sou · H6B38 · 2018-02-20 00:00:00 — Det bör vara möjligt att bygga vidare på det utvecklingsarbete som redan sker lokalt och nationellt, bl.a. inom ramen för lärcentra för vuxna som finns i av kommunerna. Det bör också vara möjligt att sprida de webbaserade verktyg som finns och tas fram på Arbetsförmedlingen för att ge arbetssökande information om arbetsmarknaden till elever i grund- och gymnasieskolan.49 För att säkerställa att elever vid fristående skolor får ett likvärdigt stöd, är det särskilt 46SOU 2017:19 Uppdrag: Samverkan. Steg på vägen mot fördjupad lokal samverkan för unga arbetslösa. 47Regleringsbrev för avseende Arbetsförmedlingen. 48Främst gymnasiet men även vuxenutbildning, folkhögskola och grundskola. 49Jobbkompassen, e-guidance, yrkesguiden, jobbskills, digitala jag, yrkesfilmer, självskattning av kompetens m.m. finns tillgängligt på . I regleringsbrev för avseende Arbetsförmedlingen finns ett uppdrag att se över behovet av en digital plattform på vägledningsområdet samt att redovisa hur de av förmedlingen tillhandhållna vägledningstjänsterna förhåller sig till den studie- och yrkesvägledning som tillhandahålls av kommunerna och andra huvudmän. Ungas etablering i arbetslivet viktigt att samverkan för ungas etablering i arbetslivet tydliggörs i skollagen så att det omfattar alla skolor och inte enbart de där kommunen är huvudman och samverkar med Arbetsförmedlingen. Ytterst har dock regeringen ansvaret. Det gäller både i relation till myndigheters uppdrag och arbete och till lagstiftningens utformning. Det finns behov av att förstärka de strukturer för samarbete som finns mellan grundskolornas och gymnasieskolornas huvudmän, oavsett om det är kommunala eller friskolor, arbetsgivare och Arbetsförmedlingen, för att öka elevernas arbetslivs- och arbetsmarknadskunskaper. Här har också arbetsmarknadens parter en roll att spela. Delegationen vill betona att det inte handlar om att Arbetsförmedlingen ska överta någon del av skolans eller någon annans ansvar, utan om strukturer för utbyte av kunskap och information. Det kan också finnas vinster i att kommunernas och Arbetsförmedlingens – och där det är möjligt även skolornas – kontakter med lokala arbetsgivare samordnas för att förhindra att alltför många kontaktar samma arbetsplats eller arbetsgivare, men också för att skolan ska kunna skapa sig en bild av och till unga förmedla arbetsmarknadens bredd och variation och information om branschers framtida kompetensbehov. Som angetts ovan visar granskningar att det finns brister i hur skolans huvudmän lever upp till det ansvar för skolans arbetslivsanknytning som de har enligt gällande regelverk. Skollagen har inget tydligt fokus på förberedelse inför arbetslivet. I skollagens inledande portalkapitel görs, utöver kravet på att elever ska ha tillgång till personal med kompetens i studie- och yrkesvägledning, inte någon koppling mellan utbildningen och elevernas framtida yrkes- och arbetsliv. anges i 1 kap. 4 § skollagen (2010:800) att utbildningen inom skolväsendet syftar till att barn och elever ska inhämta och utveckla kunskaper och värden. Den ska främja alla barns och elevers utveckling och lärande samt en livslång lust att lära. Utbildningen ska också förmedla och förankra respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande demokratiska värderingar som det svenska samhället vilar på. Slutligen syftar utbildningen till att i samarbete med hemmen främja barns och elevers allsidiga personliga utveckling till aktiva, kreativa, kompetenta och ansvarskännande individer och medborgare. 