sou · H6B321 · 2018-03-14 00:00:00 — 4.5.7Statistik subventionerade anställningar till personer med funktionsnedsättning Knappt 99 000 män och kvinnor deltog i lönebidrag, trygghetsanställning, utvecklingsanställning och offentligt skyddad anställning . Flest antal män och kvinnor deltog i trygghetsanställning. Därefter kommer lönebidrag, utvecklingsanställning och minst antal personer deltog i offentligt skyddad anställning. Sammantaget deltog kvinnor och män i subventionerade anställningar riktade till personer med funktionsnedsättning. De vanligaste registrerade funktionshinderkoderna bland de som deltog i lönebidrag, trygghetsanställning, utvecklingsanställning och skyddat arbete var övriga somatiskt relaterade funktionsnedsättningar, psykiska funktionsnedsättningar, generellt nedsatt inlärningsförmåga, specifik kognitiv funktionsnedsättning samt missbruk eller beroendeproblematik. Arbetsförmedlingens ansvar och arbete med målgruppen Antal kvinnor och män som deltog i utvecklingsanställning, lönebidrag, trygghetsanställning eller Egen bearbetning av Arbetsförmedlingens återrapportering Arbetsmarknadspolitiska program års- rapport tabellerna 56, 61, 66 och 86. Figur 4.8 Antal kvinnor och män som deltagit i särskilt anställningsstöd varav antal kvinnor och män med funktionsnedsättning Egen bearbetning av Arbetsförmedlingens återrapportering Arbetsmarknadspolitiska program årsrapport , tabell 41. Arbetsförmedlingens ansvar och arbete med målgruppen I det arbetsmarknadspolitiska programmet särskilt anställningsstöd deltog ungefär 9 800 personer (se figur 4.8). Bland dessa var var kvinnor och män. Andelen funktionsnedsatta som deltog i programmet var . Av dem var kvinnor och män. 4.5.9Statistik förstärkt särskilt anställningsstöd I det arbetsmarknadspolitiska programmet förstärkt särskilt anställningsstöd deltog 6 850 personer . Bland dessa var kvinnor och var män. Andelen funktionsnedsatta som deltog i programmet var . Av dem var kvinnor och män. Figur 4.9 Antal kvinnor och män som deltagit i förstärkt särskilt anställningsstöd varav antal kvinnor och män med funktionsnedsättning Egen bearbetning av Arbetsförmedlingens återrapportering Arbetsmarknadspolitiska program årsrapport , tabell 42. Arbetsförmedlingens ansvar och arbete med målgruppen I det arbetsmarknadspolitiska programmet särskilt anställningsstöd i form av instegsjobb deltog 10 841 personer . Bland dessa var kvinnor och var män. Andelen funktionsnedsatta som deltog i programmet var . Av dem var kvinnor och män. Särskilt anställningsstöd i form av instegsjobb är ett riktat stöd till nyanlända personer. Mot bakgrund av att eventuella funktionsnedsättningar i den gruppen framkommer sent är det möjligt att det finns funktionsnedsättningar om inte har framkommit. Även om stödet nyttjas i liten utsträckning för personer med funktionsnedsättning behöver siffrorna därför inte nödvändigtvis spegla verkligheten. Figur 4.10 Antal kvinnor och män som deltagit i särskilt anställningsstöd i form av instegsjobb varav antal kvinnor och män med funktionsnedsättning Egen bearbetning av Arbetsförmedlingens återrapportering Arbetsmarknadspolitiska program årsrapport , tabell 47. Arbetsförmedlingens ansvar och arbete med målgruppen 4.6Insatser inom det arbetsmarknadspolitiska programmet särskilda insatser för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga Övriga insatser till personer med funktionsnedsättning som innebär nedsatt arbetsförmåga är alla riktade stöd som ges till vissa personer med funktionsnedsättning under vissa förutsättningar och för vissa ändamål. En del insatser är endast riktade till personer som är inskrivna på Arbetsförmedlingen medan andra även vänder sig till andra som exempelvis redan anställda. De flesta stöden är konstruerade så att Arbetsförmedlingen bara kan ge ekonomiskt bidrag upp till en viss kostnadsnivå. Insatserna är program så till vida att det inför anvisning ska göras en arbetsmarknadspolitisk motivering. Stödet är således