sou · H6B381 · 2018-12-04 00:00:00 — Vid sammanträdet var partsorganisationerna inte klara med de egna ståndpunkterna kring remissförslagen. Diskussionen under mötet byggde därmed på ledamöternas egna tankar kring förslagen. Utöver diskussionen om remissen så diskuterade ledamöterna arbetsplan för . Ledamöterna gav YA- sekretariatet i uppgift att möjliggöra att handledare som har genom- fört YA-delegationens handledarutbildning ska kunna få ett intyg samt att komplettera handledarutbildningen med extra material om normkritiskt tänkande på arbetsplatsen. I övrigt kommer fokus att ligga på YA-delegationens årsrapport och slutrapport. Ett urval av rekommendationer och reflektioner hämtade från YA-delegationens årsrapport –Återinför främjandemedel för YA för branscher som har avtal om yrkesintroduktionsanställningar och låt det bli en långsiktig sats- ning. –Återinför främjandemedel för yrkesintroduktionsanställningar för nya branscher som avser att teckna kollektivavtal om yrkes- introduktionsanställningar. –Utse en aktör med ansvar för att främja nya avtal. YA-sekreta- riatet skulle kunna vara denna aktör. –Arbetsförmedlingen bör se över hur och arbets- givarorganisationerna, trots sekretessen, kan beredas möjlighet att ta del av vilka arbetsgivare som har anställt på yrkesintroduk- tionsavtal. Dessutom måste Arbetsförmedlingen säkerställa sin rutin att de centrala arbetstagarorganisationerna får ta del av samtliga beslut, vilket inte är fallet . –Det skulle kunna gynna både arbetssökande och arbetsgivare om en större del av arbetstiden kan användas till formell utbildning, där så behövs. –Att byta till ”lärande” och ”plan för lärande” i förordningstexten och i Arbetsförmedlingens kommunikation skulle vara mer rätt- visande och ge en mer positiv signal till arbetsgivare och hand- ledare. –Kravet på tillhörighet i annat kollektivavtalsområde kan utgöra ett hinder vid omställningar. –Ett högre handledarbidrag skulle ge en tydligare signal på att handledare har en viktig och strategisk roll i arbetsplatsens kom- petensförsörjning. Dessutom krävs en högre insats för arbets- platser som handledleder nyanlända och långtidsarbetslösa. –Det skulle kunna gagna såväl arbetsgivare som arbetssökare om branscherna och arbetsförmedlare informerar om, och aktivt utnyttjar, möjligheten att låta en arbetsmarknadsutbildning, -åtgärd eller praktik övergå till en YA-anställning. –Rutinen som medför att individen som får en YA-anställning måste skrivas in sig som arbetssökande hos Arbetsförmedlingen ger en felaktig signal om att YA är en arbetsmarknadsåtgärd. –Arbetsförmedlingens huvudkontor har svårt att nå ut med nyhe- ter i avtalen till de lokala arbetsförmedlarna. Det innebär att arbetsförmedlare kan ge arbetsgivare felaktig information och neka dessa stöd. –Arbetsförmedlingen skulle kunna initiera insatser tillsammans med arbetsgivare för att diskutera intresset och möjliga upplägg för att underlätta för nyanlända att få en YA-anställning. –Processen och ansvarsfördelningen för information om nya/ omarbetade avtal skulle kunna tydliggöras och förbättras av såväl parterna som Arbetsförmedlingen, så att arbetsgivare snabbt kan få dra nytta av stödet för YA-anställningar. –Anställning genom bemanningsföretag och sommarjobb om- fattar ofta specifika arbetsuppgifter för att lösa arbetstoppar. Det behöver inte med automatik innebära att personen har det som arbetsgivaren kräver för att vara anställningsbar. –Det skulle vara värdefullt om det gick att administrera stats- bidraget, så att branscherna fick på sig att hinna genom- föra det som de har sökt medel för att utveckla. –Synpunkter har framförts på att branscherna behöver utveckla strukturer för arbetsplatslärande, så att dessa finns på plats när det blir sämre konjunkturer. Det är viktigt med långsiktighet i utvecklingsarbetet. –Vissa branscher kanske skulle behöva se över sin organisation och sin kommunikationsstrategi utifrån ett arbetsmarknadsperspektiv. –Det verkar finnas