50 15 kap. 6 § skollagen (2010:800). Ungas etablering i arbetslivet kompletteras de inledande, allmänna syftena med att skolan ska ge en god grund för yrkesverksamhet, tillsammans med fortsatta studier, personlig utveckling och ett aktivt deltagande i samhällslivet. Skollagens otydlighet på detta område får naturligtvis följder för kopplingen till arbetslivet i undervisningen. Även om behovet av arbetslivsanknytning berörs i läroplanerna, så behandlas skolans roll i att rusta elever för ett framtida arbetsliv i begränsad utsträckning. har påtalat behovet av att den kommunala vuxenutbildningen på en grundläggande nivå också ger kunskap om arbetslivet och arbetsmarknad. Givet att unga nyanlända både kan studera inom grundskola, gymnasieskola eller motsvarande inom den kommunala vuxenutbildningen är det viktigt att kursutbuden anpassas. Elevernas sammansättning har förändrats och behovet av vägledning och kunskap om arbetslivet och arbetsmarknaden måste kunna tillgodoses och finnas i samtliga utbildningsformer.51 kan förväntas föreslå strukturer för samverkan för att stärka kopplingen mellan skola och Arbetsförmedlingen och arbetslivet.52 Dock är sådana förändringar beroende av skolans huvudmän och rektorer för att få effekt. En tydligare reglering på övergripande nivå kring kopplingen mellan skola och arbetsliv, menar delegationen, skulle innebära att elevers arbetsmarknads- och arbetslivskunskap och uppbyggnaden av stabila strukturer för samverkan med andra aktörer prioriteras av huvudmän och rektorer. Delegationen anser därför att regeringen bör överväga att i skollagen förtydliga skolans uppdrag, både grund- och gymnasieskolans och den kommunala vuxenutbildningens, när det gäller att förbereda elever inför arbetslivet. Detta skulle kunna ske genom ändringar i skollagens inledande kapitel om utbildningens syfte. En annan väg att gå skulle vara att – så som i och – göra arbetslivs- och arbetsmarknadskunskap obligatoriskt. Tydliga formella krav behöver för att få effekt kombineras med åtgärder för att öka förståelsen för de motiv som ligger bakom dessa krav. uppdrag kring fortbildningsinsatser inom studie- och yrkesvägledning visar på rektorers och lärares behov av att få stärkta kunskaper på området. Utbildning om hur skolan kan 51Skolverket Delredovisning av uppdrag om utbildning för nyanlända med kort utbildning – utveckling av vuxenutbildning. 2017:116 En utvecklad studie- och yrkesvägledning. Ungas etablering i arbetslivet bidra till att unga får kunskap som förbereder deras etablering i arbetslivet bör därför bli ett obligatoriskt inslag inom såväl lärarsom rektorsutbildningen. Det gör det också möjligt att fokusera på villkoren och förutsättningarna för nyanlända elever och elever med funktionsnedsättning samt på unga mäns och unga kvinnors förutsättningar att etablera sig på arbetsmarknaden. Även den tydliga utvecklingen av ökad psykisk ohälsa – särskilt bland unga kvinnor och hbtq-personer – och förekomsten av neuropsykiatriska funktionsnedsättningar föranleder särskilda kompetensutvecklingssatsningar. Såväl rektorer, huvudmän, studie- och yrkesvägledare som lärare kan inom sina respektive utbildningar ges kunskap om vad t.ex. kön, könsidentitet eller funktionsnedsättningar innebär för individens etablering på arbetsmarknaden. 6.4.2Säkra stödet till unga som lämnar kommunernas aktivitetsansvar Delegationens bedömning: De unga som när de fyller varken arbetar eller studerar, bör få möjlighet till fortsatt stöd för att etablera sig i arbetslivet. Kommunerna och Arbetsförmedlingen bör, inom ramen för sina uppdrag, säkerställa att unga ges möjlighet att få det stöd och de insatser som de behöver. Ytterst är det regeringens ansvar att tydliggöra kommunernas och Arbetsförmedlingens gemensamma ansvar för att även unga som inte arbetar eller studerar får det stöd och de insatser de behöver. I Uppdrag: Samverkan 2017 lyfte delegationen behovet av att tydliggöra ansvaret för unga 20–som varken arbetar eller studerar.53 Så har inte skett. Kommunernas aktivitetsansvar () omfattar unga som inte fullföljt gymnasiet och är . omfattades 74 500 unga av KAA.54 Varannan studerar, främst på introduktionsprogram.55 Kommunerna hade nått och 53SOU 2017:19 Uppdrag: Samverkan. Steg på vägen mot fördjupad lokal samverkan för unga arbetslösa. 