inte en rättighet. Deltagande i insatserna berättigar dock inte till deltagande i andra arbetsmarknadspolitiska program. Samråd med arbetstagarpart behöver inte heller ske. Insatserna ger heller inte deltagaren möjlighet att ansöka om aktivitetsstöd. Särskild stödperson för introduktion och uppföljning regleras i förordningen (2017:462) om särskilda insatser för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Stödet är ett individuellt utformat stöd till individen inför och under en anställning. Stödet ges av arbetsförmedlare () med specifik utbildning i metoden Supported Employment. Supported Employment är en metod för att underlätta för personer som står långt från arbetsmarknaden att få eller behålla ett arbete. Stödet ges till individer som är inskrivna på Arbetsförmedlingen. Bidrag till hjälpmedel på arbetsplatsen regleras i förordningen (2017:462) om särskilda insatser för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Arbetsförmedlingen kan under vissa förutsättningar ge ekonomiskt bidrag för köp, hyra eller reparation av arbetshjälpmedel eller andra anordningar som en person behöver för att stärka sina möjligheter att få eller behålla ett arbete. Bidraget får lämnas under förutsättning att personen behöver hjälpmedlet eller anordningen som anställd, som företagare eller fri yrkesutövare, eller för att kunna ta del av ett arbetsmarknadspolitiskt program, arbetslivsinriktad rehabilitering eller praktisk arbetslivsorientering. Arbetsförmedlingens ansvar och arbete med målgruppen Bidrag till litteratur och tolk för personer med syn- eller hörselnedsättning regleras i förordningen (2017:462) om särskilda insatser för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Arbetsförmedlingen kan under vissa förutsättningar ge ekonomiskt bidrag för kostnader för tal- och punktlitteratur som personer med en synnedsättning behöver för att kunna ta del av en arbetsmarknadsutbildning eller annan utbildning inom ramen för ett arbetsmarknadspolitiskt program samt för kostnader med högst 150 och anställd för tolk åt barndomsdöva, dövblinda, vuxendöva och personer med hörselnedsättning som tar del av en utbildning som anställd eller för inläsning på ljudmedier av facklitteratur till en person med synnedsättning som tar del av en utbildning som anställd. Bidrag ges endast för sådant som ett landsting inte bekostar enligt hälso- och sjukvårdslagen. Bidrag för personligt biträde regleras i förordningen (2017:462) om särskilda insatser för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Arbetsförmedlingen kan under vissa förutsättningar ge ekonomiskt bidrag för ett personligt biträde som hjälper en person att utföra återkommande arbetsmoment eller hantera återkommande arbetssituationer som personen inte klarar på egen hand. Bidraget får lämnas under förutsättning att personen behöver hjälp som anställd, som företagare eller fri yrkesutövare, eller för att kunna ta del av ett arbetsmarknadspolitiskt program, arbetslivsinriktad rehabilitering eller praktisk arbetslivsorientering. Bidrag till uppstartskostnader vid start av näringsverksamhet regleras i förordningen (2017:462) om särskilda insatser för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Arbetsförmedlingen kan under vissa förutsättningar ge ekonomiskt bidrag till en person som är arbetslös och som har kostnader för att skaffa utrustning eller andra kostnader vid start av näringsverksamhet. Bi- draget lämnas bara om näringsverksamheten kan antas ge ett väsentligt tillskott till personens försörjning. Bidraget kan kombineras med stöd till start av näringsverksamhet enligt förordningen (2000:634) om arbetsmarknadspolitiska program. Förutom arbetsmarknadspolitiska program har Arbetsförmedlingen också tillgång till andra insatser som inte är program. Inom ramen för den här utredningen beskrivs insatser som utgör stöd för personer med funktionsnedsättning samt insatser som innebär arbete med stöd. Nystartsjobb och yrkesintroduktionsanställningar är