sou · H6B318 · 2018-03-14 00:00:00 — , ; Sorgenfri, ; Stockman, (2017). Religiösa minoriteter från . SST:s skriftserie nr 7. , ; , (2015). Religion och politik. I Lövheim, ; , . Sociologiska perspektiv på religion i . , (2018). Utredningsskyldighet, bevisbörda och beviskrav i förvaltningsprocessen. Lövheim, ; , (2012). Religion som resurs? Existentiella frågor och värderingar i unga svenskars liv. Lövheim, ; , (2015). Sociologiska perspektiv på religion i . , ; Lönnaeus, ; , (2006). Flickor hotas av muslimska åsiktspoliser. McGuire, (2008). Lived Religion: and Practice in Everyday Life. , (red.) (2015). Public Funding of Religions in Europe. Ashgate, Farnham, . MSB (Myndigheten för samhällsskydd och beredskap) (2014). Att värna den demokratiska rättsstaten. MUCF (Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor, tidigare ) (2009a). Gift mot sin vilja. MUCF (Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor, tidi- gare ) (2009b). Konsekvenser, resultat och effekter av bidragsgivning till ideella organisationer. MUCF (Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor, tidi- gare ) (2013). Villkor för ideella föreningar och trossamfund. MUCF (Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor, tidigare ) (2015). Resultat och effekter 2015. Återrapportering av statsbidrag till ideella organisationer. MUCF (Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor, tidi- gare ) (2016). Flyktingmottagandet – det civila samhällets roll och villkor. MUCF (Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor, tidi- gare ) (2017). Att verka demokratiskt. Redo- visning av hur MUCF granskar och följer upp demokrativillkoren för statsbidrag. Nikolaidis, Charilaos (2015). The to Equality in European Human Rights : the quest for substance in the juris- of Courts. Routledge, , . , (2011). Praktisk process VII – Bevisrätt B Bevis- börda och beviskrav. Iustus Förlag, . , (2012). Bevisbörda och beviskrav i tvistemål. 781–799. , Pippa; Inglehart, (2013). Sacred and Secular: Religion and Politics Worldwide, 2 uppl. , (2010). Samtidsislam: unga muslimer i och . , Per; , (2015). I Lövheim, ; , , Sociologiska perspektiv på religion i . , (2006). Statsbidrag till trossamfund som stöder samhällets värdegrund: Ett religionssociologiskt perspek- tiv. I , ; , ; Modéer, ; , ; Tegnemo, . Samfunden och bidra- gen ”De grundläggande värderingar som samhället vilar på” – om förutsättningarna för statsbidrag till trossamfund. Proprius förlag, . Polisen (2015). Utsatta områden – sociala risker, kollektiv förmåga och oönskade händelser. , (1993). Making Democracy Work. Civil Traditions in Modern . , ; , (2010). Påve (2015), Encyclical Letter Laudato Si of the Holy Father on Care for our Common Hom. Vactican Press, 2015.05.24. Ragnemalm, Hans (2014). Förvaltningsprocessrättens grunder, 10 uppl. , (2015). A practitioner’s guide to Con- vention on Human Rights, 5 uppl. Sweet & , , . (2014). Slutrapport från den natio- nella hemlöshetssamordnaren. Renucci, (2005). Article 9 of Conven- tion on Human Rights – Freedom of thought, conscience and religion. RFSL (, bisexuellas, transperso- ners och queeras rättigheter) (2016). Förtroendet att stärka. Om hbtq-personers förtroende för olika samhällsinstanser och vad som behöver förändras. , (2009). Muslimer i nya samhällen: om indivi- duella och kollektiva rättigheter. Rorty, ; Vattimo, (2007). The Future of Religion. , ; Gaunitz, (2017). När anti-abortlobbyn kom till . , Bo; , (2017). Religion and corruption. BSG Working Paper Series, , , . , , (2016). Från till jihadi cool. Fri tanke, . Schilbrack, (2014). Philosophy and the Study of Religions: A Manifesto. , Chichester, . SCB () (1930). Folkräkningen den 31 decem- ber 1930. SCB () (2011). Levnadsförhållanden rapport 102, Medborgerliga aktiviteter 2009–2009. SCB () (2013). Det civila samhället 2013. SCB () (2015). Befolkningsstatistik i sam- mandrag 1960–2015. Sida () (2015). Stöd till svenska organisationer genom avtal om rambidrag. Från