54Skolverket Redovisning av kommunernas aktivitetsansvar, . Helårssiffran kommer att bli ungefär det dubbla. 55Skolverket Redovisning av kommunernas aktivitetsansvar, . Ungas etablering i arbetslivet erbjudit insats till . har de ej fått kontakt med. hade knappt 20 000 unga avaktualiserats från , en tredjedel för pågående eller fullföljda studier och två tredjedelar för att de fyllt . Samordnaren för unga som varken arbetar eller studerar har föreslagit att om en elev riskerar att avsluta sin gymnasieutbildning eller utan att erhålla examen så ska rektorn, innan eleven anses ha avslutat utbildningen, se till att eleven erbjuds ett avslutande vägledningssamtal. Genom detta så ska den unga uppmärksammas på konsekvenserna av beslutet och få klart för sig vilka möjligheter som finns att komplettera utbildningen och vilket stöd kommunen kan erbjuda inom ramen för sitt aktivitetsansvar.56 Det är viktigt inte minst för att fler ska nås och kunna erbjudas stöd av kommunerna. Delegationen stödjer detta förslag. Även efter att kommunens aktivitetsansvar upphör har kommunerna ett ansvar för sina medborgare. Det ansvaret innefattar t.ex. att erbjuda vuxenutbildning till de individer som har behov att komplettera sin utbildning för att uppnå allmän eller särskild behörighet57 eller att, inom ramen för , säkerställa att enskilda får det stöd och den hjälp som de behöver58. De flesta kommuner har också möjlighet att i samverkan med Arbetsförmedlingen erbjuda unga som inte har fullföljt sina gymnasiestudier ett utbildningskontrakt.59 Arbetsförmedlingen har i uppdrag att och kan tillhandahålla stöd och insatser, men det förutsätter att individen väljer att ta kontakt med Arbetsförmedlingen. Andelen unga som varken arbetade eller studerade 2014 var av befolkningen i åldersgruppen 20–24 år.60 Av dem hade en tredjedel, cirka 20 000 individer, inte kontakt med vare sig kommunen eller Arbetsförmedlingen. Utrikes födda unga var överrepresenterade i denna grupp. Aktivitetsansvaret innebär att det ska finnas etablerade kontakter med de individer som är och som inte har fullföljt gymnasieutbildning. Det är olyckligt – både ur individens och sam- 56SOU 2018:11 Vårt gemensamma ansvar – för unga som varken arbetar eller studerar. 5720 kap. 10 § skollagen (2010:800) 582 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453). 5911–14 §§ förordningen (2015:502) om viss samverkan om unga och nyanlända. 60Temagruppen unga i arbetslivet Trots god konjunktur så är andelen unga som varken arbetar eller studerar ganska . Ungas etablering i arbetslivet hällets perspektiv – om dessa kontakter går förlorade i samband med att aktivitetsansvaret upphör. Det finns kommuner som tillsammans med Arbetsförmedlingen, inom ramen för överenskommelsen om samverkan om unga, har utvecklat rutiner för trepartssamtal med den unga när individen ska fylla och lämnar aktivitetsansvaret. Samtalet blir ett tillfälle för den unga att skriva in sig på Arbetsförmedlingen eller återgå till studier. Delegationen anser att det är önskvärt att i samtliga kommuner etablera en ordning där unga inom aktivitetsansvaret, innan de fyller , erbjuds kontakt med Arbetsförmedlingen. har i uppdrag att stödja kommuner i genomförandet av det kommunala aktivitetsansvaret.61 har Samordnaren för unga som varken arbetar eller studerar kompletterat stöd till kommunerna. De samlade erfarenheterna från tilläggsuppdraget visar att kommuner har behov av ett mer omfattande statligt implementeringsstöd för sitt arbete med aktivitetsansvaret, och delvis med en annan inriktning än vad har erbjudit sedan lagen infördes . Samordnaren menar att ett tydligare statligt implementeringsstöd skulle stärka kvaliteten och likvärdigheten i kommunernas arbete.62 Delegationen delar denna bedömning och ser det som positivt om i ett sådant utökat uppdrag också kan bidra i att etablera arbetssätt som ger större enhetlighet och likvärdighet för unga som fyller att få fortsatt stöd till studier eller arbete. är det viktigt att uppmärksamma