sou · H6B383 · 2018-12-11 00:00:00 — Eftersom tolkning i offentlig sektor oftast sker i form av tvåpartssamtal och bakom stängda dörrar är det svårt att tillsyna tolkar under yrkes- utövningen. Dessutom spelas de tolkade samtalen sällan in annat än i domstolssammanhang, och även om det skulle finnas inspel- ningar är det tveksamt ur parternas integritetsperspektiv om kollegiet har rätt att få tillgång till ljud- eller bildbevis i syfte att samla in underlag för en tillsynsutredning. •(Upplevd) kompetensbrist hos tolken utgör enligt Kammarkol- legiets tolkning inte grund för ingripande/sanktion enligt tolkför- ordningens nuvarande bestämmelser. 49Kammarrättens i dom , mål nr 469-13. •Myndighetens nuvarande tillsynsordning närmast förutsätter att båda tolkanvändande parter är införstådda med kollegiets tillsyns- ansvar och vet vilken instans de ska vända sig till när de vill lämna en anmälan mot en auktoriserad tolk (till Kammarkollegiets auk- torisationsverksamhet) och när det gäller reklamation eller avvikel- ser i samband med avrop av tolktjänster (aktuell ramavtalsför- valtare). Det krävs även att anmälaren har viss kunskap om god tolksed. Innebörden i begreppet god tolksed utvecklas närmare i avsnitt 7.7.2. •Eftersom tolkförmedlingars tillgång till auktoriserade tolkar utgör en fördel vid upphandlingar ligger det enligt Kammarkollegiet inte per automatik i förmedlingarnas intresse att tillsynsanmäla en auktoriserad tolk. Ett eventuellt upphävande kan medföra att tolkförmedlingen ”blir av med” en av sina auktoriserade tolkar. •Det finns ingen systematisk informationsdelning mellan auktori- sationsverksamheten och aktuell ramavtalsförvaltare när det kom- mer till reklamationer eller avvikelserapporter avseende auktori- serade tolkar till ramavtalsförvaltningen. •Sanktionsmöjligheterna (varning och upphävande) upplevs väl begränsade och bör enligt myndigheten kompletteras.50 Ett hundratal tillsynsärenden har aktualiserats mellan 1996 och 2018.51 Av dessa har endast ett fåtal lett till att auktoriserad tolk tilldelats varning eller fått sin auktorisation upphävd. Initiativen till ärenden kommer i regel från tolkförmedling eller myndighet. Utredningens genomgång visar att Kammarkollegiet under perio- den –2016 upphävt auktorisationer i fem fall och meddelat varning till 15 auktoriserade tolkar. I ett fall har även tidigare beslut om återkallande av auktorisation ändrats till varning genom dom i Kammarrätt. (t.o.m. ) har en auktorisation upphävts och fyra ytterligare varningar utdelats.52 50Kammarkollegiet, underlag till utredningen, . 51Kammarkollegiet, underlag till utredningen, . 52Avser enbart auktoriserade tolkar i talade språk, dvs. Kammar- rättens i dom , mål nr 167-11. Auktoriserade tolkar som varnats eller fått sin auktorisation upp- hävd av Kammarkollegiet har bland annat brutit mot bestämmelser om att tolkar samvetsgrant ska utföra de uppdrag som anförtros dem och i allt iaktta god tolksed, att en auktoriserad tolk ska uppträda yrkesmässigt och affärsmässigt korrekt i alla sina yrkeskontakter, eller har förfarit oredligt på så vis att de inte längre har ansetts upp- fylla kravet på att en tolk ska vara känd för redbarhet och även i övrigt vara lämplig som tolk. Bakomliggande förhållanden kan gälla att tolkar uteblir från uppdrag, byter uppdrag med varandra, jäv, dåligt uppträdande, brott mot tystnadsplikten, felaktiga uppgifter om egna meriter eller vid rekvisition av arvoden och ersättningar, samt språkliga brister. Allvarligare brott och oredlighet har också kunnat utgöra grund för återkallande av auktorisation. Vissa språk- områden är överrepresenterade, men underlaget är som framgått ovan begränsat.53 Enstaka ärenden har även gällt tolkar som oriktigt utgett sig för att vara auktoriserade. JO har uttalat att innebörden i begreppet god tolksed bör vara vägledande även för tolkar utan auktorisation.54 Av det följer dock inte automatiskt att Kammarkollegiet har