Sidas hemsida 2017.07.07. , (2012). Barnets bästa: om barns rättsliga ställning i familj och samhälle, uppl. , (2011). Tryggare kan ingen vara. Migration, religion och integration i en segregerad omgivning. Dissertations in Sociology, Media-Tryck, . SKMA (Svenska kommittén mot antisemitism) (2013). Mustafa- affären – eller hur legitimering av judehat blev ”kamp mot anti- semitism”. Skog, (2001). Gudstjänst- och andaktsliv . (2012). Skol- och förskoleverksamhet i kyrkan eller annan religiös lokal, Juridisk vägledning. (2002). (2013). om Hemlöshet bland utrikesfödda personer utan permanent uppehållstillstånd i . (2015). Kompetenshöjande åtgärder till hälso- och sjukvården om kvinnlig könsstympning – rapport. (2016). Kvinnlig könsstympning – ett stöd för hälso- och sjukvårdens arbete. SST (Myndigheten för stöd till trossamfund) (2014a). Att arbeta med trossamfund i vardag och kris. Handledning för kom- muner, landsting och länsstyrelser om att samarbeta med tros- samfundsråd. SST (Myndigheten för stöd till trossamfund) (2014b). Regerings- uppdrag till SST att stimulera trossamfundens informations- insatser års allmänna val. SST (Myndigheten för stöd till trossamfund) (2016). Delrapport till om trossamfundens insatser för nyanlända. SST (Myndigheten för stöd till trossamfund) (2017a). Trossam- fund i . : presenta- tioner och aktuell statistik, fjärde utgåvan, 2017. SST (Myndigheten för stöd till trossamfund) (2017b). Trossam- funden och flyktingarna. En reportagebok om trossamfundens verksamhet för nyanlända och flyktingar. Statskontoret (2014). Myndigheternas ledningsformer – en kart- läggning och analys. Statskontoret (2015). Ändamålsenlig organisering – Om lednings- formen för stöd till trossamfund. Statskontoret (2017). Myndighetsanalys av Myndigheten för ung- doms- och civilsamhällesfrågor. , (red.) (2013). , (2016). Role of Religion in American Elections: Civic Engagement of . , Vol 16. , ; , ; Wadensjö, (2011). Dialogos förlag, . , (2015). En introduktion till traktaträtten – En lärobok i traktaträtt, 5 uppl. (2003). Kyrkan mitt i musiklivet, SKU 2003:3. (2015a). Medlemmar i 1972–2016. (2015b). Årsredovisning 2016, nationella nivå. (2016a). Döpta, konfirmerade, vigda och begravda enligt ordning –2015. (2016b). Besök i gudstjänster 1990–2015. (2016c). Antal körer och körsångare i 2001–2016. (2010). Vi accepterar människorna – men inte be- teendet. (2014). Muslimer uppmanas att inte rösta. , (2012). Muslimska ledare uppmanar kvinnor till underkastelse. , (2016). Allt fler väljer bort kyrkan vid begravning. , (1955). A. söners Förlag, . (Säkerhetspolisen) (2010). Våldsbejakande islamistisk extre- mism i . (Säkerhetspolisen) (2016). (Säkerhetspolisen) (2017). Så mycket har extremistmiljöerna vuxit. Tholvsen, (2015). Frikyrkokartan ritas om. En rapport om frikyrkornas utveckling i –2015. Från /frikyrkokartan 2017.07.07. , (2016). Universitetsfor- laget, . Thurfeldt, (2015). Det gudlösa folket. De postkristna svens- karna och religionen. Thurfjell, (2011). Bidrag ges trots diskriminering. TV4, Kalla Fakta (2017). Flykten från moralpolisen. Uslaner, (2001). Volunteering and social capital: How trust and religion shape civic participation in the . I Dekker, ; Uslaner, . Social capital and participation in everyday life. Routledge, , . US State Department (2014). Report on International Religious Freedom. Valkila, ; Peltoniemi, (2013). Allvarliga brister inom Jehovas vittnen gällande barns rättigheter. Utredningsarbete åt i . Utredning 2/2013. Vickers, (2006). Religion and Belief Discrimination in Employment – the EU law. Office for Official Publications of Communities, . , ; , (2012). Senmodernitetens religio- sitet och ideella engagemang. I Lövheim, ; , . Religion som resurs? Existentiella frågor och värderingar i unga svenskars liv. , (2016). Processramen i förvaltningsmål – Ändring av talan och anslutande frågor, 2 uppl. Wall, (2014). Rättskraft och korrektiv – En förvaltnings- rättslig studie. , ; Trägårdh, (2013). Social Trust and Religion in : Theological Belief Versus Social I de , ; Dekker, ; Halman, Loek (red. ), Religion and in Europe. Springer Science Business Media, , . , ; Strid, (2011). Fyra perspektiv på religion i . I , ; , ; , (red.). Lycksalighetens ö. , , . , (red. ); , ; Agernäs, (2016). Rapport från projektet ”Församling för alla?”