ex- Arbetsförmedlingens ansvar och arbete med målgruppen empel på insatser som innebär arbete med stöd. Vid insatser som inte är arbetsmarknadspolitiska program gör Arbetsförmedlingen ingen arbetsmarknadspolitisk motivering. Däremot gäller fortfarande att en arbetsgivare som beviljas ett stöd inte får ha skatteskulder, näringsförbud eller betalningsanmärkning som inte är obetydlig. Arbetsförmedlingen har också en skyldighet att samråda med arbetstagarpart om insatsen innebär att en individ arbetar på en arbetsplats. Övriga insatser till personer med Insatser som innebär ett arbete Särskild stödperson för introduktion och uppföljning Bidrag till hjälpmedel på arbetsplatsen Bidrag till litteratur och tolk för personer med syn- Bidrag för personligt biträde Bidrag till uppstartskostnader vid start av näringsverksamhet 4.7Statistik övriga insatser riktade till personer med nedsatt arbetsförmåga 4.7.1Statistik särskild stödperson för introduktion och uppföljning fattades 9 979 nya beslut om särskild stödperson för introduktion och uppföljning (). Av dessa avsåg kvinnor och män. 4.7.2Statistik bidrag till hjälpmedel fattades 6 259 beslut om bidrag till hjälpmedel på arbetsplatsen. Av dessa avsåg av kvinnor och män. Arbetsförmedlingens ansvar och arbete med målgruppen Figur 4.11 Antal och andel nya beslut män och kvinnor 16–avseende särskild stödperson för introduktion och uppföljning 2016 Egen bearbetning av Arbetsförmedlingens återrapportering Arbetsmarknadspolitiska program årsrapport , tabell 75. Figur 4.12 Antal och andel nya beslut män och kvinnor 16–avseende bidrag till hjälpmedel 2016 Egen bearbetning av Arbetsförmedlingens återrapportering Arbetsmarknadspolitiska program årsrapport , tabell 76. Arbetsförmedlingens ansvar och arbete med målgruppen 4.7.3Statistik bidrag till personligt biträde fattades 21 891 nya beslut om bidrag för personligt biträde. av besluten avsåg kvinnor och avsåg män. Figur 4.13 Antal och andel nya beslut män och kvinnor 16–avseende bidrag för personligt biträde 2016 Egen bearbetning av Arbetsförmedlingens återrapportering Arbetsmarknadspolitiska program årsrapport , tabell 77. 4.7.4Statistik uppstartskostnader vid start av näringsverksamhet fattades 374 nya beslut om bidrag till uppstartskostnader vid start av näringsverksamhet. av besluten avsåg kvinnor och avsåg män. Arbetsförmedlingens ansvar och arbete med målgruppen Figur 4.14 Antal och andel nya beslut män och kvinnor 16–avseende bidrag till uppstartskostnader vid start av näringsverksamhet 2016 Egen bearbetning av Arbetsförmedlingens återrapportering Arbetsmarknadspolitiska program årsrapport , tabell 78. 4.7.5Övriga insatser som innebär arbete med stöd Insatserna nystartsjobb och yrkesintroduktionsanställningar är insatser som inte är specifikt riktade till personer med funktionsnedsättning men det finns inget som hindrar att en person med en funktionsnedsättning kan ta del av insatserna. Konstruktionen av insatserna är olika då de har olika syften men de har också likheter. Båda insatserna syftar främst till att stimulera arbetsgivare att rekrytera personal står långt från arbetsmarknaden. Båda insatserna är konstruerade så att om vissa givna förutsättningar föreligger kan Arbetsförmedlingen inte göra en självständig prövning av om stöd ska ges eller inte. Om både arbetsgivaren och den blivande arbetstagaren är överens om att anställning ska påbörjas samt att både arbetsgivaren och arbetstagaren i övrigt uppfyller förutsättningar för respektive stöd måste Arbetsförmedlingen besluta om stödet. Nystartsjobb regleras i förordningen (2006:1481) om stöd för nystartsjobb. Syftet med nystartsjobb är att stimulera arbetsgivare att anställa personer som har varit utan arbete . Arbetsförmedlingens ansvar och arbete med målgruppen ventionen baseras på kostnader som motsvarar en bruttolön på per månad6. hade 86 531 män och kvinnor nystartsjobb. var kvinnor och var män. Andelen funktionsnedsatta som deltog i programmet var . Av dem var kvinnor och