sou · H6B357 · 2018-06-28 00:00:00 — Att eleverna är intresserade av vad boken handlar om, känner igen sig i karaktärerna och i de sammanhang som handlingen utspelar sig i verkar ha stor betydelse för om de kommer att tycka om boken eller inte och således också läsa klart den eller inte. En sammanställning av ett antal av de tankar och synpunkter som kom fram under samtalen och i enkätsvaren finns i bilaga 3. Delegationens uppdrag och arbeteSOU 2018:57 Tabell 2.1 Skolor där fokusgruppssamtalen genomfördes Totalt 17 fokusgruppsamtal har genomförts med elever från förskoleklass till årskurs 8. För att kartlägga det läsfrämjande arbete som pågår i och utanför skolan och för att identifiera lärande exempel har vi genomfört ett flertal möten med olika aktörer. I tabell 2.2 anges de aktörer som vi har haft möten med eller på annat sätt varit i kontakt med. I tabell 2.3 anges de studiebesök som vi har genomfört. Tabell 2.2 Aktörer som Läsdelegationen har varit i kontakt med ABF Läs för mig Den myndighetsövergripande arbetsgruppen för skolbibliotek Elevorganisationer: elevkårer och elevråd () Fackliga representanter från utbildnings- och kulturområdet: DIK, , inklusive Den nationella biblioteksstrategin Delegationens uppdrag och arbete Linnéuniversitetet Programmet för biblioteks- och informationsvetenskap Läromedelsbranschen: , Läs- och skrivpedagogiskt centrum i Myndigheten för tillgängliga medier Nationellt centrum för språk-, läs- och skrivutveckling (NCS) Regionala biblioteksverksamheten, med fokus på barn och unga Representanter för de nationella minoriteterna Kommuner och Landsting: Beredningen för kultur och fritidsfrågor. Beredningen för utbildningsfrågor, Avdelningen för utbildning och arbetsmarknad, Avdelningen för tillväxt och samhällsbyggnad (kultur och fritid) Utredningen om bättre möjligheter för nationella minoritetsspråk i skolan 2.4.1Referensgrupper från skola, bibliotek och myndigheter För att kontinuerligt kunna diskutera de utmaningar och möjliga för- slag på lösningar som delegationen har sett i sitt arbete knöt dele- gationen två referensgrupper till sig. Grupperna har sammanträtt vid ett flertal tillfällen under arbetets gång och har med sina kunskaper och erfarenheter gett värdefulla inspel till delegationens arbete. Delegationens uppdrag och arbete Den ena gruppen har bestått av lärare från grund- och gymnasie- skolan, skol- och folkbibliotekarier samt läsambassadören – Gruppen bestod av följande personer: •Martin , gymnasielärare, •Martin Bensch, ungdoms- och metallbibliotekarie, •Cecilia , skolbibliotekarie, •Liselott Drejstam, fokusbibliotekarie, •Jenny , gymnasielärare, •Tobias , skolbibliotekarie, •Malin , grundskollärare, •Richard , grundskolelärare, •Paula , barn- och ungdomsbibliotekarie, •Anne-Marie Körling, läsambassadör 2015–2017 •Erika , grundskollärare, Den andra gruppen har bestått av myndigheter som på olika sätt arbetar med läsning i och utanför skolan: , Skolinspek- tionen, Specialpedagogiska skolmyndigheten, Sameskolstyrelsen, , , , Myndigheten för till- gängliga medier, , och /. Delegationen har därutöver haft ett flertal möten med och . 2.4.2Studiebesök för att ta del av läsfrämjande insatser Vi har genomfört ett antal studiebesök runt om i landet där utgångs- punkten har varit att identifiera lärande exempel på läsfrämjande arbete som skulle kunna fungera på en nationell nivå. Följande studie- besök har genomförts. SOU 2018:57Delegationens uppdrag och arbete Plats som besöktes samt varför den besöktes : för stadens samverkan mellan förskola och folk- bibliotek, bokstartare och flerspråkiga läsambassadörer för att fler barn och unga ska utveckla sitt språk på ett mer likvärdigt sätt. Resurscentrum Lärande, kommun: för deras samverkan över sektors- gränserna inom förskola, grundskola och bibliotek, med syfte att skapa en röd tråd i barns och ungas språkutveckling. Hjo: för deras arbete med litteraturcertifierade förskolor samt samverkan över sektorsgränserna mellan