tillsyns- ansvar för tillämpning av god sed beträffande tolkar i allmänhet. Datainspektionen utövar tillsyn över personuppgiftshantering. Enligt EU:s dataskyddsförordning krävs rättslig grund för få att behandla personuppgifter. Då det gäller känsliga personuppgifter, t.ex. uppgifter om etniskt ursprung, är utgångspunkten att sådana inte får hanteras eller redovisas, utom i de undantagsfall som följer av lagen (2018:218) med kompletterande bestämmelser till EU:s dataskyddsförordning (den s.k. dataskyddslagen).55 Även om upp- gift om tolkspråk i sig inte utgör en känslig personuppgift, kan den 534 § 3 p. och 9 § förordningen (1985:613) om auktorisation av tolkar och översättare, samt 18§ KAMFS 2016:4. Redovisningen bygger på underlag till utredningen från Kammar- kollegiet, . 5417–23 §§ Kammarkollegiets tolkföreskrifter (KAMFS 2016:4) samt JO:s beslut , dnr 186-2009. 55Artikel 5 och rådets förordning (EU) 2016/679 av om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (allmän dataskyddsförordning), samt 3 kap. 1–7 §§ lagen (2018:218) med kompletterande bestämmelser till EU:s dataskyddsförordning (dataskyddslagen). tillsammans med andra uppgifter indikera etniskt ursprung och därmed utgöra känslig personuppgift.56 Kammarkollegiet hanterar personuppgifter i sina register över auktoriserade och utbildade tolkar, inklusive uppgifter om tolkspråk. Tolkförmedlingar hanterar på liknande sätt personuppgifter då de för egna register över tolkar och tolkspråk. Även myndigheter hanterar personuppgifter om tolkar, bland annat när de får uppgifter från för- medlingar. Personuppgifter måste sammantaget hanteras på korrekt sätt i berörda system för att stå i överensstämmelse med lagstiftningen och på bästa möjliga sätt tillvarata tolkarnas rättigheter. Datainspektionen har i olika sammanhang uttalat sig om i vilken utsträckning tolkars personuppgifter får behandlas, bl.a. för avtals- uppföljning och kvalitetsomdömen. I följande avsnitt redovisas några av de bedömningar som gjorts. Personuppgifter för tolkar för kontroll av förmedlingsorgan Myndigheter kan behöva hantera personuppgifter för de tolkar de anlitar för att kontrollera om tolkförmedlingar följer ingångna avtal om t.ex. kvalitet och fakturering. Det kan visa sig särskilt viktigt då kvalitetmarkörer saknas i stor utsträckning, t.ex. om andelen utbil- dade eller auktoriserade tolkar är mycket låg i verksamheten. har gjort denna typ av bedömningar och begär- de därför 2013 samråd med Datainspektionen i frågan. Av Migra- tionsverkets avtal med tolkförmedlingar följde att förmedlingarna skulle kontrollera enskilda tolkars lämplighet och kompetens. Det kunde, enligt verket, i enskilda fall finnas behov av att meddela tolkförmedlingar om kvalitetsbrister i levererade tjänster. Det fanns också behov av att i undantagsfall begära in uppgifter om tolkars formella kompetens för att kontrollera fakturors riktighet, eftersom ersättningsnivåer är kopplade till kompetens. avsåg att hantera uppgifterna ostrukturerat och gallra dem direkt efter genomförd kontroll, om det inte fanns anledning att utreda frågan ytterligare. Datainspektionens bedömde att det var förenligt med då gällande regelverk57 att behandlade tolkars 2017/18:218 s. 127. 57Personuppgiftlag (1998:204). personuppgifter på det sätt som beskrivits. Den då gällande person- uppgiftslagen innebar enklare regler för personuppgifter i ostruktu- rerat material. Om de ostrukturerade uppgifterna ändå skulle kopplas till en strukturerad samling av personuppgifter, gjorde Datainspek- tionen bedömningen att kunde göra behandlingen efter en s.k. intresseavvägning.58 I de regler som gäller för personuppgiftsbehandling, finns några enklare regler för uppgifter som behandlas ostruk- turerat. Enhetliga regler gäller för all hantering av personuppgifter. Myndigheter kan inte heller stödja sin behandling på en intresse- avvägning om de behandlar personuppgifter som ett led i fullgörande av sina