sou · H6B352 · 2018-06-28 00:00:00 — Det är viktigt att den nationella regleringen är så enhetlig som möjligt i sin utformning, vilket t.ex. innebär att termer, uttryck och struktur samt hänvisningar till dataskyddsförordningen är enhetliga. Detta ska utredaren beakta i sitt uppdrag. Vid utförandet av uppdraget är det också viktigt att – i den mån utrymme finns på nationell nivå – hitta lämpliga avvägningar mellan skyddet för den personliga integriteten och myndigheters, företags och enskildas behov av att kunna behandla personuppgifter eller att använda informations- och kommunikationsteknik inom olika om- råden. Den enskilde har exempelvis intresse av att få sina ärenden hos myndigheter handlagda effektivt och att få tillgång till olika sam- hälleliga verksamheter, t.ex. inom hälso- och sjukvården, på ett för denne lämpligt sätt. För näringslivet finns det intresse av att undvika onödiga hinder som försvårar sådan personuppgiftsbehandling som behövs för att kunna erbjuda befintliga och utveckla nya innovativa tjänster och produkter av god kvalitet genom att använda informa- tions- och kommunikationsteknik. I många av verksamheterna inom verksam- hetsområde hanteras barns personuppgifter i stor utsträckning. Mot bakgrund av åtaganden i FN:s konvention om barnets rättigheter bör utredaren i möjligaste mån och där det är relevant också upp- märksamma barns rättigheter inom ramarna för utredningsuppdraget. Utredaren får inte avvika från generellt och direkt tillämplig unionsrätt eller på annat sätt lämna förslag som medför en konflikt med unionsrätten, dvs. utredarens förslag ska överensstämma med unionsrätten. –undersöka vilka konsekvenser dataskyddsförordningen medför i fråga om personuppgiftsbehandling inom verksamhetsområde, –undersöka vilka anpassningar av de författningar som hör till verksamhetsområde som krävs eller bör göras med anledning av dataskyddsförordningen, och –lämna behövliga och lämpliga författningsförslag. Behov av anpassningar av författningar som reglerar behandling av särskilda kategorier av personuppgifter Dataskyddsförordningen innehåller i likhet med dataskyddsdirek- tivet och personuppgiftslagen ett principiellt förbud mot att be- handla vissa särskilda kategorier av personuppgifter. Behandling av personuppgifter som avslöjar ras eller etniskt ursprung, politiska åsikter, religiös eller filosofisk övertygelse eller medlemskap i fack- förening och behandling av genetiska uppgifter, biometriska uppgif- ter för att entydigt identifiera en fysisk person, uppgifter om hälsa eller uppgifter om en fysisk persons sexualliv eller sexuella läggning ska vara förbjuden (artikel 9.1). I dataskyddsförordningen finns också definitioner av vad som exempelvis avses med genetiska uppgifter, biometriska uppgifter och uppgifter om hälsa (artikel 4). Av dessa kategorier är genetiska uppgifter, biometriska uppgifter och uppgifter om en persons sexuella läggning nya i förhållande till dataskyddsdirektivet. Från förbudet finns ett antal viktiga undantag (artikel 9.2). För att vissa av undantagen ska vara tillämpliga krävs att grunden för sådana behandlingar på olika sätt kommer till uttryck i unionsrätten eller i nationell rätt. finns vissa undantagsbestämmelser i 15–19 §§ personupp- giftslagen och det ingår i uppdraget för den utredning som ska ta fram en kompletterande generell nationell reglering till förordningen att överväga vilka kompletterande bestämmelser om undantag från förbudet som också bör finnas i en sådan reglering, se dir. 2016:15 s. 16 och 17. Inom verksamhetsområde förekommer omfattande personuppgiftsbehandling som förutsätter att myndig- heter eller privata utförare får behandla särskilda kategorier av per- sonuppgifter. Det gäller exempelvis inom hälso- och sjukvården och . Behandlingen av sådana personuppgifter behövs t.ex. i ärendehantering och för att faktiskt tillhandahålla hälso- och sjukvård eller insatser inom . Vidare finns olika former av register som innehåller särskilda kategorier av personuppgifter för att en eller flera myndigheter ska kunna bedriva sin verksamhet eller för att andra aktörer ska