BVC, förskola, fritidshem, grundskola och bibliotek för barns och ungas språkutveckling. Vi besökte även Knäpplans förskola. Hjulsbroskolan: för kommuns och Hjulsbroskolans systematiska arbete med att fokusbibliotek och fokusbibliotekarier ska vara en integrerad resurs i skolornas verksamhet. högstadium: för att ta del av hur alla lärare i en skola kan arbeta med Läslyftet och hur ett modernt skolbibliotek kan utformas. Läsligan: för deras samarbete mellan näringsliv, idrottsorganisationer och stadsbibliotek kring läsning och idrott samt deras arbete för att ge fler unga Vi besökte även , Mobackenskolan och Medioteket: för deras arbete med skolbiblioteksteam och arbetet med stadens språk-, läs- och skrivutvecklare. Tio Tretton på : för deras arbete med nya yrkesgrupper i och deras metoder för att särskilt nå ut till unga mellan 10 . : för arbetet med skolbibliotek och flerspråkighet, samt med Fritidshemmet på Sjölandsskolan: för deras kompetensutveckling i språkutveckling på fritidshemmet. Regionbiblioteksverksamheten i och : för deras arbete med tidig språkstimulans genom samverkan mellan BVC och folkbibliotek. Biblioteks- och informationsvetenskapsutbildningen på Linnéuniversitetet: för att ta del av bibliotekarieyrkets utmaningar och möjligheter. Läsa för integration: för deras arbete med att ge grupper som inte ser biblio- teket som en självklar plats att vistas på, tillgång till litteratur och läsning. Backaskolan: för deras satsningar på barns och ungas språkutveckling genom samverkan mellan skolbibliotek, lärare, fritidspedagoger och specialpedagoger. : för kommunens arbete med att alla förskolor i , i samverkan med folkbiblioteken, ska ha ett förskolebibliotek och där arbetet med litteraturen är en naturlig del i verksamheten. Lönnen i samband med detta besök. Drivkraft : för deras arbete med läxhjälp och mentorskap för elever på främst högstadiet som vill ha stöd i skolarbetet eller i vardagslivet. : för att träffa , lektor i svenska med didaktisk inriktning, som bland annat skrivit om litteraturläsning i förskolan. Delegationens uppdrag och arbete Av Läsdelegationens direktiv framgår att delegationen ska skapa mötes- platser för att samordna läsfrämjande insatser i och utanför skolan. Nedan beskriver vi vilka aktiviteter vi har genomfört. 2.5.1Mötesplatser för samtal om läsning Delegationen har genomfört ett antal arrangemang, i egen regi eller i samarbete med andra, i syfte att skapa utrymme för samtal om läsning och möjlighet till erfarenhetsutbyte för aktörer som verkar i och utanför skolan. Nedan ges en kortfattad redogörelse av de olika arrangemangen. anordnades ett halvdags forskarseminarium i . Seminariet riktades till myndigheter inom kultur- och utbildningsområdet som arbetar inom det läs- främjande området. Seminariepunkter var Hur läsningen/läsförståelsen ser ut bland svenska 15-åringar (, docent i peda- gogik, ), Vikten av att läsa informativa texter för ökad läsförståelse (, docent i svenska, universi- tet) och Förståelse inifrån. De särskilda fördelarna med att läsa skön- litterära texter (, professor i litteraturvetenskap, ). Ett 30-tal personer deltog på seminariet, varav flera av delegaterna. Seminarium om vikten av läsning i och utanför skolan genomfördes ett halvdagsseminarium på om läsning i och utanför skolan. Syftet med seminariet var att ge aktörer från verksamheter i och utanför skolan en bild av olika natio- nella insatser som görs inom det läsfrämjande området. Både kultur- och demokratiminister och utbild- ningsminister deltog och inledningstalade. Följande insatser presenterades: Elevers läsförståelse utifrån PISA-under- Delegationens uppdrag och arbete sökningarna (delegat ), Erfarenheter från läsambassa- dören (), Tidiga insatser/Bokstart (), Vuxna förebilder/Läs för mig pappa och PAUS (ABF och ), Kompetens inom läs- och skrivutveckling/Läslyftet (Skol- verket) och Skolbibliotek (Myndigheten för tillgängliga medier och Skolinspektionen, som representerade den myndighetsövergripande