. , (2015). Religiositet och sekularisering. I Lövheim, ; , . Sociologiska perspektiv på religion i . , (2013). Filosofiska perspektiv på religionens offentlighet. I , (red.). Religionens offentlig- het. RÅ 1990 not. RÅ 1995 ref. 4. RÅ 1995 ref. 10. RÅ 1999 ref. 76. RÅ 2000 ref. 16. RÅ 2000 not. RÅ 2004 ref. 78. RÅ 2006 ref. 64. HFD 2011 ref. 10. HFD 2013 ref. 64. HFD 2013 ref. 72. HFD 2014 ref. 30. HFD 2015 ref. 20. HFD 2015 ref. 31. HFD 2016 ref. 49. HFD 2016 ref. 59. HFD 2017 ref. 4. NJA 1984 s. 648. NJA 2005 s. 805. NJA 2013 s. 502. NJA 2013 s. 413. AD 2017 nr 23. mot , nr 14307/88, dom . Salgueiro mot , nr 33290/96, dom . ’are Shalom Ve Tsedek mot , nr 27417/95, dom . nr 30985/96, nr 45701/99, dom . Dahlab mot , nr 42393/98, beslut . Ringvold mot , nr 34964/97, dom . Şahin mot , nr 44774/98, dom . Ždanoka mot , nr 58278/00, dom . Alujer och mot , nr 53072/99, beslut . mot , nr 42971/05, beslut den 28 novem- ber 2006. Svyato-Mykhaylivska Parafiya mot , nr 77703/01, dom . Stoica mot , nr 42722/02, dom . m.fl. mot , nr 40825/98, dom . Leela Förderkreis E.V. m.fl. mot , nr 58911/00, dom . mot , nr 14939/03, dom . Opuz mot , nr 33401/02, dom . Vanjak mot , nr 29889/04, dom . ’s Witnesses of m.fl. mot , nr 302/02, dom . Hajduová mot , nr 2660/03, dom . Savez crkava “Riječ života” m.fl. mot , nr 7798/08, dom . Paksas mot , nr 34932/04, dom . Association les Temoins de mot , nr 8916/05, dom . mot , nr 30078/06, dom . Hizb ut-Tahrir m.fl. mot , nr 31098/08, beslut . Eweida m.fl. mot , nr 48420/10, dom den nr 48876/08, dom . mot , nr 25424/09, dom Vella mot , nr 69122/10, dom . The Church of of mot , nr 7552/09, dom . mot , nr 27473/11, dom . Identoba m.fl. mot , nr 73235/12, dom . Kalda mot , nr 17429/10, dom . İzzettin Doǧan m.fl. mot , nr 62649/10, dom . mot , nr 40524/08, dom . m.fl. mot , nr 10138/11, dom . Metodiev m.fl. mot , nr 58088/08, dom . C-338/11–C-347/11, EU:C:2012:286. Översyn av statens stöd till trossamfund En särskild utredare, biträdd av en referensgrupp med företrädare för riksdagspartierna, ska se över statens stöd till trossamfund. Syftet med översynen är att säkerställa att stödet på bästa sätt är anpassat till nutida och framtida behov. •analysera det nuvarande stödets effekter för berörda trossam- fund och samhället i stort, •föreslå mål för statens stöd till trossamfund, med bred föran- kring bland riksdagspartierna och i övriga samhället, •föreslå eventuella förändringar av statens nuvarande stöd till tros- samfund, •föreslå ett förtydligat demokratikriterium som är i överens- stämmelse med religionsfriheten, och •föreslå nödvändiga författningsändringar. Uppdraget ska redovisas . Stödsystemet behöver anpassas till dagens behov Religionsfriheten är en viktig hörnsten i den svenska demokratin. I 2 kap. 1 § 6 regeringsformen stadgas att var och en gentemot det allmänna är tillförsäkrad frihet att ensam eller tillsammans med andra utöva sin religion. I artikel 9.1 i Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande fri- heterna () föreskrivs att var och en har rätt till tankefrihet, samvetsfrihet och religionsfrihet, innefattande frihet att byta religion eller tro och frihet att ensam eller i gemenskap med andra, offentligt eller enskilt, utöva sin religion eller tro genom gudstjänst, undervisning, sedvänjor och ritualer. Enligt artikel 9.2 får friheten att utöva sin religion eller tro endast underkastas sådana inskränkningar som är föreskrivna i lag och som i ett demokratiskt samhälle är nödvändiga med hänsyn till den allmänna säkerheten eller till skydd för allmän ordning, hälsa eller moral eller till skydd för andra personers fri- och rättigheter. har valt