kunna få del av uppgifterna för t.ex. forskning eller epidemiologiska undersökningar. I uppdraget som rör verksamhetsområde är det därför särskilt viktigt att överväga behov av anpassningar av bestämmelser om undantag från förbudet att behandla vissa särskilda kategorier av personuppgifter, t.ex. med anledning av de nytillförda kategorierna. En utgångspunkt för uppdraget i denna del är att de befintliga förutsättningarna för ändamålsenlig behandling av personuppgifter inom verksamhetsområde inte försämras. –överväga behov av anpassningar av bestämmelser om undantag från förbudet att behandla särskilda kategorier av personupp- gifter i de författningar som hör till verk- samhetsområde, och –lämna behövliga och lämpliga författningsförslag. Nationella begränsningar av vissa skyldigheter och rättigheter Den registrerade har enligt artikel 21 i dataskyddsförordningen i vissa fall rätt att göra invändningar mot behandling av personupp- gifter som grundar sig på t.ex. artikel 6.1 e behandling som är nöd- vändig för att utföra en uppgift av allmänt intresse eller som ett led i den personuppgiftsansvariges myndighetsutövning. Den personuppgiftsansvarige får i dessa fall inte längre behandla personuppgifter såvida denne inte kan påvisa tvingande berättigade skäl för behandlingen som väger tyngre än den registrerades intressen, rättigheter och friheter eller om det som sker för fastställande, utöv- ande eller försvar av rättsliga anspråk. Senast vid den första kom- munikationen med den registrerade ska den rätt till invändning uttryckligen meddelas den registrerade och redovisas tydligt, klart och åtskilt från eventuell annan information. Om personuppgifter behandlas för vetenskapliga och historiska forskningsändamål eller statistiska ändamål i enlighet med artikel 89.1, ska den registrerade på motsvarande sätt ha rätt att göra invändningar mot behandling avseende honom eller henne om inte behandlingen är nödvändig för att utföra en uppgift av allmänt intresse. I vissa författningar inom verksamhets- områden finns bestämmelser som innebär att den enskilde har rätt att motsätta sig behandling av personuppgifter (opt-out), se exem- pelvis 6 kap. 2 § och 7 kap. 2 § patientdatalagen. Men det förekom- mer också bestämmelser som innebär att personuppgiftsbehandling är tillåten även om den enskilde motsätter sig det, se exempelvis 2 § patientdatalagen. Förutsättningarna för att behålla eller in- föra sådana bestämmelser regleras av bl.a. artikel 23 i dataskydds- förordningen och det behöver analyseras om detta föranleder behov av att anpassa lagstiftningen på det aktuella området. Den registrerade ska vidare enligt artikel 22 dataskyddsförord- ningen ha rätt att inte bli föremål för ett beslut som enbart grundas på automatiserad behandling, inbegripet profilering, vilket har rättsliga följder för honom eller henne eller på liknande sätt i bety- dande grad påverkar honom eller henne. Detta ska dock inte tilläm- pas t.ex. om beslutet tillåts enligt unionsrätten eller en medlemsstats nationella rätt som fastställer lämpliga åtgärder till skydd för den registrerades rättigheter, friheter och berättigade intressen eller grundar sig på den registrerades uttryckliga samtycke. I 112 kap. 7 § socialförsäkringsbalken (SFB) föreskrivs att beslut om allmän ålderspension får fattas genom automatiserad behandling av när skälen för beslutet får utelämnas enligt 20 § förvaltningslagen (1986:223). Detsamma gäller i tillämpliga delar för beslut om efterlevandepension och efterlevandestöd. beslut om pensionsgrundande inkomst får fattas genom automatiserad behandling när skälen för beslutet får ute- lämnas enligt 20 § förvaltningslagen (112 kap. 6 § SFB). Mot bak- grund av förekomsten av automatiserat beslutsfattande i verksam- heter som omfattas av verksamhetsområde behöver det analyseras om bestämmelserna i dataskyddsförord- ningen innebär behov av att anpassa eller införa nationell reglering. Genom artikel 23.1 i dataskyddsförordningen ges medlemsstaterna möjlighet att under vissa förhållanden begränsa omfattningen av vissa av de andra skyldigheter och rättigheter