att även unga med en gymnasieutbildning kan behöva få kunskap och information om var de ska vända sig för fortsatt stöd i sin etablering. Det finns mycket som kommuner, Arbetsförmedlingen och andra aktörer , inom ramen för sina uppdrag, tillsammans kan göra för att unga som inte studerar eller arbetar får det stöd och de insatser de behöver för att komma i studier eller arbete. Delegationen anser att kommunerna och Arbetsförmedlingen i samverkan bör säkerställa att unga ges sådan möjlighet. Goda arbetssätt av den typ som har beskrivits ovan behöver etableras i hela landet. En utvecklad samverkan med tydligare strukturer för samverkan om unga innebär inga nya skyldigheter för samverkans- 6119 § förordning (2015:1047) med instruktion för . 62SOU 2018:11 Vårt gemensamma ansvar – för unga som varken arbetar eller studerar. Ungas etablering i arbetslivet parterna, men underlättar för dem att nå målgruppen. Framför allt ökar det möjligheten för fler unga att fullfölja en gymnasieutbildning och därmed chanserna för en fast förankring i arbetslivet. Det innebär sannolikt även minskad risk för arbetslöshet vid kommande lågkonjunkturer. och har viktiga roller att spela i en sådan utveckling. Ytterst har regeringen – som delegationen tidigare framfört – ett ansvar för att tydliggöra aktörernas gemensamma ansvar för målgruppen. 6.4.3Avveckla jobbgarantin för ungdomar och möjliggör kommuninsatser Delegationens förslag och bedömning: Regeringen bör avveckla jobbgarantin för ungdomar. Regeringen bör överväga att förenkla möjligheterna för arbetssökande att, efter en arbetsmarknadspolitisk bedömning, delta i insatser som tillhandahålls av kommuner inom ramen för arbetsmarknadspolitiska program, med bibehållet aktivitetsstöd. En förutsättning bör vara att det finns en lokal överenskommelse om samverkan och att Arbetsförmedlingen och kommunen är överens om insatsens innehåll. Fortsatt behov att avveckla jobbgarantin för ungdomar Som framgår ovan i avsnitt 4.1.3 utgörs de arbetssökande i stor utsträckning av individer som har behov av insatser från flera aktörer och som därför är beroende av en fungerande samverkan mellan dessa aktörer. Delegationen har lyft att delar av regelverket – och då särskilt förordningen (2007:813) om jobbgarantin för ungdomar – inte är utformat för att möjliggöra en ändamålsenlig samverkan. I dialog med lokala arbetsförmedlingskontor och i uppföljningen av samverkan mellan Arbetsförmedlingen och kommuner blir det tydligt att förordningen om jobbgarantin för ungdomar fortfarande försvårar arbetet. Jobbgarantin för ungdomar – till vilken anvisning sker och i vilken innehållet är begränsat till i förordningen angivna insatser – ligger inte i linje med en fortsatt utveckling mot regelverk som innebär möjlighet till tidigt och individanpassat stöd. Ungas etablering i arbetslivet ning kvarstår därmed; jobbgarantin för ungdomar bör avvecklas. Den har spelat ut sin roll. Konsekvenserna av en sådan avveckling har närmare redovisats i den hemställan som delegationen och gemensamt lämnade till regeringen i april 2017.63 Fortsatt behov att möjliggöra att arbetssökande kan ta del av insatser hos kommunen Delegationen menar att det behov som beskrevs i Uppdrag: Samverkan 2017 avseende att arbetssökande ska kunna ta del av arbetsmarknadspolitiska insatser som bedrivs i kommunens regi kvarstår.64 Det bör ges möjlighet för Arbetsförmedlingen att, efter överenskommelse med kommunen och en arbetsmarknadspolitisk bedömning av individens behov, anvisa arbetssökande till kommuners insatser. Insatsen ska syfta till att den arbetssökande ska komma i arbete eller studier. Ingen ersättning ska utgå till kommunen från Arbetsförmedlingen, men individen kan delta i insatsen med bibehållet aktivitetsstöd. En förutsättning för anvisningen bör vara att det finns en lokal överenskommelse, så som i förordningen (2015:502) om viss samverkan om unga och nyanlända, och att Arbetsförmedlingen och kommunen är överens