sou · H6B378 · 2018-10-31 00:00:00 — Informationen om som studiedestination och de utbildningar som erbjuds finns spridda på flera webbplatser: har ett särskilt uppdrag att informera om som studiedestination och driver i det syftet webbplatsen Study in . Men även Universitets- och högskole- rådet och har relevant och viktig infor- mation som vänder sig till personer som kan vara intresserade av att studera i Sverige.4 Naturligtvis har också lärosätena en avgörande roll när det gäller att ge information till potentiella sökande. När personen väl bestämt sig för att söka till utbildning i görs detta vanligtvis på sidan oavsett vilken utbildning och vilket lärosäte personen söker. Detta är en sida som administreras av Universitets- och högskolerådet. I många fall är det möjligt att anmäla sig för utbildningar som startar hösten därpå. Betalning av anmälningsavgift sker sedan till Universitets- och högskolerådet och därefter handläggs den sökandes ärende. Den sökande kan då ansöka om stipendium vid och/ eller vid det eller de lärosäten hen söker till. Dessutom finns stipen- diemöjligheter utomlands. Handläggning av ansökan om studieplats och stipendier sker mestadels eller januari då de flesta 4Se och () /en/start/ och och /startpage/ (Universitets- och högskolerådet) (). Att komma som avgiftsskyldig student till svenska universitet och högskolor När ansökan är färdigbehandlad skickas antagnings- besked ut till samtliga sökande där det framgår vilka utbildningar de är antagna till och inte. Dessutom finns information om hur besluten överklagas. Besked om stipendier från lärosätena meddelas också de sökande i samband med antagningsbeskedet. Från meddelas stipendiebeslut efter att antagningen är klar. När det är klart vilka av de sökande som antagits skickar läro- sätena ut fakturor på första terminens studieavgift som ska betalas för att de sökande ska bli antagna. När studenten har betalat fakturan är det att söka uppehållstillstånd hos och ordna med bostad på egen hand eller med hjälp av lärosätet. Parallellt med detta ordnar den blivande studenten själv med resa och andra förberedelser inför vistelsen i . Väl på plats i ska bankkonto, personnummer och andra praktiska delar ordnas. Processen att komma till som internationell student sträcker sig vanligen som längst , då möjligheten att anmäla sig till masterutbildningarna öppnar, eller minst från (sista dag för ansökan) fram då utbildningarna startar, det vill säga nästan . har den student som ska studera i kontakt med: •Utländsk bank för underlag till •Agent om studenten tar hjälp av en sådan •Bostadsföretag om inte lärosätet ordnar bostad •Svenska institutet (om studenten söker stipendium) •Utländsk stipendieorganisation om studenten söker stipendium därifrån. Att komma som avgiftsskyldig student till svenska universitet och högskolor Under processens gång sker registreringar i eller kontroller mot ett flertal olika datasystem.5 Vissa lärosäten anlitar så kallade agenter som arbetar lokalt i länder varifrån man vill rekrytera studenter. Agenterna fungerar som en typ av lokala studievägledare som både känner till det svenska högskole- systemet i stort, de specifika utbildningarna vid det svenska lärosätet som agenten har till uppgift att rekrytera till och anmälnings- och antagningsprocessen. Agenterna är insatta i vilka förkunskaper och vilken dokumentation som krävs för att bli antagen om man kommer från det specifika land där agenten är verksam och hjälper de sökande genom antagningsförfarandet mot någon typ av arvode från det svenska lärosätet. Agenter har ofta ett nära samarbete med svenska lärosäten. Lärosätena har också en gemensam uppförandekod för student- rekryteringsagenter. Det förekommer dock att agenter arbetar mer självständigt, utan uppdrag från svenska lärosäten och hjälper personer att ansöka till svenska lärosäten mot en avgift av den sökande. Dessa agenter står utanför svenska lärosätens kvalitetskontroll. Deras arbete med stu- denter kan ibland vara oetiskt och problematiskt. Detta kan ha nega- tiva konsekvenser för studenter, lärosäten och ryktet om som studiedestination. har ett antal frågor relaterade till processen för stu- denter att komma till identifierats som problematiska. Pro- blemen finns både på systemnivå och på individnivå. För de sökande individerna har utredningen bland annat identifierat nedanstående problem: 1.Den sökande måste orientera sig i ett delvis fragmentiserat system där information måste hämtas från och lämnas till flera olika myndigheter och organisationer. 