sou · H6B319 · 2018-03-06 00:00:00 — Utredningen menar att praktikutvecklande forskning är ett mer definierande begrepp än praktiknära forskning. Det uttrycker att forskningens resultat ska leda till en förflyttning av praktikens forskningsgrund. Forskningens syfte – att utveckla praktiken – kommer då till tydligt uttryck genom begreppet. 2.6Skolforskningsinstitutet – ett stöd för en skola på vetenskaplig grund har den generella bilden av hur skolans verksamhet ska forskningsbaseras varit grundad i en tilltro till att detta ska ske genom spridning av forskningsresultat och att lärare ska kunna omsätta resultaten i den dagliga verksamheten. Trots att forskningen visat att spridning inte per automatik innebär att kunskapen används så kan man konstatera att flera myndigheter har i uppdrag att sprida forskningsresultat till skolans aktörer. I och med skollag ska utbildningen vila på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet, vilket avser både det man undervisar om och hur undervisningen genomförs. Konsekvenserna av denna bestämmelse ställer stora krav på att förskolans och skolans En utbildning på vetenskaplig grund förpliktigar verksamma har tid, möjligheter och kompetenser att kontinuerligt söka, inhämta och transformera relevanta forskningsresultat för att utveckla och förbättra utbildningen/undervisningen i praktiken. Be- hovet är därför stort att till skolverksamma (skolledare/förskolechef och lärare/förskollärare) ta fram kvalificerade forskningssammanställningar och systematiska forskningsöversikter och tillgängliggöra dessa på ett sätt så att kunskaperna kan komma till användning i praktiken. konstaterade regeringen att det finns skolmyndigheter som har i uppdrag att sammanställa och sprida forskningsresultat inom skolväsendet men att det saknas en funktion som liknar den som finns inom vårdområdet, social utvärdering (SBU), dvs. en funktion som sorterar, kritiskt granskar och metodiskt värderar relevanta forskningsresultat utifrån vetenskaplig kvalitet och väger samman den kunskap som finns i övergripande, praktiskt användbara kunskapssammanställningar.6 Regeringen bedömde därför att en sådan funktion borde inrättas för skolan och förskolan för att öka måluppfyllelsen och förbättra kunskapsresultaten (dir. 2014:7). Institutet har i uppgift att göra systematiska översikter och andra forskningssammanställningar med god vetenskaplig kvalitet och presentera och sprida resultaten på ett sätt som är användbart och tillgängligt för de verksamma inom skolväsendet (1 § förordning [2014:1578] med instruktion för ). Institutet publicerade sina två första systematiska översikter 2017: Klassrumsdialog i matematikundervisningen – Samtal i helklass och 6 social utvärdering (SBU) utvärderar det vetenskapliga stödet för tillämpade och nya metoder i hälso- och sjukvården och i den verksamhet som bedrivs med stöd av socialtjänstlagen (2001:453) och lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade ur ett medicinskt perspektiv där så är tillämpligt, samt ur ett ekonomiskt, samhälleligt och etiskt perspektiv. Myndigheten ska sammanställa utvärderingarna på ett enkelt och lättfattligt sätt och sprida dem så att vårdgivare och andra berörda kan tillägna sig kunskapen. Myndigheten ska kontinuerligt utveckla sitt arbete med att sprida utvärderingarna så att dessa tillämpas i praktiken och leder till önskade förändringar inom hälso- och sjukvården och (1 § förordningen [2015:167] med instruktion för social utvärdering). En utbildning på vetenskaplig grund förpliktigar Digitala lärresurser i matematikundervisningen.7 arbetar institutet med fem systematiska översikter: Språkutvecklande naturvetenskapsundervisning för andraspråkselever, inom skrivutveckling, Läsförståelse och undervisning om lässtrategier, Lekens roll i lärandet och Vuxenutbildning. har också i uppgift att identifiera områden inom skolväsendet där relevant praktiknära forskning saknas (1 § förordning [2014:1578] med instruktion för ).8 Regeringen menade att kunskapsluckor inom området bör kunna identifieras genom det systematiska tillvägagångssätt som den nya myndigheten ska tillämpa i arbetet med att sammanställa och sprida forskningsresultat (dir. 2014:7). Ett beslut om att göra en systematisk översikt föregås av bl.a. en behovsinventering som görs i dialog med ett urval av företrädare för verksamma förskollärare, lärare och skolledare samt centrala aktörer.9 har institutet fortsatt att utveckla 7Den senare är publicerad i två delrapporter, en för förskolan och en för grund- och gymnasieskolan. Översikterna finns tillgängliga i olika versioner: den fullständiga rapporten, en sammanfattning och ett informationsblad. Även bilagorna till den fullständiga rapporten finns tillgängliga. 