att ekonomiskt stödja trossam- fund med statsbidrag för att bidra till att skapa förutsättningar för trossamfunden att bedriva en aktiv och långsiktigt inriktad religiös verksamhet i form av gudstjänst, själavård, undervisning och om- sorg. Detta stöd ska ses i ljuset av att under hundratals år hade en statskyrka som har haft en dominerande ställning såväl politiskt som ekonomiskt. Statens stöd till trossamfunden har bestått av två delar. Den ena delen är ett statsbidragssystem som utgår från lagen (1999:932) om stöd till trossamfund och den andra delen är en möj- lighet för trossamfunden att få hjälp med uppbörd av avgifter som utgår från lagen (1998:1593) om trossamfund samt lagen (1999:291) om avgift till registrerat trossamfund. I lagen om stöd till trossamfund och lagen om trossamfund ställer lagstiftaren delvis samma krav på ett trossamfund för att det ska få stöd. Kraven innebär att samfundet ska bidra till att upprätthålla och stärka de grundläggande värderingar som samhället vilar på och att samfundet ska vara stabilt och ha egen livskraft. Motivet till dessa krav finns i propositionen Staten och trossamfunden – stöd, med- verkan inom totalförsvaret, m.m. (prop. 1998/99:124). Det har gått det nu aktuella regelverket trädde i kraft. har det svenska samhället och trossam- fundens verksamheter i förändrats. har ombildats och nya trossamfund har etablerats. Det innebär att stödsystemet behöver ses över i syfte att undersöka om stödet på bästa sätt svarar mot de behov som dagens verksamma trossamfund har och de behov som finns i samhället. Vidare finns det brister i det nuvarande systemet som motiverar en översyn. Exempelvis inne- håller dagens stödsystem begrepp som inte är konfessionsneutrala. Det finns också oklarheter kring möjligheten att dra in stödet till trossamfund som utvecklats i en odemokratisk riktning och kring hur det nuvarande demokratikriteriet ska tolkas i förhållande till den praxis som utvecklats i . Enligt 8 kap. 2 § regeringsformen ska föreskrifter meddelas genom lag om de avser trossamfund. Enligt 8 kap. 18 § andra stycket reger- ingsformen gäller i fråga om ändring eller upphävande av sådan lag som avser trossamfund samma bestämmelser som gäller för stift- ande av riksdagsordningen. Detta innebär att det är centralt att för- ändringar som avser trossamfund bygger på en överenskommelse som har ett brett stöd bland partier. Uppdraget att föreslå hur statens stöd till trossamfund ska utformas Målet för stödet till trossamfunden och det nuvarande stödsyste- met behöver ses över. Med särskild betoning på de frågeställningar som listas nedan ska en utredare överväga hur det nuvarande stöd- systemet bör förändras. Utredarens förslag bör vara väl förankrade bland riksdagspartierna. Hur fungerar det nuvarande stödet? Som ett underlag för översynen av statens stöd till trossamfund behövs en analys av det nuvarande stödet. Stödet har tillkomst inte fullständigt utvärderats och det finns ingen samlad bild över vilka effekter stödet har för trossamfunden eller samhället i stort. Bland de statsbidragsberättigade trossamfunden finns det både trossamfund som har funnits i och som har en stabil organisation, och trossamfund som har etablerat sig i . En del av trossamfunden får förutom statsbidraget även statlig avgiftshjälp. Det behöver därför göras en kartläggning av hur statens stöd påverkar olika trossamfund, hur viktigt statens stöd är för trossamfundens verksamhet och vilka effekter som stödet kan bedömas ha bidragit till i samhället i övrigt. För att komma fram till alternativa lösningar för svenskt vid- kommande är det värdefullt att studera hur andra jämförbara länder har valt att stödja trossamfund och vilka erfarenheter som vunnits genom detta. Som ett underlag för översynen behövs också en analys av för- delar respektive nackdelar med olika stödformer, både för enskilda trossamfund och för samhället i stort. •analysera det nuvarande stödets effekter för berörda trossam- fund och samhället i