5Till exempel NyA (antagningssystemet vid Universitets- och högskolerådet), Migrations- verket, , databaser för behörigheter och meriter, Ladok, och Svenska institutets register för stipendieansökningar. Att komma som avgiftsskyldig student till svenska universitet och högskolor 2.Informationen kan aldrig helt individanpassas, vilket gör att många sökande måste höra av sig med frågor framför allt till lärosätena om vad som gäller just dem. 3.Den sökande skickar in fel eller ofullständig information i sin anmälan och måste senare komplettera eller blir bedömd som obehörig. Det är exempelvis problematiskt att inte den sökande själv kan se vilka dokument som laddats upp, utan bara ser antalet dokument, vilket kan skapa oro och osäkerhet för den sökande. På system- och lärosätesnivå finns till exempel följande problem: 1.En stor andel sökande faller bort under processen, speciellt mellan antagningsbesked och registrering. 2.Det saknas systematisk statistik för att följa var i processen de sökande faller ifrån för att därmed kunna identifiera problem- områden. 3.Betalning av studieavgift uteblir vilket också är en förutsättning för att söka uppehållstillstånd. 4.Komplexiteten är hög för lärosätena då de behöver hantera avgifts- skyldiga och icke-avgiftsskyldiga studenter separat. 5.Processen involverar ett antal olika aktörer som inte bara behöver kunna sin egen del av processen, utan också får frågor från de sökande angående andra delar. Det är viktigt, men inte alltid lätt, att veta vad nästa steg för den sökande är för att kunna lotsa vidare. I det följande ges en mer detaljerad beskrivning av de olika delarna av processen. Anmälan till studier i sker i de flesta fall via hemsidan universityadmissions.se.6 Den sökande skapar där ett konto, söker reda på utbildningarna hen vill ansöka till och rangordnar dessa. 6Det gäller inte alla lärosäten och heller inte alla utbildningar. Vissa konstnärliga högskolor hanterar själva sin antagning och för dem skiljer sig processen från den som beskrivs här. Även andra lärosäten kan välja att ordna anmälningsprocessen lokalt, vilket i viss utsträckning görs. Att komma som avgiftsskyldig student till svenska universitet och högskolor är möjligt att söka högst fyra alternativ totalt på avancerad nivå eller åtta på grundnivå i de samordnade internationella antagningsom- gångarna. Därefter ska anmälningsavgiften betalas eller betalnings- friheten styrkas och de dokument som åberopas skickas in eller laddas upp. Anmälningsavgiften betalas med kreditkort, banköver- föring eller bankgiro i samband med anmälan. Uppgifter om hur den sökande ska gå tillväga finns på . För att anmälan ska vara komplett måste den sökande som inte tidigare läst utbildningar i skicka in dokumentation som styrker personens meriter. I många fall kan dokumentationen laddas upp på samma webbsida där man söker, men i vissa fall måste den sökande skicka in en papperskopia separat. Orsaken till det kan antingen vara att landet som utfärdat dokumentationen av Univer- sitets- och högskolerådet och lärosätena identifierats som ett land där oriktiga dokument är vanligt förekommande, eller så kan det bero på att landet i fråga självt kräver att dokumenten ska skickas i pappersform. För att bli behörig till en utbildning på avancerad nivå krävs i de flesta fall dokumenterade kunskaper och färdigheter i engelska.7 I samband med att dokumentationen avseende tidigare studier skickas in ska också dokumentation