som förordningen föreskriver. Utöver de rättigheter som berörts ovan gäller detta bl.a. rätten till information och tillgång till personuppgifter (artikel 12– 15)samt rättelse, radering och begränsning av behandling (artikel 16–19). I det nuvarande dataskyddsdirektivet finns motsvarande regler- ing om undantag i artikel 13. Undantag med stöd av den bestäm- melsen tas ofta in i sektorsspecifik lagstiftning, Dataskyddsförord- ningens bestämmelser är dock mer omfattande än direktivets bl.a. när det gäller tillämpningsområden för de skyldigheter och rättig- heter som kan begränsas. –undersöka om det behövs anpassningar i nuvarande författningar avseende de rättigheter som dataskyddsförordningen ger den registrerade vad gäller dennes rätt att göra invändningar mot behandling av personuppgifter och att inte bli föremål för auto- matiserat individuellt beslutsfattande, –analysera om det finns behov av att anpassa eller införa nationella begränsningar av vissa andra skyldigheter och rättigheter, och –lämna behövliga och lämpliga författningsförslag. Behov av kompletterande regler om behandling av personuppgifter hos vissa myndigheter och verksamheter som saknar särskilda registerförfattningar? För några av de myndigheter och verksamheter som hör till Social- departementet saknas särskilda registerförfattningar med be- stämmelser för den personuppgiftsbehandling som dessa utför. Detta gäller exempelvis Myndigheten för vård- och omsorgsanalys, Inspektionen för socialförsäkringen (ISF), Myndigheten för familje- rätt och föräldraskapsstöd och som därmed tillämpar personuppgiftslagen vid sin personuppgiftsbehandling. I fråga om ISF:s personuppgiftsbehandling har Utredningen om personuppgiftsbehandling vid ISF i betänkandet Inbyggd integritet inom Inspektionen för socialförsäkringen (SOU 2014:67) bl.a. lämnat ett förslag till ny lag om behandling av personuppgifter inom ISF:s verksamhet. Betänkandet bereds inom . Ut- redaren bör överväga vilka anpassningar som till följd av dataskydds- förordningen kan behöva göras av de förslag som lämnats i betänk- andet SOU 2014:67. –undersöka om det till följd av personuppgiftslagens upphävande och regleringen i dataskyddsförordningen behövs komplette- rande föreskrifter för vissa myndigheter och verksamheter som saknar särskilda registerförfattningar, och –lämna behövliga och lämpliga författningsförslag. Utredaren är oförhindrad att inom de ramar som anges i de allmänna riktlinjerna belysa även andra frågeställningar och lämna förslag som är relevanta för uppdraget. Om utredaren kommer fram till att det krävs eller är lämpligt med kompletterande bestämmelser i andra delar än de som ska utredas särskilt, får sådana föreslås. Ekonomiska och andra konsekvenser för enskilda personer, för före- tag och för det allmänna av de förslag som lämnas ska redovisas. Förslagens konsekvenser ska redovisas enligt 14–15 a §§ kom- mittéförordningen (1998:1474). Om förslagen kan förväntas leda till kostnadsökningar för det allmänna, ska utredaren föreslå hur dessa ska finansieras. Utredaren ska också redovisa förslagens kon- sekvenser för den personliga integriteten. Samråd och redovisning av uppdraget Vid anpassningen av svensk rätt till den nya EU-regleringen bör en enhetlig tolkning eftersträvas. Utredaren ska därför hålla sig infor- merad om och beakta relevant arbete som bedrivs inom , utredningsväsendet och inom EU. Detta innebär bl.a. att utredaren ska följa och i lämplig omfattning samråda med övriga utredningar som har i uppdrag att anpassa svensk rätt till reformen av . Under genomförandet av uppdraget ska utredaren, i den utsträck- ning som bedöms lämplig, också inhämta synpunkter och upplys- ningar från de myndigheter och andra organisationer som kan vara berörda av aktuella frågor. Uppdraget ska redovisas . (S 2016:05) Regeringen beslutade kommittédirektiv om Data- skyddsförordningen – behandling av personuppgifter och anpass- ningar av författningar inom verksamhets- område (dir 2016:52). Utredningen har antagit namnet Socialdata- skyddsutredningen. Enligt direktiven ska uppdraget redovisas . Av direktiven