skolbiblioteksgruppen). Seminariet avslutades med ett panelsamtal med samtliga delegater samt läsambassadören om vikten av läsning och vilka utmaningar som finns. Cirka 140 personer deltog på seminariet. Seminarium om idrott och läsning genomförde Läsdelegationen och Läsligan, som arbetar med att föra in läsning i olika idrottsverksamheter, ett seminarium om läsning och idrott för allmänheten i . Ord- föranden och kansliet deltog. Ett 30-tal personer deltog på seminariet. Under 19–deltog vid en konfe- rens som anordnade. Nätverket verkar för en ökad satsning på litteratur, läsning, skriv- och språkutvecklande under- visning och reflektion i förskolor och skolor, inom samtliga ämnen. I nätverket ingår även representanter från folk- och skolbibliotek. Läsdelegationen deltog i ett antal programpunkter under Almedals- veckan 2017. anordnades en läsförståelsedag i Almedals- där delegaten var en av arrangörerna genom projektet läsande klass. Även ordföranden och delegaten deltog under programpunkten Läsförståelse och idrott – hur hänger det ihop? I samarrangemang med ABF i programpunkten När skolan inte räcker till deltog delegaten , för- bundssekreterare för ABF, och delegationens ordförande . Delegationens uppdrag och arbete Kansliet genomförde även ett samtal om läsning med ungdomsambassadörer. Bok och bibliotek 2017 Läsdelegationen deltog i ett antal programpunkter under Bok och bibliotek 2017 () i samarbete med andra aktörer. Ord- förande och delegaten deltog i program- punkten Hur skapar vi likvärdiga förutsättningar för barns och ungas läsning? i samarbete med Kultur i Väst. Ordförande och delegaten deltog i programpunkten När inte skolan räcker till i samarbete med ABF. Ordförande deltog även i programpunkten Nulägesrapport från Läsdelegationen i samarbete med . Utredningssekreterare deltog bland annat i semi- nariet Gåvoböcker – lyckat läsfrämjande arrangerat av En bok för alla. Därutöver deltog delegaterna , , och även ordförande i ett flertal andra program- punkter på . arrangerade Kultur i Väst ett rundabordssamtal om läsning i och utanför skolan i med Läsdelegationen och aktörer från . Syftet med rundabords- samtalet var att ta del av det som görs i regionen och för att sprida denna kunskap mellan deltagande aktörer. Delegationens ordförande och kansliet deltog. Boksamtal i med statsministern och kultur- och demokratiministern anordnade Läsdelegationen tillsammans med skol- bibliotekarie, lärare och elever i ett studiebesök i form av ett boksamtal för statsminister och kultur- och demokratiminister . Boksamtalet utgick från ALMA- pristagaren bok – koltrasten. Delegationens uppdrag och arbete ordförande deltog också i boksamtalet. Besöket med statsråden i var ett av startskotten läslov. genomförde delegationen ytterligare ett halv- dags forskarseminarium med syfte att sprida forskning om läsning till bland annat myndigheter inom kultur- och utbildningsområdet. Pro- grampunkterna var följande: Barns tidiga läs- och skrivutveck- ling/Emergent Literacy (, filosofie doktor i pedagogik, ), Undervisningen i läsförståelse och lässtrategier (, universitetslektor, ), Litte- raturen i undervisningen – varför läsa litteratur (, pro- fessor, ) och Språkutvecklande arbetssätt i SO- och NO- ämnen (, seniorprofessor, ). Regionbibliotek barn och unga Den 30–medverkade i Regionbibliotek barn och unga 2018 i , en nationell samling av bibliotekskonsulenter med fokus på barn och unga. Under en av dagarna anordnade kansliet en workshop med syftet att diskutera möjliga förslag till förbättringar inom biblioteksområdet, med fokus på läsfrämjande insatser riktade till barn och unga. Folk och Kultur i under kulturkonventet och Kultur i Eskils- tuna samarrangerade Läsdelegationen och Hjo kommun ett semina- rium under rubriken likvärdig läsning för barn och unga med fokus på vikten av samverkan över sektorsgränser för barns och ungas läsning. På seminariet deltog ordförande och från kommunstyrelsens ordförande, , kommunchef , barn- och utbildningschef och , språkutvecklare. Delegationens uppdrag och arbete medverkade Läsdelegationen genom utrednings- sekreterare i Läskickar i , en heldagskon- om idrott och läsning. Länet där vi läser för våra barn medverkade delegaten i en temadag om regional biblioteksverksamhet med deltagare från förskola, skola, barnhälsovård, bibliotek, tjänstemän och politiker från region land . Rundabordssamtal om samarbete mellan offentlig sektor, näringsliv och civilsamhälle samlade Läsdelegationen ett 10-tal aktörer som arbetar med barns och ungas läsning utanför skolan för att samtala om samarbete mellan offentlig sektor, näringsliv och civilsamhälle. Deltog gjorde , kommuns lässatsning, , , LegiLexi, Läsa för integration, Läsrörelsen, Läxhjälpen, och . Delegaten ledde samtalet, delegaten samt delegationens kansli deltog. Under arbetets gång har det framkommit hur viktiga läsande före- bilder är för att barn och unga ska komma igång med sin läsning. En mindre kampanj genomfördes därför under 2017 och 2017 om vikten av att vara en läsande förebild, bland annat genom en flyer och uppmuntran av att använda #visaläsningen i sociala medier. Delegationens uppdrag och arbete Ge tid för läsning! genomfördes informationsinsatsen Ge tid för läs- ning! Grunden för informationsinsatsen var två affischer, illustrerade av illustratören . Affischerna var riktade till olika mål- grupper och med olika syften. Den ena affischen har framför allt föräldrar i fokus, och syftar till att sprida kunskap om vikten av tidig språkstimulans och läsning. Den trycktes på svenska och skickades till samtliga barnavårdscentraler i landet och till landets alla regionala biblioteksverksamheter. Affischen översattes sedan till fjorton språk1 och spreds genom Facebook, de regionala biblioteksverksamheterna och flera andra aktörer. Den andra affischen syftar till att lyfta fram olika områden som delegationen sett som viktiga för barns och ungas läsning: skolbiblio- teksverksamhet, fritidshemsverksamhet, vuxna förebilder, tidig språk- stimulans, bok- och textsamtal i skolan, högläsning för barn i folk- , samt läsning , exempelvis i samband med idrott. Målgruppen för affischen var framför allt bibliotekarier inom skol- och folkbibliotek, de regionala biblioteksverksamheterna och lärare. Båda affischerna har delats ut i samband med möten, studiebesök och elevsamtal . 1De nationella minoritetsspråken samt de vid tillfället vanligaste språken bland nyanlända: albanska, arabiska, engelska, finska, jiddish, meänkieli, nordsamiska, chib, arli, kale, kelderas, somaliska, sydsamiska, tigrinja. Delegationens uppdrag och arbete Affischen Ge tid för läsning! på nordsamiska och arabiska. 2.5.3Digitala kanaler för att nå fler Läsdelegationens Facebook-sida @lasdelegationen har varit en viktig kanal för att dela med sig av alla de erfarenheter och kunskaper som delegationen fått under arbetets gång, och även för att lyfta fram lärande exempel av det läsfrämjande arbete som pågår runt om i landet. På denna sida har vi kontinuerligt berättat om alla de besök och möten som har genomförts och om några av de lärdomar som dragits av besöken. På sidan har vi också länkat till aktiviteter eller annat som har haft ett läsfrämjande innehåll. Inläggen som vi har delat på Facebook har nått allt från 100 till 15 000 personer. De inlägg som har nått flest visningar och interak- tioner har varit studiebesök runt om i landet och statsministerns och kultur- och demokratiministerns boksamtal i . Det inlägg som har spridits allra mest var det inlägg där vi delade affischen Ge tid för läsning! översatt till 14 andra språk än svenska. Delegationen har även använt sig av webbplatsen /lasdelegationen, där mer statisk information om delegationens uppdrag, arbete och andra dokument har publicerats. 