som styrker nivån i engelska bifogas. Den sökande får sin behörighet i engelska bedömd på olika sätt beroende på om ansökan avser grundnivå eller avancerad nivå och beroende på var (land eller lärosäte) de tidigare studierna genom- förts. Ofta ska dessa kunskaper styrkas genom officiella interna- tester som genomförs till en relativt hög kostnad.8 I vissa fall erbjuds inga testtillfällen i hemlandet och den sökande kan då behöva resa utomlands för att genomföra testet. De test som godtas av svenska lärosäten finns listade på ansökningssidan.9 Efter att test genomförts kan den sökande få vänta på besked om nivå och om den räcker för behörighet. 7Engelskkunskaperna ligger i den grundläggande behörigheten för grundnivå, men i den sär- skilda behörigheten för avancerad nivå. Det finns alltså inget generellt språkkrav i den grund- läggande behörigheten på avancerad nivå. För majoriteten av utbildningarna på avancerad nivå är dock språkkravet tillagt som en särskild behörighet. 8I kostar de två vanligast testerna och TOEFL Priserna varierar från land till land, prislista för TOEFL återfinns här /bin/getprogram.cgi?test=toefl 9www.universityadmissions.se/en/All-you-need-to-know1/Applying-for-studies/English- requirements/Internationally-recognized-English-test Att komma som avgiftsskyldig student till svenska universitet och högskolor Nästa steg i processen är att den sökande betalar anmälnings- avgiften om 900 kronor.10 Först därefter får handläggning av ansökan till högskolan ske. •Tiden mellan ansökan och antagningsbesked upplevs för lång – studenterna tappar intresset och hinner tacka ja till andra läro- säten som ger ett tidigare antagningsbesked. •Möjligheten till separat antagning för att ge vissa studenter ett tidigt preliminärt besked om antagning utnyttjas i låg grad, efter- som det uppfattas av lärosätena som administrativt omständligt och resurskrävande. Dessutom saknas fullgott systemstöd för att genomföra den.11 •Dokumenthanteringen är krävande och det finns en risk för för- falskningar. •Det är i många fall både tidsödande och dyrt för en sökande att visa att man uppfyller kraven som ställs på kunskaper i engelska. Testen ges bara på vissa orter och vid vissa specifika tidpunkter och många sökande kan behöva resa långt för att kunna genom- föra testet. Handläggningen sker först i den så kallade virtuella organisationen och sedan på respektive lärosäte. Den virtuella organisationen (VO) är ett samarbete mellan lärosätena och Universitets- och högskole- rådet och utgör en viktig del av arbetet med att bedöma ansökningar. Arbetet med att hantera ansökningar är säsongsbetonat och ofta krävs expertkompetens för att bedöma meriter från specifika länder. 10Om den sökande inte styrkt avgiftsfrihet genom passkopia eller uppehållstillstånd anses personen vara avgiftsskyldig. 11Universitetskanslersämbetet har undersökt separat antagningen i sin rapport av studieavgifter – Redovisning av ett regeringsuppdrag (2017:2) där de konstaterar att: ”De erfarenheter som många lärosäten har beskrivit när det gäller separat antagning rör framför allt att systemet är administrativt omständligt, resurskrävande och/eller att det har saknats funktionellt systemstöd i NyA, inte minst när det gäller sena anmälningar.” Att komma som avgiftsskyldig student till svenska universitet och högskolor För att utnyttja resurser effektivt samlas experter från lärosätena och Universitets- och högskolerådet i den virtuella organisationen där de gemensamt arbetar med att bedöma ansökningar till alla lärosäten. Härigenom behöver inte alla lärosäten ha kunskap om världens alla utbildningssystem. Universitets- och högskolerådet köper handläggar- resurser av lärosätena för att bemanna organisationen och handläg- garna har kvar sina vanliga tjänster och sitter fysiskt kvar på sina respektive lärosäten, men arbetar på hel- eller deltid åt rådet och den virtuella organisationen. bidrog 22 lärosäten med handläggar- resurser motsvarande cirka 40 heltidstjänster