framgår att utredaren bl.a. ska analysera vilka konsekvenser förordning (EU) 2016/679 om skydd för enskilda per- soner med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv /46/EG (allmän dataskyddsförordning) medför i fråga om person- uppgiftsbehandling inom verksamhetsområde samt föreslå behövliga och lämpliga anpassningar av författningar inom verksamhetsområdet till följd av att den nya förordningen. Utredaren får i tilläggsuppdrag att utreda behovet av en särskild författning med bestämmelser om personuppgiftsbehandling för Myndigheten för vård- och omsorgsanalys. Om sådana behov finns, ska utredaren lämna behövliga författningsförslag. Utredningstiden förlängs nu t.o.m. när det gäller tilläggsupp- draget. Övriga frågor i ursprungsdirektiven ska alltjämt redovisas i ett betänkande . (S 2016:05) Förlängd tid och tilläggsuppdrag Regeringen beslutade kommittédirektiv om Data- skyddsförordningen – behandling av personuppgifter och anpass- ningar av författningar inom verksamhets- område (dir. 2016:52). Enligt direktiven ska uppdraget redovisas . Av direktiven framgår att utredaren bl.a. ska analysera vilka konsekvenser förordning (EU) 2016/679 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direk- tiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) medför i fråga om personuppgiftsbehandling inom verksamhets- område och föreslå behövliga och lämpliga anpassningar av författ- ningar inom verksamhetsområdet till följd av den nya förordningen. Detta uppdrag redovisades i betänkandet Dataskydd inom Social- departementets verksamhetsområde – en anpassning till EU:s data- skyddsförordning (SOU 2017:66). Utredaren fick i tilläggsuppdrag att utreda behovet av en särskild författning med bestämmelser om person- uppgiftsbehandling för Myndigheten för vård- och omsorgsanalys (dir. 2017:67). Om utredaren ser att sådana behov finns, ska behöv- liga författningsförslag lämnas. Utredaren ska även analysera de rättsliga möjligheterna för och Statistiska central- byrån att lämna ut personuppgifter till Myndigheten för vård- och omsorgsanalys för användning i myndighetens analysprojekt och vid behov lämna författningsförslag som möjliggör nödvändigt uppgifts- utlämnande. Tilläggsuppdraget skulle redovisas senast den 15 janu- ari 2018. Tiden för uppdraget förlängs nu t.o.m. . 1.Ett reklamlandskap i förändring –konsumentskydd och tillsyn i en digitaliserad värld. för blåljusverksamhet och andra samhällsnyttiga funktioner. 5.Vissa processuella frågor på socialförsäkringsområdet. 6.Grovt upphovsrättsbrott och grovt varumärkesbrott. 7.Försvarsmaktens långsiktiga materielbehov. 8.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2018. Beslut under osäkerhet. 9.Ökad trygghet för studerande som blir sjuka. 10.Myndighetsgemensam indelning – samverkan på regional nivå. Myndighetsgemensam indelning – författningsändringar till följd av ny landstingsbeteckning. –för unga som varken arbetar eller studerar. 12.Uppdrag: Samverkan 2018. Många utmaningar återstår. 13.Finansiering av infrastruktur med skatt eller avgift? 14.Bidragsbrott och underrättelseskyl- dighet vid felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen – en utvärdering. 15.Mindre aktörer i energilandskapet –genomgång av nuläget. 16.Vägen till självkörande fordon – introduktion. Del 1 + 2. icentrum – ett ramverk för lärares och rektorers professionella utveckling. 18.Statens stöd till trossamfund i ett mångreligiöst . 19.Forska tillsammans – samverkan för lärande och förbättring. 22.Ett ordnat mottagande – gemensamt ansvar för snabb etablering eller återvändande. 23.Konstnär – oavsett villkor? 24.Tid för utveckling. 25.Juridik som stöd för förvaltningens digitalisering. 26.Några frågor i skyddslagstiftningen. 27.Ekonomiska sanktioner mot terrorism. –för snabba, säkra och effektiva hjälpinsatser. 29.Validering i högskolan – för tillgodoräknande och livslångt lärande. 30.Förenklat förfarande vid vissa beslut om hemlig avlyssning. 31.En lag om operativt militärt stöd mellan och . 32.Ju förr desto bättre – vägar till en förebyggande socialtjänst. 34.Vägar till hållbara vattentjänster. 