behov av information om hur processen om lokala avtal kan underlättas. YA-delegationens första sammanträde 2018 Vid YA-delegationens första sammanträde 2108 gick ett första för- slag till yttrande på remissen kring Översynen av yrkesintroduk- tionsanställningar igenom. Ledamöterna var i stort positiva till för- slaget till skrivelse men behövde förankra vissa förändringar i texten 2Ett fjärde och sista sammanträde är planerat till då även representanter från Arbetsförmedlingen är inbjudna att medverka. i de egna organisationerna. Ledamöterna var eniga om att motsätta sig förslaget att omvandla YA-delegationen till en självständig kommitté. De ansåg att anställningsformen bygger på kollektivavtal och att parterna därmed bör ingå i en delegation. Ledamöterna ombads skicka sina organisationers individuella svar till YA-sekre- tariatet. Ledamöterna påmindes om att YA-delegationens slutrapport ska lämnas senast första . Ett förslag till disposition visades och ledamöterna uppmuntrades att inkomma med inspel. YA-delegationen gav i uppdrag att initiera djup- intervjuer med YA-anställda om hur de upplever det arbetsplats- förlagda lärandet. Detta då detta är en aspekt som skulle vara intressant att få med i slutrapporten. fick även i uppdrag att anordna ett halvdagsseminarium med fokus på mångfald och inkludering på arbetsplatsen. Målgruppen är parter med avtal om yrkesintroduktionsanställning. Syftet är att parterna ska kunna sam- tala om frågorna och utbyta erfarenheter. YA-delegationens andra sammanträde 2018 Vid YA-delegationens andra sammanträde informerade ordförande från dragningen av YA-delegationens årsrapport för statssekreterare , och stats- sekreterare , . Vid mötet framgick att Arbetsdepartementet arbetade med samman- ställning av inkomna yttranden gällande promemorian Översynen av stödet för yrkesintroduktionsanställningar (Dnr A2017/02195–5) men att beslut om förslagen i promemorian inte kommer att tas innan riksdagsvalet . YA-delegationens uppdrag avslutas därmed i enlighet med direktivet . Det ekonomiska stödet till arbetsgivare som anställer på yrkesintroduk- tionsavtal berörs inte utan kvarstår. informerade ledamöterna om att de verkar för att hitta en tillhörighet för YA-delegationens handledarutbildning som är uppskattad och använd. Mötet diskuterade i vilken utsträck- ning information kan kvarstå på YA-delegationens webbplats efter det att YA-delegationen uppdrag är slut. En samlad generell infor- mation om YA finns inte någon annan stans. YA-delegationen har fyllt en funktion och medfört bransch- överskridande samverkan. Ledamöterna är fortsatt positiva till anställningsformen som är ett flexibelt och tidseffektivt komple- ment till formell utbildning. Ledamöterna ser att det finns ett fortsatt behov till samverkan runt arbetsplatslärande. YA-sekretaria- tet informerade om en eventuell möjlighet att ansöka om medel från Socialfonden för fortsatt samverkan och utveckling. Ledamöterna var positiva till att få mer information och diskutera detta vidare och ett datum sattes för ett möte på Garnisonen med företrädare från . och slutar arbetet på sekre- tariatet . och fortsätter arbetet oktober ut. YA-delegationens tredje sammanträde 2018 Vid YA-delegationens tredje sammanträde redogjorde ledamöterna för nuläget och uttryckte oro över vad som kommer hända med YA- delegationens webbplats och handledarutbildning. Ordförande infor- merade om att Arbetsförmedlingen har varit tydlig med att de inte anser det lämpligt att de ska ta över driften. Förslaget till slutrapport gicks igenom och några smärre förslag till förändringar framkom. Reviderade texter kommer skickas ut till ledamöterna för påseende. Vid YA-delegationens nästkommande och tillika sista samman- träde kommer representanter från Arbetsförmed- lingen medverka för att informera och ta emot synpunkter gällande eventuella förändringar i rutiner för parterna när YA-delegationen och uppdrag är avslutat. Rekommendationer och reflektioner hämtade