män. Figur 4.15 Antal kvinnor och män som haft nystartsjobb varav antal kvinnor och män med funktionsnedsättning Egen bearbetning av Arbetsförmedlingens återrapportering Arbetsmarknadspolitiska program årsrapport , tabell 71. Yrkesintroduktionsanställningar regleras i förordningen (2013:1157) om stöd för yrkesintroduktionsanställningar. Syftet med insatsen är att underlätta för arbetsgivare att anställa personer under lärlingsutbildning. Under anställningen kombineras arbete och studier. Subventionen baseras på kostnader som motsvarar en bruttolön på . Det finns ingen statistik avseende andel funktionsnedsatta i yrkesintroduktionsanställningar. var det 823 personer som hade en yrkesintroduktionsanställning. av dessa var kvinnor och var män. 6 Regeringen har dock aviserat att taket för nystartsjobb ska ändras i samband med att introduktionsjobben införs. Ändringen utgör en del av harmoniseringen av de subventionerade anställningarna. Motsvarande tak kommer att finnas även för introduktionsjobben. Arbetsförmedlingens ansvar och arbete med målgruppen 4.8Deltagande i arbetsmarknadspolitiska program och insatser bland personer med funktionsnedsättning Jobb- och utvecklingsgarantin är den insats som flest personer med funktionsnedsättning deltar i på Arbetsförmedlingen. Det är också det program som har högst antal deltagare generellt. Därefter finns de flest deltagare i de insatser som är riktade till personer med funktionsnedsättning i form av lönebidrag och lönebidrag i form av trygghetsanställning. Det deltar också många personer med funktionsnedsättning i insatsen kartläggning, vägledning och rehabilitering. Detta är inte så förvånande då insatsen innehåller just arbetslivsinriktad rehabilitering. Figur 4.16 Antal deltagande i arbetsmarknadspolitiska program och insatser bland personer med funktionsnedsättning 2016 AUB APR KVR FUB LBI TAS SAS FSAS INS NYJ Egen bearbetning av Arbetsförmedlingens återrapportering Arbetsmarknadspolitiska program årsrapport sammanställning av alla tabeller. 5Landsting och kommuners ansvar och arbete med målgruppen Landsting och kommuner har ett delat ansvar för att ge hälso- och sjukvård på lika villkor för hela befolkningen. Med hälso- och sjukvård menas bland annat åtgärder för att medicinskt förebygga, utreda och behandla sjukdomar och skador. ansvar omfattar inte sådana insatser som en kommun ansvarar för. ansvar innebär heller inte någon inskränkning i de skyldigheter som en arbetsgivare har. Man kan därför säga att ansvarar för att ge hälso- och sjukvård som inte ges av en kommun eller tillhandahålls inom ramen för arbetsgivarens rehabiliteringsansvar. Landstingen har också möjlighet att göra överenskommelser med kommuner, och Arbetsförmedlingen för att samverka för att uppnå en effektivare användning av tillgängliga resurser. ska bidra till finansieringen av verksamhet som bedrivs i samverkan. En sådan samverkan är verksamhet som bedrivs inom ramen för samordningsförbunden.1 kan också överlåta skyldighet att erbjuda hälso- och sjukvård i hemmet (hemsjukvård) till kommunen under förutsättning att kommun och landsting är överens om det2. Kommunen ansvarar bland annat för att inom ramen för kommunens ansvar enligt socialtjänstlagen ge hälso- och sjukvård till personer som vistats på särskilt boende för barn eller vuxna eller deltar i dagverksamhet för äldre. Inom ramen för sitt uppdrag ansvarar kommunen för att erbjuda habilitering, rehabilitering samt hjälpmedel för personer med funktionsnedsättning3. 1Hälso- och sjukvårdslagen 7 kap. 8 §. 2Hälso- och sjukvårdslagen 14 kap. 3Hälso- och sjukvårdslag 12 kap. Landsting och kommuners ansvar och arbete med målgruppen Kommuner och landsting ansvarar för olika insatser som ges enligt hälso- och sjukvårdslagen, socialtjänstlagen och lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade. var det ungefär 392 000 personer som var mottagare av hälso- och sjukvård4. 