stort, •redovisa hur andra jämförbara länder har valt att stödja tros- samfund, och •redovisa för- och nackdelar med olika former av stöd. Målet med stödet behöver ses över Statens stöd till trossamfund ska enligt lagen om stöd till tros- samfund bidra till att skapa förutsättningar för trossamfunden att bedriva en aktiv och långsiktigt inriktad religiös verksamhet i form av gudstjänst, själavård, undervisning och omsorg. Sedan lagen in- fördes har det svenska samhället utvecklats och trossamfundens mångfald och verksamhet breddats. Det är angeläget att målet med statens stöd till trossamfund formuleras på ett sätt som är anpassat till den nuvarande och framtida mångfalden av trossamfund i och till behoven i samhället. Det är också angeläget att målet är väl förankrat bland riksdagspartierna och i övriga samhället och speglar regeringens avsikt att stödet till trossamfunden ska främja demokrati och delaktighet, med respekt för jämställdhet och människors lika värde. Det är viktigt med ett mål som inte inskränker trossamfundens ställning som självständiga organisationer. är det viktigt att målet speglar samhällets behov och att det går att följa upp att stödet ger den effekt som lagstiftaren har tänkt sig. ningen av målet ska utredaren därför lägga särskild vikt vid att målet ska vara möjligt att följa upp. •med bred förankring bland riksdagspartierna och i övriga sam- hället föreslå ett eller flera uppföljningsbara mål för statens stöd till trossamfund, och •lämna nödvändiga författningsförslag. Nuvarande regelverk behöver utvecklas på flera punkter Utredningens förslag till mål för stödet till trossamfunden och analys av det nuvarande stödsystemet kan visa på anledningar att ändra utformningen av statens stöd till trossamfund. Andra fråge- ställningar, särskilt de som listas nedan, kan visa på ytterligare behov av förändring. I propositionen Staten och trossamfunden – stöd, medverkan inom totalförsvaret, m.m. slog regeringen fast att det huvudsakliga syftet med stödet är att stödja trossamfunden som organisationer och inte primärt deras verksamhet. Fokus lades därför på organisa- tionsbidraget. Detta ligger också i linje med inriktningen för stats- bidrag till det civila samhället i stort som följer av propositionen En politik för det civila samhället (prop. 2009/10:55). Trots att målet aldrig har ändrats har en större andel av statsbidraget till trossam- fund getts som verksamhetsbidrag. Denna förändring har motiverats med att det är viktigt att stödja inte bara trossamfunden som organisationer utan även den verksamhet som trossamfunden bedriver och som har ett stort allmänvärde, exempelvis utbildnings- verksamhet. Vidare har medel tillförts för säkerhetshöjande insat- ser som regeringen sett som särskilt prioriterade. Regelverket för statens stöd till trossamfund bör vara utformat så att det på bästa sätt bidrar till att målet med stödet kan uppfyllas. Möjligheten till måluppfyllelse bör bli styrande för vilka former av stöd staten använder sig av, och hur fördelningen görs mellan olika stödformer. Mot den bakgrunden behövs förslag på hur uppdel- ningen av statsbidraget i olika stödformer bör göras, som beaktar analysen av stödsystemets betydelse för enskilda trossamfund och för staten och av andra jämförbara länders stöd till trossamfund I propositionen Staten och trossamfunden – stöd, medverkan inom totalförsvaret, m.m. anges vissa förutsättningar för att ett trossamfund ska anses uppfylla kraven för att få statsbidrag. Samma förutsättningar gäller delvis för att ett trossamfund ska ha rätt till avgiftshjälp. Det finns flera skäl att se över om dessa krav fort- farande bör gälla. En utgångspunkt bör vara att stödet ska vara inkluderande, dvs. att huvudregeln bör vara att trossamfund som uppfyller uppställda demokratikrav och som har en organisatorisk mognad bör vara berättigade till stöd på likartade grunder. är flera ledord som anges i förarbetena till lagen, t.ex. lokala församlingar och gudstjäns- ter, relevanta