från –Återinför främjandemedel för YA för branscher som har avtal om yrkesintroduktionsanställningar och låt det bli en långsiktig sats- ning. –Återinför främjandemedel för yrkesintroduktionsanställningar för nya branscher som avser att teckna kollektivavtal om yrkes- introduktionsanställningar. –Utse en aktör med ansvar för att främja nya avtal. YA-sekreta- riatet skulle kunna vara denna aktör. –Arbetsförmedlingen bör se över hur och arbets- givarorganisationerna, trots sekretessen, kan beredas möjlighet att ta del av vilka arbetsgivare som har anställt på yrkesintroduk- tionsavtal. –Det skulle kunna gynna både arbetssökande och arbetsgivare om en större del av arbetstiden kan användas till formell utbildning, där så behövs. –Att byta till ”lärande” och ”plan för lärande” i förordningstexten3 och i Arbetsförmedlingens kommunikation skulle vara mer rätt- visande och ge en mer positiv signal till arbetsgivare och hand- ledare. –Ett högre handledarbidrag skulle ge en tydligare signal på att handledare har en viktig och strategisk roll i arbetsplatsens kom- petensförsörjning. –Det skulle vara värdefullt om det gick att administrera stats- bidraget, så att branscherna fick på sig att hinna genom- föra det som de har sökt medel för att utveckla. 3I förordningstexten används ordet ”utbildning” och ”utbildningsplan”. Ordet utbildning är för många förknippat med formell utbildning och inte med arbetsplatslärande. Slutredovisning av pilotprojektet regionala YA-stödjare YA-delegationens sekretariat har drivit och samordnat ett pilotprojekt med tre regionala YA-stödjare. Projektet, som har pågått från och med till och med , har genomförts i samarbete med och med industri- och teknikbranschen i och . De regionala YA-stödjarna har varit verksamma i samma regioner. Syftet med projektet har varit att underlätta organisationen av arbetsplatslärandet för de företag som har anställt, eller kommer att anställa, ungdomar på yrkesintroduktionsavtal. Syftet har också varit att stimulera regional samverkan och kunskapsöverföring mellan branscher när det gäller utveckling av lärandet på arbetsplatser. Målet med pilotprojektet har varit att hitta en långsiktigt hållbar form för att stödja branscherna i lärande på arbetsplatser inom ramen för yrkesintroduktionsanställningar. I denna redovisning beskrivs bakgrunden till projektet, planering och genomförande samt YA-stödjarnas arbete. Slutligen diskuteras några slutsatser och rekommendationer. Som bilagor till rapporten finns den annons som gick ut inför anställningen av YA-stödjarna, projektplanen för hela projektet och YA-stödjarnas projektplaner samt YA-stödjarnas sammanfattning av arbetet i respektive region. Bakgrunden till pilotprojektet var ett önskemål av arbetsmarknadens parter, som såg ett behov av regionala stödstrukturer för att stötta arbetsgivare som ska anställa eller har anställt på yrkesintroduktionsavtal. Arbetsmarknadens parters erfarenhet var att arbetsgivare kan behöva praktiskt stöd både med anställningen och med planeringen av lärandet. Arbetsmarknadens parter – som utgörs ofta av små organisationer med få personella resurser – upplevde att de inte hade möjlighet att stötta arbetsgivarna i den utsträckning som behövdes. Projektet planerades i samverkan med region och bransch planerade projektet tillsammans med region- och branschföreträdare och inledde på uppdrag av YA-delegationen samtal med flera branscher för att sondera inom vilka branscher respektive regioner det kunde vara gynnsamt att testa ett upplägg med regionala YA-stödjare. Eftersom målet med projektet var att hitta en långsiktigt hållbar form för att stödja branscherna i lärandet på arbetsplatserna valde att gå vidare med två modeller: en branschspecifik YA-stödjare och en generell YA-stödjare som jobbar mot flera branscher. På detta sätt ville sekretariatet bredda underlaget för att kunna ge rekommendationer för framtida satsningar. Sekretariatet valde att gå vidare med ett förslag att använda