uppgifter. Sådan behandling får i stället ske med stöd av lag eller annan författning.59 ansåg sig tidigare ha behov av att registrera kvalitets- omdömen för de tolkar myndigheten anlitade, eftersom kvalitets- brister kan innebära allvarliga rättssäkerhetsproblem för enskilda sökanden. erfarenheter av att enbart ge återkopp- ling till tolken i direkt anslutning till enskilda uppdrag, var att detta inte visat sig tillräckligt. fick i många fall känne- dom om en uppdragstagares brister först efter att ett uppdrag hade avslutats, när möjligheten att besluta om byte av tolk inte längre fanns kvar. Dessutom hade berörda tjänstemän inte tillgång till upp- gifter om vilka uppdragstagare som hade bytts ut på grund av avvikelser och kunde därför inte beakta det när de skulle förordna en uppdragstagare.60 Exempel på allvarliga avvikelser var felaktig eller bristande kom- petens (antingen i svenska eller i det språk som tolkning avsåg), att tolken inte var den person som hon eller han utgett sig för, samt förekomst av jävsförhållanden.61 58Datainspektionen, 2013, Samråd om behandling av uppgifter om tolk, dnr. 566–2013. 59Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter. (Dataskyddsförordningen). 60SOU 2015:73, s. 352 f. 61Ibid., s. 335 f. och 345–348. behov av att kunna registrera kvalitetsomdömen för anlitade tolkar biträddes av den offentliga utredningen om per- sonuppgiftsbehandling på utlännings- och medborgarskapsområdet som såg positivt på möjligheten att registrera omdömen. Utred- ningen angav att det då behövde säkerställas att en avvikelse- registrering inte i praktiken skulle innebära en formlös obehörig- hetsförklaring för viss tolk att ta uppdrag hos verket. Intresset av att främja rättssäkerheten i migrationsprocessen ansågs väga tyngre än de integritetsrisker och andra aspekter som kunde tala emot att få registrera kvalitetsomdömen om tolkar.62 Datainspektionen framförde i sitt yttrade sig över utredningens betänkande, att utredningens analys var bristfällig vad avser integ- ritetsriskerna för enskilda tolkar som skulle kunna komma att föras upp på lista för avvikelseregistreringar. Data- inspektionen var av uppfattningen att det fanns en klar risk att listan skulle kunna spridas långt utanför och till exempel publiceras på internet. Inspektionen framhöll att det krävs starka skäl, som väger över intrånget i den personliga integriteten för de registrerade, för att inrätta så kallade ”svarta listor” med negativa verkningar för enskilda. I allmänhet får en sådan lista negativa följder för enskilda genom att avstänga dem från en viss tjänst eller skada deras anseende. Datainspektionen ansåg att det fanns en uppenbar risk att de som skulle bli registrerade av på en avvikelselista i praktiken skulle komma att diskvalificeras för upp- drag under den tiden som hon eller han fanns med på listan.63 anser inte att denna typ av omdömen längre har aktualitet i verksamheten, men frågan är ändå av principiellt intresse och avser ett centralt problem då det gäller kvalitetssäkring av de viktiga tolktjänsterna inom offentlig sektor. Majoriteten av de tolkar som anlitas utgörs av s.k. ”övriga tolkar”, som ytterst saknar annan form av kvalitetsgranskning än den som myndigheter själva kan göra i sin värdering av hur uppdrag utförs. Det väcker naturligt önskemål om myndighetsregister över anlitade uppdragstagare, för att säkra kvalitetsinformation, så länge denna kategori tolkar annat än i undan- tagsfall medges fortsatta uppdrag. Dessa övriga tolkar saknar kvali- tetssäkrad utbildning eller godkänd auktorisation. 62Ibid., s. 354–357. 63Datainspektionen (2015). Remissvar avseende betänkandet utlänningsdatalag (SOU 2015:73), dnr 1391-2015. systematisk tillsyn av yrkesutövare eller förmedlingsföretag är ovanlig i jämförelse med andra branscher, vilket behandlas i avsnitt 8.4. 