i den virtuella orga- nisationen. Den virtuella organisationen har som uppgift att kontrollera att 1.tidigare akademiska studier skett vid ett ackrediterat lärosäte, 2.att den inskickade dokumentationen är äkta, och 3.att nivån i engelska är på rätt nivå och styrkt på det sätt som krävs för antagning. Dessutom kontrolleras att den grundläggande behörigheten för avan- cerad nivå (kandidatexamen eller motsvarande) uppfyllts eller kom- mer att vara uppfylld när den sökta utbildningen startar för personer som söker masterutbildningar. Bedömningarna registreras i antag- ningssystemet så att alla lärosäten kan ta del av dessa. Vid lärosätet kontrolleras sedan den särskilda behörigheten och där görs också ett urval om antalet sökande överskrider antalet plat- ser på utbildningen. kommunicerar läro- sätet med den sökande för att hålla intresset för , lärosätet och utbildningen uppe. Arbetet i de virtuella organisationerna har lett till ett ökat sam- arbete mellan lärosätena på handläggarnivå och leder till att varje enskild sökande bedöms lika oavsett vilken utbildning hen söker till. Det förefaller finnas en utbredd uppfattning bland lärosätena att effektiviseringen som möjliggjorts genom den virtuella organisatio- nen har lett till lägre kostnader för lärosätena. På Universitets- och högskolerådet finns en avdelning för bedöm- ning av utländsk utbildning. Eftersom denna avdelnings kompetenser överlappar och kompletterar den virtuella organisationen samverkar verksamheterna i olika utsträckning beroende på område. Att komma som avgiftsskyldig student till svenska universitet och högskolor Den virtuella organisationen förefaller vara ett utmärkt exempel på lärosätes- och myndighetssamarbete som också bör kunna vara en förebild för annat samarbete mellan lärosätena. Det saknas dock inte problem i den virtuella organisationen. Ett sådant har varit läro- sätenas möjlighet att avsätta resurser till VO när det behövts. VO är ett samarbete mellan lärosätena och Universitets- och högskole- rådet, men finns en tendens att uppfatta det som ”något extra” som man inte kan avsätta personalresurser till när det finns för mycket att göra på hemmalärosätet. Det antal ansökningar som inkommer och som handläggs är en viktig indikation på kommande arbetsbelastning i senare skeden av studenternas väg till svenska lärosäten. Information om hur många personer som ansökt från respektive land skulle kunna ha stort värde för lärosätena, men också för svenska ambassader i olika länder. Om Universitets- och högskolerådet ger ambassader en sådan indikation kan utlandsmyndigheterna planera sin verksamhet bättre och risken för flaskhalsar på utlandsmyndigheterna minskar. Många sökande är i behov av stipendier för att kunna finansiera sina studier och levnadsomkostnader i . Följande typer av stipendier kan sökas: •statliga stipendier till särskilt kvalificerade studenter oavsett ur- sprungsland, fördelas via Universitets- och högskolerådet av läro- sätena, •Svenska institutets stipendier till studenter från utvecklings- och medelinkomstländer, •lokala lärosätesstipendier, och •stipendier från andra länder eller privata finansiärer. För att komma i fråga för stipendium måste de sökande ansöka direkt till berört lärosäte, eller annan finansiär. Stipendier behandlas vidare i kapitel 8. Att komma som avgiftsskyldig student till svenska universitet och högskolor Studieavgiften betalas efter att lärosätet har skickat en faktura till studenten som erbjudits en plats. Studieavgiften betalas med kredit- kort, banköverföring eller bankgiro. Först efter att avgiften är betald kan pröva ansökan om uppehållstillstånd. Det finns ett antal problem förknippade med betalning av anmäl- nings- och studieavgifterna. Ett stort problem är naturligtvis att sökande som skickat in all dokumentation, förklarats behöriga och konkurrerat sig till en plats i urvalet sedan väljer att inte betala avgiften. I en del fall beror det på att de redan tackat ja till erbjudande i ett annat