strukturen inom Teknikcollege. Därför anställdes två branschspecifika YA-stödjare, båda processledare inom Teknikcollege. De har haft placering i respektive . Det andra förslaget som sekretariatet gick vidare med var att anställa en generell YA-stödjare i . Denna YA-stödjare har haft sin placering vid Pedagogiskt centrum vid . På detta sätt har två modeller testats i tre regioner. YA-stödjarna anställdes formellt som sekreterare i och ordnades organisatoriskt som en fristående verksamhet under . YA- delegationen finansierade projektet , därefter tog över finansiering för de två branschspecifika stödjarna. YA- sekretariatet fortsatte finansieringen av YA-stödjaren i . YA-stödjaruppdraget har varit på halvtid. Projektet har samordnats av en person på . Ungefär var sjätte vecka har projektsamordnaren sammankallat YA-stödjarna till gemensamma träffar. Syftet med träffarna har varit att lära av varandra, undersöka synergier och lägga upp inriktningen till nästa avstämning. I vissa fall har träffarna även lett till gemensamma aktiviteter för YA-stödjarna. Mellan mötena har samordnaren hållit löpande kontakt med stödjarna över mejl och telefon. rapporterat genomförda insatser till projektsamordnaren genom att skicka in en loggbok . YA-delegationen har under pilotens genomförande informerats om utvecklingen i samband med delegationens sammanträden och stödjarna har presenterat sitt arbete för YA-delegationen muntligen. Information om YA-stödjarna har publicerats på . arrangerade en gemensam träff för YA-stödjare, branschernas YA-främjare samt Arbetsförmedlingens branschstrateger. Detta har i sin tur lett till regionala samarbeten i samtliga pilotregioner. YA-stödjarna har träffat Arbetsförmedlingens projekt för att diskutera beröringspunkter och utreda möjligheter till gemensamma aktiviteter. För att följa upp projektets syfte och mål och för att effektivisera genomförandet och ta vara på erfarenheter från projektet, har projektet dokumenterats och utvärderats av en person på . och de gemensamma träffarna har använts som underlag för dokumentation och utvärdering. Tillsammans med YA-stödjarna och YA- stödjarnas samordnare har genomförda insatser analyserats. Ansatsen har varit att göra en så kallad processutvärdering. En processutvärdering syftar dels till att utvärdera hur själva genomförandet av en insats har fungerat och dels till att göra varje steg i genomförandet så effektivt som möjligt.1Eftersom står för utvärdering av det projekt som de själva har samordnat och fokus i dokumentation och utvärdering har legat på YA-stödjarnas arbete och inte på satsningens om helhet, gör inte denna slutredovisning anspråk på att vara en processutvärdering. tog inledningsvis fram en projektplan för hela pilotsatsningen. Ett syfte med projektet har varit att stötta arbetsgivare som har anställt eller ska anställa på YA. Följande beskrivning riktar sig till arbetsgivare och är hämtad från ya-delegationen.se2 och visar ett sätt på vilket syftet har konkretiserats: Lärande utvärdering genom följeforskning. : , 2009. 2YA-delegationen, YA-stödjare, , . (Informationen kommer att tas bort . Kontakta YA-delegationen för mer information.) Du kan vända dig till YA-stödjarna om du behöver stöd –inför beslut om val av arbetssökande –vid utformning av handlednings- och utbildningsplan –vid introduktion av en nyanställd på yrkesintroduktionsavtal –vid planering av upplägget och genomförandet av handledningen/utbildningen –inför uppföljning, dokumentation och utvärdering. Du kan även vända dig till YA-stödjarna om du vill ha information om de generella regler som gäller för yrkesintroduktionsanställningar. Tanken var att arbetet med arbetsgivare skulle ge YA-stödjarna information om vad arbetsgivare behöver hjälp med och hur detta kan organiseras. Detta skulle ge underlag till projektmålet – att hitta långsiktigt hållbara former att stödja branscherna i lärandet på arbetsplatserna. Ett andra syfte med projektet var att stimulera till regional