8.3.4Barn och anhöriga som tolkar I råder inte uttryckligt förbud mot att barn tolkar åt föräldrar och andra anhöriga. Enligt etablerade uppfattningar är det dock ofta inte förenligt med barnets bästa. Svenska myndigheter har också i huvudsak uppmärksammat detta som ett problem, där interna rikt- linjer eller praxis söker begränsa förekomsten av barntolkning.64 Inom hälso- och sjukvården, men även vid statliga myndigheter förekommer det dock fortfarande att barn och anhöriga utför tolk- ning, vilket föranlett särskilda forsknings- och utredningsinsatser.65 I föreligger förbud mot barntolkning, vilket regleras genom den norska förvaltningslagen. Bestämmelsen om detta innehåller två undantagssituationer, risk för dödsfall eller all- varlig hälsoskada samt information av enklare karaktär. Undantagen ska tillämpas restriktivt, men det kan vara svårt att i en tillsyn avgöra om så varit fallet.66 har infört ett förbud mot barntolkning inom hälso- och sjukvården. Barn får dock användas som tolkar vid akuta och livshotande tillfällen. Dessutom får barn användas som tolkar när ansvarig läkare bedömer att det rör sig om ett enkelt och oproblematiskt vårdsamtal.67 I råder inte heller förbud mot att vänner eller anhöriga tolkar. Även anhörigtolkning kan visa sig mindre lämpligt. Det kan vara svårt att garantera tolkningens oberoende, säkra kvalitet i sam- talet och att korrekt information överförs. En eventuell reglering för att möjliggöra tillsyn kring förekomst av tolkning med hjälp av barn, anhöriga eller vänner kan möta vissa svårigheter. I kapitel 9 utvecklas frågan om barn och anhöriga som ersätter tolk närmare. 64Se t.ex. , /Ekonomiskt-bistand/Teman/interkulturellt- perspektiv/Sidor/Samtala-genom-tolk.aspx, . 65Socialstyrelsen (2018). Barn och andra anhöriga som översätter och medlar inom socialtjänst och hälso- och sjukvård. 6611 e § lov om behandlingsmåten i forvaltningssaker (forvaltningsloven). 67Förvaltningsloven., 2 kap. 4 §. 8.4Jämförelser med andra branscher och yrken Nedan ges en jämförande översikt avseende statlig tillsyn över andra auktoriserade yrkesgrupper och registrerade företag i olika branscher. Inledningsvis ges en jämförelse med sådana tolktjänster för vardags- tolkning för barndomsdöva, dövblinda, vuxendöva och hörselskada- de som landstingen erbjuder. Därefter följer jämförelser med statens tillsyn över auktoriserade elinstallatörer och elinstallationsföretag, auktoriserade bevaknings- företag och godkännande av personal vid sådana företag, auktori- serade revisorer och registrerade revisionsbyråer samt tillsyn över advokater och advokatbyråer. Avslutningsvis kommenteras de till- synsförhållanden som gäller för sådana offentliga biträden i asyl- ärenden som inte arbetar vid advokatbyråer. 8.4.1Vardagstolkning för barndomsdöva, dövblinda, vuxendöva och hörselskadade Kammarkollegiets tillsynsansvar omfattar också tolkar som är auktoriserade i det svenska teckenspråket.68 Det allmänna har enligt språklagen ett särskilt ansvar för att skydda och främja det svenska teckenspråket. Landstingen ska enligt hälso- och sjukvårdslagen, HSL, erbjuda tolktjänst för så kallad vardagstolkning för barndomsdöva, dövblinda, vuxendöva och hörsel- skadade. Begreppet vardagstolkning innefattar enligt förarbeten en mängd situationer i vardagslivet när döva och hörselskadade kan ha behov av tolk, men som det inte är möjligt eller önskvärt att noga precisera. Det kan t.ex. handla om läkar- och tandläkarbesök, vid myndighetskontakter eller vid information på arbetsplatser. Ett landstings besked att teckenspråkstolk inte kommer att erbjudas vid ett visst tillfälle kan inte överklagas.69 Inspektionen för vård och omsorg, , svarar för tillsyn inom hälso- och sjukvård, inklusive klagomål mot hälso- och sjukvården och dess personal enligt bestämmelserna i patientsäkerhetslagen (2010:659), PSL. Enligt PSL avses med hälso- och sjukvårdspersonal också den ”som i annat fall vid hälso- och sjukvård av patienter 681 § och 10 § förordningen (1985:613) om auktorisation av tolkar och översättare. 