sou · H5B3114 · 2018-01-01 00:00:00 — – omstart för den digitala förvaltningen Slutbetänkande av Utredningen om effektiv styrning av nationella digitala tjänster SOU och Ds kan köpas från Juridiks kundservice. Beställningsadress: Juridik, Kundservice, 106 47 Ordertelefon: Webbadress: /offentligapublikationer För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av Svara på remiss – hur och varför Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ). En kort handledning för dem som ska svara på remiss. Häftet är gratis och kan laddas ner som pdf från eller beställas på /remisser Layout: Kommittéservice, Tryck: , 2018 Regeringen beslutade vid regeringssammanträde att uppdra åt en särskild utredare att analysera och ge förslag till effektiv styrning av utveckling, införande och förvaltning av nationella digi- tala tjänster (dir. 2016:39). generaldirektören utsågs till utredare. beslutade regeringen i tilläggsdirektiv (dir. 2016:97) om att utredaren skulle analysera hur digitaliseringen i den offentliga sektorn kan stärkas genom att, inom ramen för den befintliga myndighetsstruk- turen, samla ansvaret för dessa frågor till en myndighet. Uppdraget redovisades i denna del i delbetänkandet digital- forvaltning.nu (SOU 2017:23). Till experter i utredningen förordnades kanslirådet , , verksamhetsutveck- laren , Transportstyrelsen, chefsstrategen digi- talisering , , juristen , Datainspektionen, numera departementssekreteraren , , tidigare kanslichefen vid , verksamhetsutvecklaren , , systemvetaren , Myndigheten för delaktighet, samordnaren digital samverkan , Arbetsförmedlingen, senior adviser , , filosofie doktorn , , utredaren , Statskontoret, chefsjuristen , Statens servicecenter, experten offentlig digitalisering , avdelningschefen , Ekonomistyrnings- verket, kanslirådet , , chefsarki- tekten , stad, direktören , Kommuner och Landsting, CTO , SUNET, CIO & avdelningschefen it , , styrelseledamoten , Vårdföretagarna, verksamhets- utvecklaren , , kanslirådet , , handläggaren , Myndig- heten för samhällsskydd och beredskap, arkitekten , eSam. entledigades från uppdraget som expert och från och med förordnades verksamhetsutvecklaren , och hand- läggaren , att vara experter i utredningen. Per Mosseby entledigades med verkan från från uppdraget som expert och från och med för- ordnades sektionschefen , Kommuner och Landsting att vara expert i utredningen. entledigades från uppdraget att vara expert. Experterna har bidragit med värdefulla synpunkter på textutkast och på förslagen i betänkandet. Utredningen vill rikta ett särskilt tack till , och för betydelsefulla bidrag till utredningens arbete. Som huvudsekreterare i utredningen förordnades , som sekreterare i utredningen förord- nades , och . Utredningen som antagit namnet Utredningen om effektiv styr- ning av nationella digitala tjänster, får härmed överlämna sitt slut- betänkande. Förslag till lag om statlig elektronisk identitetshandling ..... 1.2Förslag till lag om infrastruktur för elektronisk identifiering och kvalitetsmärket elektronisk Förslag till lag om infrastruktur för digital post ................... Förslag till lag om valfrihet om digitala brevlådor ................ 1.5Förslag till lag om ändring i lagen (2016:561) med kompletterande bestämmelser till EU:s förordning om 1.6Förslag till lag om ändring i lagen (2013:311) om valfrihetssystem i fråga om tjänster för elektronisk 1.7Förslag till förordning med mål för de statliga 1.8Förslag till förordning om infrastruktur för elektronisk identifiering och kvalitetsmärket elektronisk Förslag till förordning om infrastruktur för digital post ..... Förslag till förordning om ändring i förordningen (2016:576) med kompletterande bestämmelser till EU:s förordning om elektronisk identifiering ............................... Förslag till förordning om ändring i förordningen (2003:770) om statliga myndigheters elektroniska informationsutbyte (I) ........................................................... Förslag till förordning om ändring i förordningen (2003:770) om statliga myndigheters elektroniska informationsutbyte (II) ......................................................... Utredningens uppdrag och arbete................................ Utredningens utgångspunkter och inriktning ...................... Användning av några begrepp................................................ eIDAS-förordningen och terminologin ................ Medel för att genomföra kärnverksamhet och Individ och myndighet i det digitala samhället .............. Den digitala världen är – global! Elektronisk identifiering får ökad betydelse......................... Med användaren i fokus ......................................................... En omstart för den offentliga förvaltningens En myndighet med samlat ansvar .......................................... Samordnad organisation för statliga lokalkontor ................. 