för kristna organisationer men inte nödvändigtvis för religioner som har organiserat sig och sina religiösa ceremonier på ett annat sätt. En huvudregel bör därför vara att statens stöd ska utfor- mas så konfessionsneutralt som möjligt. Det bör också övervägas om den gräns som anges i förarbetena på minst 3 000 medlemmar är ändamålsenlig. Det är vidare centralt att ett trossamfund som inte respekterar samhällets grundläggande värderingar, så som alla människors lika värde, jämställdhet mellan könen och det demokratiska styrelse- skicket, inte ska finansieras med allmänna medel. har konstaterat att en prövning av rätten till stöd enligt nuvarande lagstiftning innefattar en pröv- ning av en civil rättighet enligt . Trossamfun- dens rätt till stöd från staten är reglerad i lag efter särskilt fast- ställda kriterier. Det är alltså inte fråga om en prövning efter eget godtycke (diskretionär prövning). har mot bakgrund av detta funnit att lagen om stöd till trossam- fund är uppbyggd på ett sådant sätt att huvudregeln måste anses vara att alla sådana samfund har rätt till stöd (HFD 2011 ref. 10). Om ett samfund inte uppfyller kraven i 3 § lagen om stöd till tros- samfund på att bidra till att upprätthålla och stärka de grund- läggande värderingar som samhället vilar på samt stabilitet och egen livskraft, får dock statsbidrag inte lämnas. Högsta förvaltnings- domstolen har vid en senare prövning (HFD 2013 ref. 72) slagit fast att vid tolkningen av 3 § i den nämnda lagen måste det skydd för religionsfriheten som följer av såväl regeringsformen som Europa- konventionen beaktas. Tolkningen av ett demokratikriterium måste således också göras i enlighet med praxis. Det behövs en översyn av demokratikriteriets utformning och förslag som innebär att det utformas i förenlighet med regerings- formen, , praxis och övriga internationella åtaganden. Vid utformningen av demokratikriteriet ska således både religionsfriheten och samhällets grundläggande värderingar, inklusive alla människors lika värde och jämställdhet mellan könen, beaktas. Om ett trossamfund eller en församling utvecklas i en negativ riktning och motverkar samhällets grundläggande värderingar, bör det övervägas om ett sådant trossamfund ska mista sin rätt att vara statsbidragsberättigat och att utbetalningar ska kunna krävas till- baka. Detta innebär att ett demokratikriterium bör utformas på ett sätt som är så konkret att det möjliggör denna typ av uppföljning. Det nuvarande regelverket utgår från att alla trossamfund som hade beviljats stöd från staten då regelverket infördes även skulle få fortsatt stöd. Detta ska inte vara utgångspunkten vid denna översyn. Utifrån analysen av hur det nuvarande stödet fungerat och hur andra länder valt att utforma sina stöd ska utredaren därför •föreslå eventuella förändringar av statens nuvarande stöd till trossamfund i syfte att nå det eller de föreslagna målen, •föreslå hur målgruppen för stödet bör avgränsas, •föreslå ett förtydligat demokratikriterium som är i överens- stämmelse med religionsfriheten, •föreslå bestämmelser om återkallande av stöd samt återkrav av utbetalade medel, och •lämna nödvändiga författningsförslag. Utredaren ska bedöma de offentligfinansiella och samhällsekono- miska konsekvenserna samt konsekvenserna för trossamfunden av de förslag som lämnas. Konsekvensanalysen ska påbörjas i utred- ningens inledande skede och löpa parallellt med det övriga arbetet. En redovisning och motivering ska göras av vilka förslag som har övervägts, men avfärdats. Om förslagen kan leda till kostnadsök- ningar för det allmänna ska utredaren även lämna förslag på finan- Dessutom ska utredaren analysera och redovisa vilka effek- ter förslagen får på jämställdheten mellan könen. Utredaren ska tillämpa riktlinjerna som ges i kommittéförord- ningen (1998:1474) och förordningen (2007:1244) om konsekvensut- redning vid regelgivning för att ange kostnadsberäkningar och andra konsekvensbeskrivningar. Samråd och redovisning av uppdraget