samverkan och kunskapsöverföring mellan branscher när det gäller utveckling av lärandet på arbetsplatser. YA-stödjarna kommer att samverka med relevanta aktörer på regional och lokal nivå. En del i uppdraget innebär även att underlätta regional samverkan och kunskapsöverföring mellan branscher, bland annat genom informationsträffar, erfarenhetsutbyten och handledarträffar. YA-stödjarna inledde sitt arbete med att, med utgångspunkt i den övergripande projektplanen, ta fram en gemensam genomförandeplan för sitt arbete. Genomförandeplanen visar hur de tänkte sig att arbetet med att stötta arbetsplatser skulle utvecklas som projektet inledningsvis var begränsat till. Fas 1: Kartläggning av läget i regionen och spridning av information om YA Fas 2: Utvärdering av fas 1 och fortsatt arbete utifrån det Fas 3: Aktivt stöttande av arbetsplatser och fortsatt kartläggning och information YA-stödjarna konkretiserade genomförandeplanen i regionala projektplaner med aktiviteter planerade utifrån regionala förutsättningar och behov. En utgångspunkt för projektet har varit den regionala förankringen. YA-stödjarna har haft hela ansvaret att planera aktiviteter utifrån de möjligheter och behov som de har identifierat inom sin region. Regionerna – en kort lägesbeskrivning YA-stödjaren i har arbetat inom Teknikcolleges nätverk och har varit i kontakt med arbetsgivar- och arbetstagarorganisationer i regionen. Enligt YA- stödjaren har dessa visat ett intresse för yrkesintroduktionsanställningar. Detta då de ser ett behov av anställningsformen inom respektive bransch. YA-stödjaren i har sett att flera branscher i regionen arbetar med att se över sin kompetensförsörjning. Trä- och möbelindustrin har inget inflöde av unga och behöver därför se över hela utbildningsstrukturen. Eftersom få ungdomar kommer till branschen från gymnasieskolan måste branschen rekrytera från annat håll. YA-stödjaren menar att lösningen skulle kunna vara en lärlingsutbildning som sedan byggs på med YA i ett nästa steg. Även i har YA-stödjaren arbetet inom Teknikcolleges nätverk. Specifikt för Smålandsregionen är att ungdomsarbetslösheten är låg. Stora företag i regionen har stort behov av arbetskraft och anställer de som har gått ut gymnasiet även om deras gymnasieexamen inte har relevant inriktning. I och med detta finns det inte många unga kvar i regionen för andra att anställa och därmed inte heller för yrkesintroduktionsanställningar. Eftersom företagen anställer ungdomar som inte har relevant gymnasieutbildning finns det ett stort behov av att lära upp dem när de anställs. För detta arbete har de anlitat ett utbildningsföretag. Ungdomarna är anställda hos utbildningsföretaget som de lärs upp. YA-stödjaren har tagit kontakt med berörda parter och med lokal arbetsgivarorganisation och presenterat modellen med yrkesintroduktionsanställning som en möjlig anställningsform efter att utbildningsföretaget är klara med ungdomarna. Samtliga organisationer har ställt sig positiva till en fortsatt dialog och ska ta upp frågan med sina centralorganisationer. YA-stödjaren i har med hjälp av nätverken inom (GR) och (VGR) rört sig över ett stort geografiskt område. Samtliga 13 kommuner inom GR och samtliga 36 kommuner inom VGR har nåtts av informationen om yrkesintroduktionsavtal. I , där YA-stödjaren främst har arbetat mot offentlig sektor, påverkade flyktingströmmen arbetet avsevärt. Kommunerna hade fokus på flyktingmottagandet och fick prioritera om resurser och arbetsinsatser. I det akuta läge som då var fanns ingen tid över för yrkesintroduktionsanställningar.4 Här beskrivs YA-stödjarnas arbete utifrån några gemensamma huvuddrag som har varit de mest framträdande i deras arbete. Litet behov av stöd Enligt YA-stödjarnas regionala projektplaner skulle informationsarbete pågå , men arbetet med att stötta arbetsplatser skulle ändå uppta merparten av projektets slutfas. Under projektet har stöttandet av arbetsplatser nästan helt uteblivit och därför har YA-stödjarna