4.3Översyn av rättsliga förutsättningar för en digitalt 4.4 En expertgrupp för digitala investeringar ............................. 4.5Skärpta krav och rutiner för svenska Nationell strategi för informations- och cybersäkerhet....... En ny säkerhetsskyddslag....................................................... Utkontraktering och samordning av it-drift......................... Effektiv ............styrning av en samverkande förvaltning Om samverkan ...................– möjligheter och befogenheter Samverkan .......................................i ett livscykelperspektiv Samverkan om idé och utveckling Samverkan i ett förvaltningsstadium Samverkan .......................................enligt förvaltningslagen 5.3.1Myndigheterna samverkar inom sina 5.3.2E-delegationens remissvar och regeringens argumentation för förslaget till bestämmelse 5.3.3Avvikande bestämmelser i andra lagar eller 5.4Myndighetsförordningen om statliga myndigheters samarbete och samverkan ....................................................... 5.5Förordningen om statliga myndigheters elektroniska 5.6Bestämmelser om kommunernas och landstingens Exempel på samverkan mellan kommuner............. 5.6.2Kommunutredningens förslag om vidgade möjligheter till avtalssamverkan ............................. Effektiv styrning av förvaltningsgemensamma digitala 6.1Ett tydligt offentligt åtagande är utgångspunkten för 6.2 Förvaltningsgemensamma digitala funktioner ................... Definition och terminologi .................................. 6.2.2Vad kan vara en förvaltningsgemensam digital All offentlig makt i utgår från folket...................... EU-förordningar och EU-direktiv....................... Styrobjekten – de offentliga myndigheterna ....... Icke bindande styrmedel....................................... Effektivitet och god hushållning ......................................... 6.6.1Förvaltningsövergripande kostnadseffektivitet och förvaltningsgemensamma resurser i en 6.7 Närmare om statliga myndigheterna under regeringen ..... Regeringen väljer hur mycket den vill styra 6.7.2Statsförvaltningen – de förvaltningspolitiska utgångspunkterna för regeringens styrning av Om allmänhetens förtroende ............................... Närmare om kommuner och landsting ............................... Fullmäktiges och styrelsens uppgifter ................. Kommuner och landsting i statsbudgeten........... Mål för den offentliga förvaltningens Mål och … ............................................................................ 7.2 … resultatstyrning ................................................................ 7.3Förslag till mål för den offentliga förvaltningens 7.3.1Förslag till riksdagsbundet mål för den offentliga förvaltningens digitaliseringsarbete..... Utredningen rekommenderar mål för 7.3.3Förslag till mål för de statliga myndigheternas 7.4Digitaliseringsmyndigheten stödjer regeringen – följer upp och analyserar ................................................................ En övergripande plan – ett ramverk – för förvaltningsgemensamma digitala funktioner .............. Digitalisering, infrastruktur och styrning ........................... för styrning av den digitala förvaltningen ............. En tidsbestämd strategi ........................................................ 8.4Avsiktsförklaring mellan staten och Kommuner och Landsting.................................................... Informationssäkerhet – en naturlig del Fragmenterad styrning av informationssäkerhet ................ Att reglera informationssäkerhet......................................... Tillsyn, revision och uppföljning ......................................... och elektronisk identifiering ..................................... Elektronisk identifiering – ett underreglerat område ......... Elektronisk identitetshandling i stället för Elektroniska identitetshandlingar är en förvaltningsgemensam digital funktion .............................. Sätt för offentliga myndigheter att elektroniskt kontrollera individers identitet är en förvaltningsgemensam digital funktion .............................. Processen för grundidentifiering ................................ Vad betyder grundidentifiering? Grundidentifiering – ett statligt ansvar............................... Statlig elektronisk identitetshandling ......................... Vad är en elektronisk identitetshandling? 12.1.1 Vem du är … ......................................................... 12.1.2 … inte detsamma som vad du får göra................. Begreppet elektronisk identitetshandling ........................... Elektronisk identitetshandling är en värdehandling........... Identifiering med en elektronisk identitetshandling.......... Utformning av elektroniska identitetshandlingar på 12.5.4 Gemensamt för tillitsnivå 3 och 4 ........................ Processer för utfärdande av elektroniska En statlig elektronisk identitetshandling ............................ 12.7.1 Särskild grundidentifiering eller utnyttja 12.7.2 Den statliga elektroniska identitetshandlingen ska vara på den högsta tillitsnivån ........................ Ska ansvariga statliga myndigheter själva Den statliga elektroniska identitetshandlingen – en del av en fysisk identitetshandling eller en Den statliga elektroniska identitetshandlingen 12.8 Lag om statlig elektronisk identitetshandling..................... Personidentitetsuppgifter i den statliga Den statliga elektroniska identitetshandlingen och förslaget om lag om infrastruktur för Ansökan och utlämnande...................................... Den statliga elektroniska identitetshandlingen ska erkännas för identifiering hos alla statliga myndigheter, kommuner och landsting ............... Den statliga elektroniska identitetshandlingen ska kunna användas som underlag för identitetskontroll av andra utfärdare.................... Den statliga elektroniska identitetshandlingen och andra utfärdare................................................ Spärr av den statliga elektroniska 13 Myndigheters sätt att anskaffa funktioner för 13.1 ”Peka med hela handen” ....................................................... 13.2 Vad kan en elektronisk identitetshandling användas till? 13.2.1En elektronisk identitetshandling kan användas för … ...................................................... 13.2.2 Identifiering och inloggning är inte samma sak .. 13.3 Process för elektronisk identifiering ................................... 13.3.1 Val av identitetshandling i en e-tjänst.................. 13.3.2 Fråga till utfärdaren om identitetsuppgifter........ 13.3.3 Svar med ett s.k. identitetsintyg........................... Tillträde till e-tjänsten .......................................... 13.3.5 Behörighet finns i systemen, inte i den 13.4 Närmare om relationen mellan förlitande aktör och utfärdare av elektronisk identitetshandling ........................ 13.4.1 Offentlig upphandling – upphandlande myndighet tilldelar kontrakt eller avropar på 13.4.2 Valfrihetssystem i fråga om funktioner för Valfrihetssystem är ändamålsenligt...................... 13.5Sätt att anskaffa funktion för elektronisk identitetskontroll är en sak, hur trafiken till följd av funktionen sedan flödar är en annan ................................... Ändringar i eLOV ................................................................ 13.6.1 Tjänst för elektronisk identifiering blir funktion för elektronisk identitetskontroll......... 13.6.2 Statliga myndigheter, kommuner och landsting ska ansluta sig till valfrihetssystem ...... 13.6.3 En myndighet ges ansvar att tillhandahålla valfrihetssystem för allas räkning i stället för 13.6.4 Undantag från skyldigheten att ansluta sig ......... Krav på kvalitetsmärket elektronisk Rättslig översyn av eLOV .................................................... En infrastruktur för elektronisk identifiering................ 14.2 Många initiativ, men vart är vi på väg?................................. 14.2.1 Kvalitetsmärket Svensk e-legitimation................. 14.2.2Mer om elektroniska identitetshandlingar på den svenska marknaden......................................... 14.3Lagen om infrastruktur för elektronisk identifiering och kvalitetsmärket elektronisk Register med utfärdare av elektroniska identitetshandlingar och förlitande aktörer ......... Modell för dialogrutor med valbara 14.3.7Skyldighet att använda dialogruta för valbara Arbetstagare, student, ställföreträdare – och elektronisk identifiering................................... Identitetshandling i tjänsten eller Processen för identifiering när en individ har en roll Vad är behörighets- och attributstjänster?.......................... och Svensk e-legitimation ..................................... Identifiering i en e-tjänst eller annan Viktigt att utgå från praktiska fall, men dessa är inte Något om behörighetshantering.......................................... Elektroniska identitetshandlingar i en kontext ... Skilj på tjänsteutövning och privata ärenden ...................... 15.8.1Den statliga elektroniska identitetshandlingen är bara för privat bruk … ..................................... 15.8.2… men kan användas som underlag för arbetsgivaren att skapa en annan elektronisk Organisering och ansvarsfördelning ................................... eIDAS – syfte och innebörd....................................... Skälen till eIDAS-förordningen .......................................... Kvalificerade betrodda tjänster............................. 