om insatsens innehåll. Även om detta avsnitt rör ungas etablering på arbetsmarknaden, är denna möjlighet viktig även för nyanlända, se avsnitt 7.5.1. Det prognostiserade behovet av utbildning är stort bland arbetssökande unga och nyanlända, samt bland utrikes födda som är nyanlända men som har behov av stöd för sin etablering i arbetslivet. För att på bästa sätt kunna tillgodogöra sig och slutföra t.ex. utbildningsinsatser, finns det behov att få del av olika stödjande insatser som kan erbjudas av kommuner, t.ex. av motiverande eller hälsofrämjande art. finns viss möjlighet att delta i kommunala insatser, företrädesvis inom utbildningsområdet. Delegationen menar att möjligheten bör utökas och tydliggöras. En sådan möjlighet skulle ge bättre förutsättningar att ge individuellt anpassade insatser och möjliggöra effektivare nyttjande av samhällets samlade resurser. 63Arbetsförmedlingen Hemställan om att upphäva förordningen (2007:813) om jobbgarantin för ungdomar. 64SOU 2017:19 Uppdrag: Samverkan. Steg på vägen mot fördjupad lokal samverkan för unga arbetslösa. 7 Matchning genom utbildning I detta kapitel behandlas vikten av utbildning för individers etablering på arbetsmarknaden, den kommunala vuxenutbildningens allt viktigare roll i arbetsmarknadspolitiken samt förhållandet mellan den kommunala vuxenutbildningen och arbetsmarknadsutbildningen. I kapitlet redovisas även problem och utmaningar kopplade till att individen ska erbjudas den utbildning som bäst bidrar till en fast förankring på arbetsmarknaden samt till upphandlingsregelverket och utformningen av upphandlingar. Kapitlet avslutas med delegationens bedömningar av hur matchning till jobb genom utbildning kan förbättras. 7.1Utbildning är nyckeln till fast förankring på arbetsmarknaden Sysselsättningen i fortsätter att stiga, i takt med att arbetskraften växer i storlek. Många som har anlänt till är på väg in i jobb och utrikes födda står för större delen av sysselsättningsökningen.1 Arbetsförmedlingens arbete handlar i allt större utsträckning om att rusta arbetssökande för att kunna ta de lediga jobben. Arbetskraftsbehovet är som störst inom yrken som kräver eftergymnasial eller gymnasial yrkesutbildning. Unga utan fullständig gymnasieutbildning utgör en dryg tredjedel av de inskrivna unga arbetslösa på Arbetsförmedlingen och nästan hälften av de unga som varit arbetslösa eller mer.2 Ungefär hälften av de nyanlända arbetssökande saknar utbildning 1Arbetsförmedlingen Arbetsmarknadsutsikterna – Prognos för arbetsmarknaden –2019. 2Arbetsförmedlingen Ungdomsarbetslösheten och ungdomsgarantin – en översikt. motsvarande gymnasieexamen varav en fjärdedel inte har fullföljt en utbildning motsvarande . Bland nyanlända unga saknar två tredjedelar en gymnasieutbildning.3 Arbetssökande med enbart en förgymnasial utbildning har ofta en mycket svag förankring på arbetsmarknaden där en arbetslöshetsperiod följs av visstidsanställning och, , återgång i arbetslöshet. Som nämnts i avsnitt 6.1 visar Arbetsförmedlingens rapport om lågutbildade inskrivna arbetssökande som lämnar arbetslöshet att sex av tio återkommer till Arbetsförmedlingen inom ett år.4 Att rusta dessa arbetssökande med efterfrågad kompetens är nödvändigt för att matchningen ska leda till en fast förankring på arbetsmarknaden. Här spelar den kommunala vuxenutbildningen och folkbildningen en viktig roll. Gruppen av arbetssökande i behov av utbildning är heterogen. Det ställer krav på flexibla utbildningslösningar som kan ta tillvara befintlig kompetens hos individen och möta de utmaningar som finns för personer som saknar studievana eller motivation. 