5.1Insatser enligt hälso- och sjukvårdslagen ska erbjuda habilitering och rehabilitering, hjälpmedel för personer med funktionsnedsättning, och tolktjänst för vardagstolkning för barndomsdöva, dövblinda, vuxendöva och hörselskadade. Översikt ansvar för hälso- och sjukvård Hjälpmedel för personer med funktionsnedsättning Hemtjänst och dagverksamhet för äldre Tolktjänst för vardagstolkning för barndomsdöva, dövblinda, vuxendöva och hörselskadade Råd och stöd enligt LSS Kommunen ansvarar för att erbjuda habilitering, rehabilitering och hjälpmedel för personer med funktionsnedsättning inom ramen för sitt uppdrag. Exakt hur kommunens uppdrag ser ut beror på vilken överenskommelse respektive kommun och landsting har gjort. De insatser som erbjuds enligt hälso- och sjukvårdslagen kan vara arbetslivsinriktade, medicinska, pedagogiska, psykologiska, sociala och tekniska. Insatserna kan kombineras utifrån individens behov, förutsättningar och intressen. 4 (2017) Statistik om kommunala hälso- och sjukvårdsinsatser 2016. Landsting och kommuners ansvar och arbete med målgruppen Kommunerna ska verka för att människor som av fysiska, psykiska eller andra skäl möter svårigheter i sin livsföring får möjlighet att delta i samhällets gemenskap och leva som andra. Individen ska ha meningsfull sysselsättning och få bo på ett sätt som är anpassat efter hans eller hennes behov av särskilt stöd. Kommunen ska verka för att underlätta för individen att bo hemma och ha kontakt med andra genom hemtjänst, daglig verksamhet eller annan likande social tjänst. Kommunen ska också inrätta bostäder med särskild service för de som behöver sådan bostad. Förutom insatser specifikt riktade till personer med funktionsnedsättning kan också kommunen stödja individer inom ramen för skolans arbete med exempelvis yrkes- och studievägledning och skolkurator. De flesta kommuner har också en arbetsmarknadsenhet som kan ge stöd till arbetslösa personer och exempelvis ge stöd i jobbsökandet samt anordna motivationshöjande insatser. Personer med funktionsnedsättning kan ansöka om insatser enligt socialtjänstlagen. 5.3Insatser enligt lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) Verksamhet enligt LSS ska främja jämlikhet i levnadsvillkor och full delaktighet i samhällslivet för de personer som ingår i lagens personkrets. Målet ska vara att den enskilde får möjlighet att leva som andra. För att ha rätt till insatser enligt LSS måste personen tillhöra någon av de personkretsar som definieras i 1 § 1–3 LSS. Personkrets 1 omfattar personer med utvecklingsstörning, autism eller autismliknande tillstånd. Personkrets 2 omfattar personer med betydande och bestående begåvningsmässigt funktionshinder efter hjärnskada i vuxen ålder föranledd av yttre våld eller kroppslig sjukdom. Personkrets 3 omfattar personer med andra varaktiga fysiska eller psykiska funktionshinder som uppenbart inte beror på normalt åldrande, om de är stora och förorsakar betydande svårigheter i den dagliga livsföringen och därmed ett omfattande behov av stöd eller service. Landsting och kommuners ansvar och arbete med målgruppen Lagen innehåller bestämmelser om tio olika insatser, med olika syften och innehåll. Insatserna ska pågå och vara samordnade. De ska anpassas till mottagarens individuella behov och utformas så att de är lätt tillgängliga för de personer som behöver dem och stärker deras förmåga att leva ett självständigt liv. Råd och stöd innebär att en individ kan få stöd av en person som förutom sin yrkeskunskap har kunskap om hur det är att leva med stora funktionshinder. Den som ger stödet kan vara kurator, psykolog, sjukgymnast, talpedagog, logoped eller arbetsterapeut. Det är som ansvarar för att ge råd och stöd om inget annat har avtalats. Avlösarservice syftar till att göra det möjligt för anhöriga att få avkoppling eller uträtta sysslor utanför hemmet. Avlösarservice i hemmet kan erbjudas både som regelbunden insats och som en lösning vid akuta behov . Boende för barn ges som boende i familjehem eller i bostad med särskild service för barn