16.4.7 Elektroniska tjänster för rekommenderade Autentisering av webbplatser ............................... Fonden för ett sammanlänkat – CEF .................... i svenska e-tjänster .................................................. Beskrivning av processen ..................................................... 17.1.1 Identifiering med svensk elektronisk 17.1.2Identifiering med utländsk elektronisk 17.1.3Skatteverkets rapport, centralt kopplingsregister eller inte?.................................. Personuppgiftsbehandling i processen................. 17.2 Konsekvenser för de svenska offentliga myndigheterna av att erkänna europeiska elektroniska identitetshandlingar och underskrifter i sina e-tjänster ..... 17.2.2Vad säger de offentliga myndigheterna själva? 17.3 Omfattningen av kravet på erkännande .............................. 17.3.1Vem ska erkänna den elektroniska 17.3.2När krävs det att utländska elektroniska identitetshandlingar ska erkännas?....................... Vad innebär erkännandet?..................................... Vad säger de andra medlemsstaterna? 17.4 Verksamhetsmässiga konsekvenser ..................................... 17.4.1De offentliga myndigheterna bör agera 17.4.2Vad berörda offentliga myndigheter 17.4.3Hur kan de offentliga myndigheterna erbjuda ännu bättre service? 17.4.4Regeringen ska utse färdledande offentliga 17.5 Bör processen för tilldelning av samordningsnummer till utländska medborgare på distans automatiseras?.......... Vad är samordningsnummer? 17.5.2 Skälen för att samordningsnummer infördes ...... Utvecklingen av samordningsnummer ................ Tilldelning av samordningsnummer ..................... Automatisering av processen ................................ 17.5.7Framtida utveckling av person- och 17.6 Rättsliga konsekvenser och kompletterande författning om den svenska offentliga noden 17.6.1Digitaliseringsmyndigheten ansvarar för den svenska offentliga noden ...................................... 17.6.2Digitaliseringsmyndigheten är personuppgiftsansvarig för behandlingar av personuppgifter i noden ....................................... 17.6.3Alla offentliga myndigheter som omfattas av eIDAS-förordningens krav ska ansluta till Övriga aktörer får ansluta till noden.................... Noden utöver eIDAS-förordningen.................... Anmälan av svenska elektroniska identitetshandlingar... Beskrivning av processen ..................................................... ska anmäla elektroniska identitetshandlingar ........ 18.2.1Behov av elektronisk identitetshandling i Risker med anmälan .............................................. 18.3 ansvarar för anmälan av 18.3.1 Vilka elektroniska identitetshandlingar får Förutsättningar för anmälan................................. 18.3.3Ansvarsfördelning vid anmälan av elektroniska 18.4 Vilka svenska uppgifter ska överföras? Minimering av behandling av personuppgifter.... Pseudonym i stället för överföring av svenska 18.5 Ersättningsmodell till privata utfärdare av anmälda elektroniska identitetshandlingar som används i 19 Betrodda tjänster enligt eIDAS-förordningen............... 19.1 Svenska offentliga myndigheters användning av 19.1.1 Betrodda tjänster enligt eIDAS-förordningen .... 19.1.4 Vilka betrodda tjänster regleras i eIDAS- Kvalificerade betrodda tjänster ............................. 19.2 Krav som omfattar såväl kvalificerade som icke 19.3 Vilka betrodda tjänster används av den offentliga 19.3.1 Tillhandahållare av betrodda tjänster på den 19.4 Vad kräver eIDAS-förordningen när det gäller erkännande av elektroniska underskrifter från andra 19.4.1 Möjliga undantag till kravet om erkännande av elektroniska underskrifter och stämplar från 19.5 Hur används elektroniska underskrifter i svenska 19.5.1 Svårigheter med att ta emot elektroniska underskrifter från andra länder............................. 19.5.2 Behov av gemensamma insatser för att underlätta gränsöverskridande användning av elektroniska underskrifter och stämplar .............. Framtida användning av elektroniska Hög ambitionsnivå för användningen av europeiska elektroniska identitetshandlingar och betrodda tjänster ... 389 bör prioritera deltagandet i nätverk och Kopplingsregister en viktig förutsättning........................... En lag om infrastruktur för digital post ....................... Utredningens tidigare överväganden och förslag ............... Definitioner och bestämmelser ........................................... Att underlåta att skicka försändelsen digitalt via Mina meddelanden ska kräva särskilda skäl.................................. Förhållandet till dataskyddsreglering .................................. Rättslig grund för personuppgiftsbehandlingar ................. 