7.2Utbildningspolitik som arbetsmarknadspolitik … Det övergripande målet för den kommunala vuxenutbildningen är att vuxna ska stödjas och stimuleras i sitt lärande. Den ska ge vuxna möjlighet att utveckla sina kunskaper och sin kompetens i syfte att stärka sin ställning både i arbets- och i samhällslivet. Därutöver ska den främja den personliga utvecklingen.5 Individer som söker sig till vuxenutbildning gör det av olika skäl. Vissa har behov av utbildning på grundläggande eller gymnasial nivå. Vissa vill på eget initiativ komplettera sina betyg eller öka sina kunskaper inom ett visst område; kanske för att möjliggöra studier på högskolenivå, ett karriärbyte eller bara för att utvecklas som individ. Andra gör det för att de, efter en arbetsmarknadspolitisk bedömning, anvisats att söka utbildningen av Arbetsförmedlingen eller för att kommunen krävt att de studerar för att få försörjningsstöd. 3Månadsstatistik från Arbetsförmedlingen. 4Arbetsförmedlingen Lågutbildade som lämnar arbetslöshet. En analys av utflödet från arbetslöshet. Working paper 2017:7. 520 kap. 2 § skollagen. Mot denna bakgrund är det naturligt att utbildning har blivit ett allt viktigare inslag inom arbetsmarknadspolitiken . Det har lett till att den del av vuxenutbildningens – både den kommunala och den som bedrivs inom ramen för folkbildningen – uppdrag som syftar till att stärka individers ställning på arbetsmarknaden lyfts fram tydligare i arbetsmarknadspolitiken. Vuxenutbildningens förändrade roll speglas på olika sätt i politiken och den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. Bland annat i reglerna om utbildningsplikt för nyanlända som infördes och i direktiven till utredningen väl anpassad vuxenutbildning (den s.k. )7, men också i den strategi om matchning till jobb genom utbildning8 som Arbetsförmedlingen tagit fram . uppföljning av f.d. komvuxelevers sysselsättning 2014, urvalet var de elever som avslutade en utbildning vid den kommunala vuxenutbildningen , visar att av de elever som läst en kortare yrkesutbildning (mellan och ) har arbete efter att studierna har avslutats. Resultaten, i termer av grad av arbetsmarknadsetablering, är goda oavsett individernas tidigare sysselsättning. Av dem som varken arbetat eller studerat före yrkesutbildningen var varken i arbete eller studier året efter yrkesutbildningen.9 Av dem som avslutat en arbetsmarknadsutbildning hade arbete efter avslutad utbildning. Av dem utan fullständig gymnasieutbildning hade jobb efter 180 dagar.10 För att den kommunala vuxenutbildningen ska kunna bidra till ytterligare förbättrade möjligheter att komma i arbete krävs att den är tillgänglig och håller hög kvalitet samt att utbildningsutbudet är brett och varierat. Här bör också tilläggas att i sin delredovisning av uppdraget om utbildning för nyanlända med kort utbildning och utveckling av vuxenutbildning konstaterar att det finns behov av orienteringskurser som ger grundläggande 6Förordningen (2017:820) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. 2017:21 En väl anpassad vuxenutbildning. 8Arbetsförmedlingen Arbetsförmedlingens strategi för matchning till jobb genom utbildning. 9Skolverket Redovisning av uppdrag om uppföljning av sysselsättningen efter avslutade studier inom vuxenutbildning. 10Statistik från Arbetsförmedlingen för individer som slutat en arbetsmarknadsutbildning, AUB, . kunskaper om arbetsliv och arbetsmarknad i Sverige.11 Myndigheten konstaterar också att det kan ifrågasättas att den kommunala vuxenutbildningen på grundläggande nivå har en så stark koppling till den svenska och ett barnperspektiv. Den nya ordningen för statsbidrag för regional yrkesinriktad vuxenutbildning som infördes har inneburit att det regionala perspektivet har stärkts. är det dock en stor utmaning för många kommuner, framför allt för små kommuner i glesbygd, att tillhandahålla ett tillräckligt varierat och flexibelt utbud av yrkesutbildningar. Delegationen bedömde i Uppdrag: Samverkan 2017 att utvecklingen mot regionalisering bör gå vidare för att säkerställa ett brett utbud av yrkesutbildning i hela landet och att det är nödvändigt att få en stabil och långsiktig finansiering av den yrkesinriktade vuxenutbildningen som innebär att den kan utvecklas och anpassas till regionernas kompetensförsörjningsbehov.13