete med att ta fram och utveckla geo- datatjänster för samhällets alarmeringstjänst. Det är Lantmäteriets uppfattning att information från denna plattform kommer att kunna försörja samhällets alarmeringstjänst med geodata, genom den tjänsteorienterade tekniska lösning som utredningen föreslagit i kapitel 13. Lantmäteriet bör därför ansvara för att etablera och tillgängliggöra den gemensamma geodatatjänst som hjälporganen och den nationella alarmeringsfunktionen behö- ver i samband med alarmering. 14.6.2Närmare om Lantmäteriets uppdrag Genom sitt grundläggande ansvar för geografisk information, har Lantmäteriet en överblick över olika geodata och de geodata som behövs i olika delar av samhället.