699 § språklagen (2009:600) och 8 kap. 7 § hälso- och sjukvårdslagen (2017:30). Ds 2016:7 s. 31 ff. och prop. 1992/93:159. biträder en legitimerad yrkesutövare”. Enligt hjälper en tolk inte till vid vården av en patient på det sätt som avses i PSL och myn- dighetens tillsynsansvar omfattar därför inte tolkar, varken tolk- verksamheten eller enskilda tolkars yrkesutövning.70 Det är emellertid tydligt att själva tolktjänsten för vardagstolkning för barndomsdöva, dövblinda, vuxendöva och hörselskadade står under tillsyn av , dvs. hur vårdgivaren efterlever kravet i hälso- och sjukvårdslagen (2017:30), HSL, att erbjuda sådan tolktjänst. I PSL anges nämligen att med hälso- och sjukvård enligt den lagen avses verksamhet som omfattas av HSL.71 har rätt att inspektera verksamhet som står under deras tillsyn och har således rätt att inspektera landstingens tolktjänster. Får kännedom om att någon har brutit mot en bestämmelse som gäller verksamhet som står under inspektionens tillsyn, ska myndigheten vidta åtgärder så att bestämmelsen följs. ska inom ramen för sin tillsyn lämna råd och ge vägledning, kontrollera att brister och missförhållanden avhjälps, förmedla kun- skap och erfarenheter som erhålls genom tillsynen, och informera och ge råd till allmänheten. IVO:s tillsyn ska dock främst inriktas på granskning av att vårdgivare, vilket tolktjänsten inte utgör, fullgör sina skyldigheter när det gäller systematiskt patientsäkerhetsarbete. kan förelägga att fullgöra sina skyldigheter, ett föreläggande kan också förenas med vite. Följer vårdgivaren inte ett föreläggande kan förbjuda vårdgivarens verksamhet. Även utan föregående föreläggande får besluta att förbjuda en verksamhet, om det är påtaglig fara för patienters liv, hälsa eller personliga säkerhet i övrigt. Om ett beslut inte kan avvaktas och det finns sannolika skäl för att verksamheten kommer att förbjudas får besluta att förbjuda en verksamhet. Om det finns synnerliga skäl får beslutets giltighetstid förlängas en gång med ytterligare sex månader.72 Utbildning till teckenspråks- och dövblindtolk sker vid folk- högskolor, i likhet med en stor del av kontakttolkutbildningen. Till skillnad från kontakttolkutbildning krävs det inga förkunskaper i språket för att kunna antas. Vid antagning till teckenspråks- och dövblindtolkutbildning genomförs intervjuer och antagningsprov för 70Underlag till utredningen från Inspektionen för vård och omsorg , 1 kap. 4 § 3 p. patientsäkerhetslagen (2010:659), 8 kap. 7 § 3 p. hälso- och sjukvårdslagen (2017:30), 1 § för- ordningen (2013:176) med instruktion för Inspektionen för vård och omsorg. 71Ds 2016:7 s. 33, 1 kap. 2 § och 7 kap. 1 § patientsäkerhetslagen (2010:659). 727 kap. 3–4 §§ och 21–28 §§ patientsäkerhetslagen (2010:659). att bedöma den sökandes lämplighet. Deltagarna saknar ofta förkun- skaper i teckenspråk, varför teckenspråks- och dövblindtolkutbild- ningen behöver vara längre än kontakttolkutbildningen. Utbildningen är därför , med möjlighet till förkortad studiegång vid eventuellt tillgodoräknande. Teckenspråkstolksutbildning finansieras genom statsbidrag från och ett kompletterande statsbidrag från följer upp verksamhet som folkhögskolor och studieförbund genomför med stöd av folkbildningsanslaget. MYH har tillsynsansvar över ”de utbildningar som statsbidrag lämnas för enligt förordningen (2012:140) om statsbidrag för viss utbildning som rör tolkning och teckenspråk”.74 Utbildning till teckenspråkstolk ges även vid vid , inom ramen för ett kandidatprogram. Utbildningslängden är reglerad till , vilket innebär att utbildning till dövblindtolk inte ryms inom programmet. anhöll därför 2018 om att regeringen skulle låta utreda förutsättningarna att inrätta en yrkesexamen för teckenspråks- och dövblindtolkar. I ansökan betonas behovet av att professionalisera yrket, vilket även bedöms motivera införandet av legitimationskrav.75 8.4.2Auktoriserade elinstallatörer och elinstallationsföretag I likhet med tolkar kan elinstallatörer vara auktoriserade och står då under tillsyn av statlig myndighet. Det finns som för tolkar olika typer av auktorisationer. Elinstallatörers auktorisation gäller tillsvidare, vil- ket utgör en skillnad jämfört med den tidsbegränsade auktorisationen för tolkar. Även elinstallationsföretag står under tillsyn, vilket inte gäller tolkförmedlingar. beslutar om auktorisation för elinstallatörer och utgör tillsynsmyndighet för auktoriserade elinstallatörer och elinstallationsföretag. 