3 Små barns språkutveckling I följande kapitel beskrivs inledningsvis vilka yrkesgrupper som sam- verkar kring barns tidiga språkutveckling. Därefter beskriver vi den reglering som styr barnhälsovården, förskolans och bibliotekens verk- samhet avseende barns tidiga språkutveckling, och vad forskningen säger om vikten av tidig språk- och lässtimulans med särskilt fokus på familjens betydelse. Sedan beskrivs hur olika förutsättningarna är vad gäller samverkan mellan bibliotek, barnhälsovård och förskola och tillgången till och användningen av litteratur i förskolan. Därefter redovisas några aktuella statliga insatser. Avslutningsvis ger vi våra förslag och våra bedömningar inom området. Tidig språkstimulans i form av rim och ramsor, högläsning och samtal om litteratur har stor betydelse för små barns språkutveckling. 3.1Yrkesgrupper som arbetar med små barns språkutveckling Ett flertal yrkesgrupper har i uppdrag att arbeta med små barns språk- utveckling. Tonvikten kan variera utifrån varje professions särskilda kunskaper och kompetenser, men det gemensamma är att man ser till barnet i familjen och till barns och föräldrars samspel i språk- och läsutvecklingen. Till dessa yrkesgrupper hör BVC-sköterskan, som följer barnets språkutveckling genom förskoleåren och screenar alla barn för att bedöma utvecklingen av kommunikation, språkförståelse, språkanvändning och tal. Hit hör också logopeden, som har fokus på språkavvikelser och språkstörningar. Förskolan utgör det första steget i utbildningssystemet och spelar stor roll för barns språkutveckling. Förskolläraren och annan personal i förskolan arbetar bland annat med att stimulera barns språkutveckling och intresse för skriftspråk. Förskolan ska sträva efter att varje barn utvecklar nyanserat talspråk, ordförråd och begrepp samt sin förmåga att leka med ord, berätta, uttrycka tankar, ställa frågor, argumentera och kommunicera med andra. Folkbibliotekarien arbetar bland annat med att stimulera barns språkutveckling och inspirera barn och familjer till läsning. Barnhälsovårdens mål finns inte specifikt definierade i lag. Social- styrelsen beskrev i allmänna råd 1991 mål och delmål för barnhälso- vårdens arbete. De allmänna råden har upphävts men de mål som beskrevs i dem återkommer fortfarande med något olika formule- ringar i regionala och lokala riktlinjer för barnhälsovården.1 En strukturerad undersökning av barns tal- och språkutveckling görs vid 2,5 eller vid i stort sett alla barnavårdscentraler (BVC) i landet. BVC-personal kan vägleda föräldrar i hur man kan uppmärksamma och stimulera barnets försök att kommunicera. För att förstärka och uppmuntra barnets kommunikativa och språkliga utveckling kan BVC-personalen också hänvisa till bibliotek och andra språkstimulerande verksamheter. 1Socialstyrelsen (2014). Kommunen ska erbjuda barn förskola från i den om- fattning som behövs med hänsyn till föräldrarnas arbete eller studier, eller om barnet har ett eget behov på grund av familjens situation i övrigt. Även barn med föräldrar som är arbetslösa eller föräldralediga ska erbjudas förskola minst . Från höstterminen det år barnet fyller ska avgiftsfri förskola minst erbjudas. Förskolan ska stimulera barns utveckling och lärande samt erbjuda barnen en trygg omsorg. Verksamheten ska utgå från en helhetssyn på barnet och barnets behov och utformas så att omsorg, utveckling och lärande bildar en helhet. Förskolan ska främja allsidiga kontakter och social gemenskap och förbereda barnen för fortsatt utbildning.2 Förskolan styrs av en läroplan som innehåller förskolans värde- grund och uppdrag samt mål och riktlinjer för verksamheten.3 Läro- planen tar upp barnens utveckling och lärande, barnens inflytande i verksamheten och samarbete med hemmen.4 Den tar också upp hur förskolan ska samverka med förskoleklassen, skolan och fritids- hemmet. Enligt förskolans läroplan ska förskolan sträva efter att varje barn bland annat: •utvecklar nyanserat talspråk, ordförråd och begrepp samt sin för- måga att leka med ord, berätta, uttrycka tankar, ställa frågor, argu- mentera och kommunicera med andra, •utvecklar intresse för skriftspråk samt förståelse för symboler och deras kommunikativa funktioner, •utvecklar intresse för bilder, texter och olika medier samt sin förmåga att använda sig av, tolka och samtala om dessa, •utvecklar sin skapande förmåga och sin förmåga att förmedla upp- levelser, tankar och erfarenheter i många uttrycksformer som lek, bild, rörelse, sång och musik, dans och drama. 