eller ungdomar. Insats ges till barn eller ungdomar som av skilda skäl inte kan bo hos sina föräldrar utan beviljas boende i en annan familj eller i en bostad med särskild service. Boende för vuxna ges som bostad med särskild service för vuxna eller annan särskilt anpassad bostad för vuxna. Insatsen ges i form av bostäder till personer i vuxen ålder som har behov av stöd, service och omvårdnad som kan utformas på olika sätt. Gruppbostad och servicebostad är de vanligaste formerna. I annan särskilt anpassad bostad för vuxna ingår inte stöd av personal och inte omvårdnad. Daglig verksamhet innebär sysselsättning för person med funktionsnedsättning som är , som saknar förvärvsarbete och inte utbildar sig. Rätten till daglig verksamhet gäller personer och endast personer som tillhör personkrets 1 och 2. Kontaktperson syftar till att vara ett personligt stöd, för att bryta isolering och för att underlätta ett självständigt liv. Korttidstillsyn år är en form av tillsyn utanför det egna hemmet för skolbarn med funktionsnedsättning. Insatsen ges före och efter skoldagens slut, under lovdagar, studiedagar och längre lov. Korttidsvistelse ges utanför det egna hemmet för att en person med funktionsnedsättning ska få miljöombyte och rekreation eller för att ge anhörig avlastning. Vistelsen kan förläggas i korttidshem, hos stödfamilj eller som lägervistelse. Landsting och kommuners ansvar och arbete med målgruppen Ledsagarservice syftar till att underlätta för personer med omfattande funktionsnedsättningar att med stöd av en följeslagare komma ut och delta i samhällslivet, till exempel att besöka vänner, delta i fritidsaktiviteter eller kulturlivet. Personlig assistans är ett personligt utformat stöd som ges av ett begränsat antal personer åt den som på grund av stora och varaktiga funktionsnedsättningar behöver hjälp med sin personliga hygien, måltider, att klä sig, att kommunicera med andra eller annan hjälp som förutsätter ingående kunskap om den funktionshindrades grundläggande behov. Om individen behöver personlig assistans som i genomsnitt omfattar för grundläggande behov kan han eller hon ha rätt till assistansersättning enligt 51 kap. socialförsäkringsbalken. I de fall personen ansöker om assistansersättning som överstiger är det som utreder, beslutar och betalar ut ersättningen. Det stöd som tillhandahålls genom assistansersättning motsvarar det stöd som tillhandahålls genom personlig assistans enligt LSS. 5.4Statistik insatser enligt LSS Antalet personer som deltar i insatser enligt LSS har ökat totalt med men förhållandena mellan insatserna varierar. Den högsta andelen av ökningen kommer från insatser i form av personlig assistans som ökat . Därefter kommer insatser i form av daglig verksamhet som har ökat . Till antalet är det dock många fler som deltar i daglig verksamhet. deltog ungefär 71 400 personer i någon insats enligt LSS (siffrorna inkluderar inte personer som endast fick råd och stöd). av dem var kvinnor och var män. Den vanligaste insatsen enligt LSS är daglig verksamhet. Daglig verksamhet förutsätter att individen tillhör personkrets 1 eller 2 enligt LSS. var det ungefär 36 600 personer som deltog i daglig verksamhet. var kvinnor och var män. Landsting och kommuners ansvar och arbete med målgruppen Figur 5.1 Utveckling insatser enligt LSS 2007–2016 8 Boende, barn Egen bearbetning av statistik Personer med funktionsnedsättning insatser enligt LSS tabell 5 a. Figur 5.2 Totalt antal insatser enligt LSS 2007–2016 Egen bearbetning av statistik Personer med funktionsnedsättning – insatser enligt LSS tabell 5 a. Landsting och kommuners ansvar och arbete med målgruppen Figur 5.3 Antal och andel män och kvinnor som tar del av insatser enligt LSS Egen bearbetning av statistik Personer med funktionsnedsättning – insatser enligt LSS tabell 5 b. Figur 5.4 Antal och andel kvinnor och män som deltar i dagligverksamhet enligt LSS Egen bearbetning av statistik Personer med funktionsnedsättning – insatser LSS tabell 5 b.