73Förordningen (2015:218) om statsbidrag till folkbildningen, samt förordningen (2012:140) om statsbidrag för viss utbildning som rör tolkning och teckenspråk. 744 § p. 1 förordningen (2011:1162) med instruktion för Myndigheten för . 75Stockholms universitet (2018). Anhållan om yrkesexamen som teckenspråks- och döv- blindtolk. Krav på installatörers utbildning, erfarenhet och lämplighet För att bli auktoriserad elinstallatör krävs tillfredsställande utbild- ning, praktisk erfarenhet och lämplighet. Antingen ges en fullständig auktorisation, auktorisation för lågspänning eller begränsad auktori- sation. För fullständig auktorisation respektive för auktorisation lågspänning krävs att den sökande uppfyller föreskrivna kunskaps- och färdighetskrav och har praktisk erfarenhet av elinstallationsarbete.76 De som uppfyller kraven på praktisk erfaren- het för fullständig auktorisation anses också uppfylla kraven för låg- spänning. För begränsad auktorisation ställs något mindre omfat- tande krav.77 Den som ansöker till om aukto- risation som elinstallatör ska styrka sina utbildningsmeriter och praktiska erfarenhet. Intyg ska utfärdas av elinstallationsföretag med egenkontrollprogram den sökande deltagit i. En ansökningsavgift ska betalas till Elsäkerhetsverket.78 Elinstallationsföretag måste till sig knyta minst en auktoriserad elinstallatör, som ska verka för att verksamheten bedrivs i enlighet med bestämmelserna om elsäkerhet. Den som med uppsåt eller av oaktsamhet bryter mot skyldigheten att ha auktoriserad elinstallatör kan dömas till böter. Elinstallationsföretag ska utöva egenkontroll över arbetet enligt ett egenkontrollprogram som säkerställer att installationsarbetet ut- förs enligt de krav som ställs. Arbetet får endast utföras av elinstal- latör som är auktoriserad för respektive typ av arbete eller installatör som omfattas av företagets egenkontrollprogram. Elsäkerhetsver- kets föreskrifter innehåller närmare bestämmelser om hur arbetet ska utföras, behörighetsnivåer och om egenkontrollprogrammet.79 76Bilaga 1 respektive 2 till föreskrifter ELSÄK-FS 2017:4. 77Ibid., bilaga 3. 785 § och 20–21 §§ elsäkerhetslagen (2016:732), 23–24 §§ elsäkerhetsförordningen (2017:218), 2§ förordningen (2007:1121) med instruktion för samt 2 kap. 1 §, 3 kap. 2– 4§§, 5 kap. 1 § och bilaga 1–3 föreskrifter (ELSÄK-FS 2017:4) om aukto- risation som elinstallatör. Ansökningsavgift jämlikt avgiftsförordningen (1992:191), avgifts- klass 3, motsvarande . Elinstallationsföretag som uppdras utföra arbete på andras anlägg- ningar ska anmäla det till innan arbetet påbörjas.80 för register över auktoriserade elinstallatörer med uppgifter om varje auktoriserad installatörs namn, personnummer/ motsvarande och bostadsadress. Myndigheten för också register över de elinstallationsföretag som har anmält till myndigheten att de ska utföra elinstallationsarbeten. Registren ska ordnas så att de underlättar för den som vill anlita ett elinstallationsföretag. Det ska ge information om företag som utför olika slags arbeten under kontrollerade former, dvs. i enlighet med elsäkerhetslagens bestämmelser om egenkontrollprogram och auktorisation. Registren ska på lämpligt sätt hållas tillgängliga på myndighetens webbplats. Uppgifter om personnummer, födelse- datum och bostadsadresser hålls dock inte tillgängliga på webb- platsen. är personuppgiftsansvarig för behandling av personuppgifter i registren.81