fortsatt sprida information i större utsträckning än vad som specificerades i ursprungsplanen. En uppenbar orsak till uteblivet stöttande är Arbetsförmedlingens sekretess när det gäller vilka arbetsgivare som har anställt på YA. YA-stödjarna har letat i sina egna nätverk och fått ta del av kontakter. De företag som YA- stödjarna har varit i kontakt med som redan har anställt på YA, har inte behövt något stöd. För YA-stödjarna har det varit svårt att borra djupare i frågan om vilket behov av stöd som finns. Enligt Statskontorets delrapport av stöd för yrkesintroduktions- anställningar uppger en av tio arbetsgivare att de har haft behov av stöd eller hjälp från någon arbetsgivarorganisation, yrkesnämnd eller motsvarande. Den vanligaste typen av stöd som arbetsgivare efterfrågar från sina arbetsgivarorganisationer är allmän information om anställningsformen.5 betyder det inte att det inte finns förbättringsmöjligheter och därmed behov av stöd hos de arbetsgivare som har anställt på YA, vilket även Statskontoret nämner. Låg kännedom om YA Enligt YA-stödjarnas analys har den låga kännedomen om YA bidragit till att de inte har kommit närmare i arbetet med att hjälpa arbetsgivare. 4Förordningsändring av att ekonomiskt stöd skulle omfatta även nyanlända kom . Utvärdering av stöd för yrkesintroduktionsanställningar. Statskontoret; 2016:12, konstaterade tidigt att arbetsgivares kännedom om anställningsformen är låg och att informationen om YA är färskvara. Om arbetsgivaren inte har ett anställningsbehov när YA-stödjaren är på plats, glöms YA som alternativ lätt bort. YA-stödjarna har alltså inte kunnat se att deras information har lett till någon yrkesintroduktionsanställning och därmed har de heller inte kunnat samla på sig egna arbetsplatser att hjälpa. Olika regionala förutsättningar för informationsarbetet Gemensamt för YA-stödjarna i och är att de har arbetat inom de nätverk som de redan är etablerade i genom sitt arbete som processledare på . De har därmed kunnat lägga till information om yrkesintroduktionsanställningar i mycket annat arbete som de redan utför. YA-stödjaren i har fått tillgång till regionens nätverk. Dock har YA-stödjaren inte haft en tidigare roll i dessa nätverk och har därför enbart kunnat arbeta genom att bjuda in sig till nätverksmöten. I jämförelse med YA-stödjarna i och har detta upplägg krävt mer ställtid för både nätverksträffar och för uppföljning av genomförda träffar. Yrkesintroduktionsanställning och gymnasiet en möjlighet En långsiktig och strategisk satsning som YA-stödjarna har utrett är möjligheten att koppla på YA efter att ungdomen har slutfört sin gymnasieutbildning. Det är med utgångspunkt i Teknikcolleges upplägg som detta utreds för alla tre regioner. Teknikcollege i har infört denna möjlighet. YA-stödjarna har besökt för att lära av deras genomförande. På samma tema testade YA-stödjarna efter ett förslag från att bjuda in yrkeslärare i till en inspirationsträff om YA. Träffen ställdes dock in eftersom för få anmälde sig. Förmodligen berodde det låga deltagarantalet på att träffen skulle ha hållits i slutet på terminen då lärare är upptagna av betygsättning. Några slutsatser och rekommendationer Syftet med projektet har varit att underlätta organisationen av arbetsplatslärandet för de företag som har anställt, eller kommer att anställa, ungdomar på yrkesintroduktionsavtal. Syftet har också varit att stimulera regional samverkan och kunskapsöverföring mellan branscher när det gäller utveckling av lärandet på arbetsplatser. 6Samma resonemang återfinns i YA-delegationens årliga arbetsredovisning 2015. Målet med pilotprojektet har varit att hitta en långsiktigt hållbar form för att stödja branscherna i lärande på arbetsplatser inom ramen för yrkesintroduktionsanställningar. Det går inte att dra några egentliga slutsatser på det lilla underlag som pilotprojektet gett. Men några iakttagelser kan ändå lyftas fram. Låg kännedom och långsamma processer kräver tid och tålamod