land, men det kan också bero på att den sökande är helt beroende av stipendium och inte har råd med studieavgiften. Flera problem förefaller grunda sig i att lärosätenas ekonomi- system inte är avpassade för att hantera studieavgiftsbetalande stu- denters behov. Ett exempel är att det innebär förhållandevis om- fattande administration att skicka ut fakturor och, i de många fall då betalning inte inkommer, makulera fakturor. För att fakturor ska kunna ställas ut måste varje sökande läggas upp som ”kund” i ett ekonomisystem och när betalningen inte inkommer krävs att faktu- ran makuleras. Ekonomisystemen i högskolan är alltså inte avpas- sade för att med enkelhet hantera en stor mängd ”kunder”. Ett annat exempel handlar om tillfällen då någon annan än den sökande ska betala fakturan. Det kan vara en förälder eller annan släktning, men det kan också handla om en stipendieorganisation i hemlandet. Svenska lärosäten har svårt att ange annan mottagare för fakturan än den som är berörd (den sökande), vilket skapar problem i relationen till internationella organisationer (stipendiegivare) som kräver att fakturan ska vara utställd på dem för att kunna betala. Anledningen till att lärosätena har svårt att hantera andra mottagare för in- och utbetalningar än studenten själv är att bankerna kräver det med hänvisning till lagen (2017:630) om åtgärder mot penning- tvätt och finansiering av terrorism, men det kan också vara viktigt av Att komma som avgiftsskyldig student till svenska universitet och högskolor interna skäl för att försäkra sig om att gränserna gentemot beställd utbildning och uppdragsutbildning upprätthålls. När det gäller betalning av studieavgiften och begäran om an- stånd med studiestart finns en särskild problematik som grundar sig i att en person inte är antagen förrän studieavgiften är betald och utan antagning kan inte anstånd sökas. Om anståndsansökan beviljas uppkommer frågan om studieavgiften då ska betalas tillbaka eller om den ska sparas till det tillfälle då studenten ska påbörja utbildningen. Många sökande och en del lärosäten uppger att de vill kunna ut- nyttja alternativa betalningslösningar för betalningar av studieavgift. I länder där tillgång till banker eller betalkort inte är lika vanlig som i är detta behov naturligtvis större. erbju- der statliga myndigheter, enligt betalningsförordningen, olika betal- ningsalternativ och kan i vissa fall efter prövning tillåta att lärosäten gör avsteg från upphandlade ramavtal. Enligt är det dock möjligt för studenten själv att utnyttja andra betalnings- lösningar så länge pengarna hamnar på lärosätets bankkonto inom en av de ramavtalade bankerna. För att studera i krävs av tredjelands- studenter uppehållstillstånd för studier som beviljas av Migrations- verket. del i processen inleds när studenten ansöker om uppehållstillstånd. Ansökan börjar behandlas först när studie- avgiften är betald och tidigast före inresa i . De migrationsrättsliga aspekterna av processen behandlas separat i nästa kapitel. Bostadsbristen på många orter försvårar rekrytering av såväl studen- ter som anställda. och högskolor har medgivande att i andra hand upplåta bostadslägenhet till utländska studenter inom utbytesprogram med andra länder, eller gästforskare vid univer- sitetet eller högskolan, under förutsättning att de inte är anställda där. har ett antal lärosäten givits undantag för att under en prövotid fram till slutet av 2020 kunna upplåta lägenheter i andra Att komma som avgiftsskyldig student till svenska universitet och högskolor hand för bostadsändamål till studenter samt gästforskare på respek- tive lärosäte. Prövotiden har förlängts . Av det senaste beslutet om förlängning (U2018/03635/UH) framgår att det utreds om universitet och högskolor med staten som huvudman kan få hyra ut bostäder till studenter för vilka regeringen enligt högskolelagen får meddela föreskrifter om avgiftsskyldighet och till vissa anställda. Utredningen beskrev bostadsproblematiken även i delbetänkandet. presenterar