21.6.2 Samtycke som rättslig grund ................................ 21.6.3 Rättslig förpliktelse som rättslig grund ............... 21.6.4 Uppgift av allmänt intresse eller myndighetsutövning som rättslig grund ............. 21.6.5 Bedömning av rättslig grund ................................ Ändamål för personuppgiftsbehandling inom Fördelning av personuppgiftsansvar ................................... 21.8.6 Har förmedlaren ett personuppgiftsansvar?........ 21.8.7Personuppgiftsansvaret för leverantörer av 21.8.8Leverantörerna av digitala brevlådetjänster behöver utveckla tjänster för förvaring och 21.9 Mina meddelanden och privata utförare av offentligt finansierade tjänster som en del av kommunens och Privata utförare – utredningens tidigare 21.10 Företag och organisationer som utför uppgifter av 21.11 Känsliga personuppgifter...................................................... Dataskyddsförordningen och 1995 års 21.11.3Behandling av känsliga personuppgifter i infrastrukturen för digital post behöver inget Föreskriftsrätt, ersättningsrätt och den tillkommande 21.12.2 Ersättning till leverantör av brevlådetjänster för digital post ....................................................... En tillkommande förordning ................................ Nollalternativet – finns det ett nollalternativ?.................... Konsekvenser för den kommunala självstyrelsen ............... Konsekvenser för brottsligheten och det Konsekvenser för sysselsättningen...................................... Konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män................................................................... Konsekvenser för att nå de integrationspolitiska målen .... Närmare om konsekvenserna .............................................. Förslag till lag om statlig elektronisk identitetshandling... Förslag till lag om infrastruktur för elektronisk identifiering och kvalitetsmärket elektronisk Förslag till lag om infrastruktur för digital post................. Förslag till lag om valfrihet om digitala brevlådor.............. 23.5Förslag till lag om ändring i lagen (2016:561) med kompletterande bestämmelser till EU:s förordning om Förslag till lag om ändring i lagen (2013:311) om valfrihetssystem i fråga om tjänster för elektronisk Förslag till förordning med mål för de statliga Förslag till förordning om infrastruktur för elektronisk identifiering och kvalitetsmärket elektronisk Förslag till förordning om infrastruktur för digital post ... Förslag till förordning om ändring i förordningen (2016:576) med kompletterande bestämmelser till EU:s förordning om elektronisk identifiering ............................. 23.11Förslag till förordning om ändring i förordningen (2003:770) om statliga myndigheters elektroniska informationsutbyte (I) ......................................................... 23.12 Förslag till förordning om ändring i förordningen (2003:770) om statliga myndigheters elektroniska informationsutbyte (II)........................................................ (EU) nr 910/2014 ......................................................... Utredningen bedömer att regeringen genom en serie olika initiativ har markerat en tydlig förändring av inriktningen av politiken för den digitala förvaltningen. I flera avseenden innebär ini- tiativen en tydlig omprövning av tidigare ställningstaganden. Det som pågår kan därför beskrivas som en omstart – reboot – av politiken för digitalisering inom den offentliga sektorn. De förslag som återges i detta slutbetänkande, liksom förslagen i utredningens delbetänkande, bygger vidare på dessa åtgärder och är avsedda att komplettera dem. Om styrningen ska vara effektiv måste den riktas direkt till den eller de offentliga myndigheter som ska styras. Styrningen behöver an- passas både till den eller de som ska styras och till den typ av verk- samhet eller de förvaltningsgemensamma digitala funktioner som avses. För detta behöver och regeringen använda och utforma en väl balanserad kombination av flera olika styrmedel, både bindande och icke-bindande, liksom finansiella och legala. En effektiv finansiell styrning och finansiering av förvaltningsgemensamma digi- tala funktioner innebär att och regeringen måste styra resur- serna utifrån ett förvaltningsövergripande perspektiv och att kraven på kvalitet och effektivitet i dessa funktioner måste tillgodoses och be- dömas på en förvaltningsövergripande nivå. Det måste finnas formella beslut om vad som ska vara det offentliga åtagandet i den nationella digitala infrastrukturen. Av det skälet bör lägga fast ett mål för den offentliga förvaltningens digitalisering. Detta ska ligga till grund för regeringens redovisning till och styrningen av de offentliga myndig- heterna. Det bör också finnas ett digitaliseringsmål för alla statliga myndigheter.