28 kap. skollagen (2010:800). 4För några aktuella forskningsperspektiv på undervisningen i förskolan se kunskaps- översikten Undervisningen i förskolan, (2018b). Läroplanen reviderades 2016 med avseende på övergången mellan förskola, förskoleklass och fritidshem.5 Det finns även allmänna råd om måluppfyllelse i förskolan.6 De allmänna råden handlar bland annat om förskolans styrning och led- ning, planering och genomförande av utbildningen, samarbete med hemmen och tillsyn över förskolor. Barn har varit en prioriterad målgrupp i folkbiblioteken sedan barn- biblioteken profilerades som en del av folkbiblioteken . Folkbibliotekens verksamhet regleras numera av biblioteks- lagen.7 Folkbiblioteken ska enligt bibliotekslagen särskilt främja läsning och tillgång till litteratur samt ägna särskild uppmärksamhet åt barn och ungdomar för att främja deras språkutveckling och stimu- lera till läsning, bland annat genom att erbjuda litteratur utifrån deras behov och förutsättningar. Folkbiblioteken och dess filialer är kommunala men det finns vissa riktade statsbidrag till folk- och skolbiblioteksverksamhet. Folk- biblioteken har också stöd av den delvis statligt finansierade regionala biblioteksverksamheten och har ett samord- ningsuppdrag som rör hela bibliotekssektorn. 3.3Forskning om tidig språk- och lässtimulans 3.3.1Vikten av att börja tidigt Barn som läser bättre än sina jämnåriga läser mer, och blir därmed ännu bättre på att läsa. Barn som läser sämre läser mindre, med konsekvensen att de ytterligare hamnar efter. Detta har kallats för läsningens ”Matteuseffekt”. En ”Matteuseffekt” innebär att en redan gynnad part gynnas ytterligare och att en redan missgynnad part 5Skolverket har även haft i uppdrag att göra en översyn av läroplanen för förskolan för att tydliggöra och uppdatera förskolans uppdrag. 6Skolverket (2017a). 7Bibliotekslagen (2013:801). missgynnas ytterligare.8 Matteuseffekten har använts till att förklara den successivt ökande klyftan mellan starka och svaga läsare under skolgången.9 Läsningens Matteuseffekt talar för att läsmotivation och läsförmåga ingår i en ömsesidig relation. Barn som tidigt lär sig att läsa tenderar att få positiva upplevelser av läsning. Läsning blir en del av den egna identiteten och det blir naturligt att söka ytterligare läsupp- levelser. Konsekvensen blir en uppåtgående spiral med snabba fram- steg i läsförmåga och läsaktivitet. Omvänt gäller att barn som är sena med att lära sig läsa tenderar att läsa mindre, vilket innebär mindre övning. Identiteten som läsare uteblir och slutligen undviks läsning helt och hållet. Forskare har visat att Matteuseffekten inte gäller för alla läsare.10 Litteraturdidaktikern har påtalat risken med att Matteuseffekten ger upphov till ett negativt tankemönster i pedagogiska sammanhang – svaga läsare betraktas som hopplösa fall.11 Mer positivt talar Matteuseffekten för att tidiga insatser har stor betydelse för barns förhållande till litteratur och läsning.12 För att lära sig läsa och skriva behöver barnet tillägna sig olika kun- skaper som lägger grunden till den fortsatta utvecklingen. Av vikt är vad som brukar kallas för språklig medvetenhet. Denna delas i regel upp i fyra delar: 1.fonologisk medvetenhet (att kunna uppmärksamma språkets ljud), 2.grammatikalisk medvetenhet (att uppmärksamma ordföljd och hur ord konstrueras och böjs), 3.semantisk medvetenhet (att känna till ord och ordkombinationers betydelse), samt 4.pragmatisk medvetenhet (att känna till språkets användning).13 Av dessa fyra delar anses den fonologiska medvetenheten vara av särskilt betydelse för den tidiga utvecklingen av läsandet och skrivan- det. För att kunna knäcka den alfabetiska koden behöver barnet kunna