35.Ett gemensamt bostadsförsörjningsansvar. 36.Rätt att forska. Långsiktig reglering av forskningsdatabaser. 37.Att bryta ett våldsamt beteende för män som utsätter närstående för våld. 38.Styra och leda med tillit. Forskning och praktik. 39.God och nära vård. –för elever och barn i en bättre skola. 42.Tryggad tillgång till kontanter. –mer service på fler platser. 44.Möjligt, tillåtet och tillgängligt –förslag till enklare och flexiblare upphandlingsregler och vissa regler om överprövningsmål. 45.Behandling av personuppgifter vid Myndigheten för arbetsmiljökunskap. 46.En utvecklad översiktsplanering. Del 1: Att underlätta efterföljande planering. Del 2: reglering av upplåtelseformen. 47.Med tillit växer handlingsutrymmet. –tillitsbaserad styrning och ledning av välfärdssektorn. 48.En lärande tillsyn. Statlig granskning som bidrar till verksamhetsutveckling i vård, skola och omsorg. –några särskilt utpekade frågor. 50.Ett oberoende public service för alla –nya möjligheter och ökat ansvar. 51.Resurseffektiv användning av byggmaterial. 52.Behandling av personuppgifter vid Myndigheten för vård- och omsorgsanalys. Uppdrag: Samverkan 2018. Många utmaningar återstår. [12] Flexibel rehabilitering. Ett ordnat mottagande – gemensamt ansvar för snabb etablering eller återvändande. Tid för utveckling. [24] Vissa fredspliktsfrågor. Behandling av personuppgifter vid Myndigheten för arbetsmiljökunskap. Ett reklamlandskap i förändring –konsumentskydd och tillsyn i en digitaliserad värld. Myndighetsgemensam indelning – sam- verkan på regional nivå. Myndighetsgemensam indelning – författningsändringar till följd av ny landstingsbeteckning. Finansiering av infrastruktur med skatt eller avgift? Bidragsbrott och underrättelseskyldig- het vid felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen – en utvärdering. Juridik som stöd för förvaltningens digitalisering. Styra och leda med tillit. Forskning och praktik. Tryggad tillgång till kontanter. – mer service på fler platser. [43] Möjligt, tillåtet och tillgängligt –förslag till enklare och flexiblare upphandlingsregler och vissa regler om överprövningsmål. Med tillit växer handlingsutrymmet. –tillitsbaserad styrning och ledning av välfärdssektorn. En lärande tillsyn. Statlig granskning som bidrar till verksamhetsutveckling i vård, skola och omsorg. – några särskilt utpekade frågor. Försvarsmaktens långsiktiga materielbehov. Några frågor i skyddslagstiftningen. En lag om operativt militärt stöd mellan och . för blåljusverksamhet och andra samhällsnyttiga funktioner. Grovt upphovsrättsbrott och grovt varumärkesbrott. –för snabba, säkra och effektiva hjälpinsatser. Förenklat förfarande vid vissa beslut om hemlig avlyssning. Aggressionsbrottet och ändringar i Romstadgan. Statens stöd till trossamfund i ett mångreligiöst . Konstnär – oavsett villkor? [23] Ett oberoende public service för alla –nya möjligheter och ökat ansvar. Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2018. Beslut under osäkerhet. Mindre aktörer i energilandskapet –genomgång av nuläget. [15] Vägar till hållbara vattentjänster. Vägen till självkörande fordon – introduktion. Del 1 + 2. Ett gemensamt bostadsförsörjningsansvar. En utvecklad översiktsplanering. Del 1: Att underlätta efterföljande Del 2: reglering av upplåtelseformen. Resurseffektiv användning av byggmaterial. Vissa processuella frågor på social- försäkringsområdet. Ju förr desto bättre – vägar till en förebyggande socialtjänst. [32] Att bryta ett våldsamt beteende –återfallsförebyggande insatser för män som utsätter närstående för våld. God och nära vård. Behandling av personuppgifter vid Myndigheten för vård- och omsorgsanalys. Ökad trygghet för studerande som blir sjuka. –för unga som varken arbetar eller studerar. i centrum – ett ramverk för lärares och rektorers professionella utveckling. Forska tillsammans – samverkan för lärande och förbättring. Validering i högskolan – för tillgodo- räknande och livslångt lärande. Rätt att forska. Långsiktig reglering av forskningsdatabaser. –för elever och barn i en bättre skola. Ekonomiska sanktioner mot terrorism.