en bostads- rapport som beskriver studenternas möjlighet att få bostad i olika städer i . I samband med utarbetande av rapporten har orga- nisationen uppmärksammat att det i flera städer krävs att studenter som saknar personnummer betalar deposition av hyran, något som i vanliga fall inte krävs för studentbostäder. I några fall kan deposi- tionen vara upp till sex månaders hyra. Utredningen ser bostadsbristen som ett stort mobilitetshinder och en faktor som kraftigt försämrar möjligheter att attra- hera både studenter och anställda. Åtgärder för att underlätta situa- tionen bör därför vara ytterst prioriterade. En utlänning som flyttar till och planerar att bo här ska normalt vara folkbokförd här. För att bli folkbokförd i ska man anmäla sig genom ett besök på service- kontor. Att vara folkbokförd innebär bland annat att man får ett fullständigt personnummer och att man har rätt till sjukvård utan andra avgifter än de som svenska medborgare som bor i betalar. En person som inte är eller har varit folkbokförd i , och därmed inte tilldelats ett personnummer, kan i stället få ett samord- ningsnummer. Samordningsnumret är i princip konstruerat som ett personnummer, men siffrorna för dag adderas med siffran 60 (18 a § folkbokföringslagen [1991:481]). Samordningsnummer tilldelas på begäran av en statlig myndighet eller enskild utbildningsanordnare som har tillstånd att utfärda vissa examina enligt lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda examina, och som behöver ett sådant num- mer för en person för att undvika personförväxling eller för att Att komma som avgiftsskyldig student till svenska universitet och högskolor utbyta information med andra myndigheter eller organisationer (5 § folkbokföringsförordningen [1991:749]). Syftet med samordnings- nummer är alltså att myndigheter och organisationer ska ha en gemen- sam identitetsbeteckning även för personer som inte är eller har varit folkbokförda. Det kan till exempel bli aktuellt för utländska studen- ter som inte uppfyller villkoren för att bli folkbokförda här. Eftersom samordningsnummer registreras i folkbokföringsdata- basen aviseras dessa ut till myndigheter. Andra samhällsaktörer än myndigheter kan få tillgång till uppgifterna via Statens person- och adressregister (SPAR). Samhällets kunskap om och tilltro till sam- ordningsnumren som identifikationsbegrepp förefaller dock vara brist- fällig. Därför är svårigheten att få personnummer ett strukturellt pro- blem för många eftersom ett liv i utan personnummer blir mycket begränsat. Problemet berör såväl tredjelandsmedborgare och EU-medborgare. Som unik identitetsbeteckning har personnumren funnits , och med dess nuvarande utformning . Samordningsnumren infördes först och har endast funnits i SPAR . Det kan därför fortfarande finnas brister i kun- skapen om samordningsnumrens funktion i samhället och skäl att söka efter vägar att förbättra denna kunskap hos olika aktörer. Regeringen beslutade om ett uppdrag till som bland annat omfattade att vidta åtgärder för att dels förbättra kunskapen hos olika aktörer och hos enskilda om samordningsnumren, dels förbättra numrens funktion i samhället. Vidare ska utreda om det är lämpligt att ge fler aktörer och såvitt gäller EU- och EES-medborgare också de enskilda själva, möjlighet att begära sam- ordningsnummer. Denna del av uppdraget ska redovisas . Utredningen ser mycket positivt på de steg som har tagits och vill betona vikten av att inresande studenter och anställda ges förbätt- rade möjligheter att använda fungerande identitetsbeteckningar. 5.3.8Möjlighet att öppna bankkonto Problemen för internationella studenter och andra som bosätter sig att öppna bankkonto har uppmärksammats länge och före- faller variera något och beroende på ort. Att inte ha ett Att komma som avgiftsskyldig student till svenska universitet och högskolor svenskt bankkonto innebär svårigheter att såväl ta emot pengar såsom lön eller stipendiemedel som att betala hyra och andra räk- ningar.