8Statens beredning för medicinsk och social utvärdering (SBU) ska systematiskt identifiera, aktivt föra ut kunskap om samt utvärdera behandlingsmetoder i hälso- och sjukvården och vars effekter det saknas tillräcklig kunskap om (1 § förordningen [2015:167] med instruktion för social utvärdering). Myndigheten har en databas över vetenskapliga kunskapsluckor som innehåller information om var det råder brist på praktiknära forskning eller sammanställd vetenskaplig kunskap. Kunskapsluckor inom grundforskning ingår inte i databasen. Innehållet förändras i takt med att nya vetenskapliga kunskapsluckor läggs in i databasen och andra beforskas och tas bort. SBU har i regleringsbrevet för fått i uppdrag av regeringen att redovisa och motivera vilka kunskapsbehov och kunskapsluckor som myndigheten bedömer vara av särskild strategisk betydelse. Redovisningen ska utgå ifrån vad myndigheten har uppmärksammat och rapporterat i sitt arbete eller som myndigheten av andra skäl bedömer vara strategiskt betydelsefullt. Genom en analys av databasen lyfter SBU fram områden där man har funnit betydelsefulla kunskapsbehov inom praktiknära forskning och ger förslag på åtgärder som kan underlätta processen för att prioritera och fylla dessa kunskapsluckor. Rapporten riktar sig till regeringen men även till forskningsfinansiärer, forskare, universitet och högskolor, beslutsfattare inom hälso- och sjukvård, socialtjänst och verksamhet inom lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS), brukarorganisationer samt till andra myndigheter. 9De centrala aktörerna är bl.a. , och Skolledarna, elevkårer och elevråd (), Kommuner och Landsting, , Idéburna skolors riksförbund, samråd, , lärarutbildningar, nationella ämnescentra, , Skolinspektionen och Specialpedagogiska skolmyndigheten. En utbildning på vetenskaplig grund förpliktigar formerna för att identifiera de verksammas behov av vetenskapligt grundad kunskap. Man har successivt gått mer på djupet inom specifika områden och även knutit till sig representanter för verksamheterna och forskarsamhället. Det är , ett särskilt beslutsorgan inom institutet, som beslutar vilka systematiska översikter som ska genomföras.10 Inför ett sådant beslut har nämnden tillgång till en förstudie med ett eller flera förslag till inriktning för översikten. Förstudierna görs i första hand för att undersöka om det finns relevant forskning inom det eller de identifierade områdena, om det redan har gjorts översikter på samma eller närliggande område samt om det finns experter i eller inom som kommer kunna ingå i projektet. Institutet har börjat bygga upp en databas utifrån det egna arbetet med att identifiera de verksammas behov av kunskap, kartläggningen av kunskapsluckor och förslag från de verksamma via institutets webbplats. En sådan databas kommer att kunna utgöra ett underlag för beslut om både systematiska översikter och riktade utlysningar. 10 ledamöter utses av regeringen. I nämnden ingår företrädare för verksamma inom skolväsendet. 3Finansiering av praktiknära forskning 3.1Lärosätenas anslag för forskning och utbildning på forskarnivå Lärosätena har huvudansvaret för att finansiera forskning i anslutning till sina lärar- och förskollärarutbildningar. De har dock framfört att den strikta uppdelningen mellan anslag för utbildning på grundnivå och avancerad nivå respektive anslag för forskning och utbildning på forskarnivå verkar hämmande på deras möjligheter att forskningsanknyta utbildningarna (prop. 2016/17:50, s. 54). De har också lyft fram att problem uppstår i och med att de utökade utbildningsuppdragen, t.ex. för lärarutbildning, inte följs av ökade forskningsmedel, vilket är en förutsättning för att säkerställa forskningsanknytningen i grundutbildningen (RiR 2017:28, s. 42–43). Det är svårt att uppskatta vilka medel som finns avsatta för praktiknära forskning på lärosätena. Det är komplicerat att identifiera denna forskning, bl.a. för att den ofta bedrivs inom olika institutioner eller forskningsmiljöer, och det finns inte heller något vedertaget system för uppföljning av hur stor del av lärosätenas anslag för forskning och utbildning på forskarnivå som går till praktiknära forskning. Regeringen har tillsatt en utredning som ska göra en samlad översyn av universitetens och högskolornas styrning, inklusive resurstilldelning. I direktivet anges bl.a. att det är angeläget att styrningen och resurstilldelningen är effektiv och inte motverkar högskolelagens krav på ett nära samband mellan forskning och utbildning (dir. 2017:46). Regeringen menar att det måste vara möjligt för universitet och högskolor att skapa sammanhållna kunskapsmiljöer i vilka utbildning, forskning och samverkan med övriga samhället ingår. Uppdraget ska redovisas . Finansiering av praktiknära forskning har i uppgift att utlysa och fördela medel för praktiknära forskning av högsta vetenskapliga kvalitet inom de områden där relevant sådan forskning saknas (1 § förordning [2014:1578] med instruktion för ).1 Utlysningarna sker en gång och projekt beviljas medel för som längst . Institutet har genomfört två utlysningar av forskningsmedel, 2016 och 2017. Inriktningen utlysning låg nära institutets instruktion: ”Metoder och arbetssätt som bidrar till att de verksamma inom skolväsendet ges goda förutsättningar att planera, genomföra och utvärdera undervisning som kan bidra till barns och elevers utveckling och lärande samt till förbättrade kunskapsresultat.” Man fick in 122 ansökningar om forskningsbidrag. Av dessa fick sju projekt dela på . Inriktningen utlysning av forskningsmedel löd: ”Metoder och arbetssätt för undervisningens planering, genomförande och utvärdering som bidrar till barns och elevers utveckling och lärande.” Det kom in 94 ansökningar från 21 lärosäten som tillsammans hade upprättat samarbete med 236 skolor. Fem projekt fick bidrag om sammantaget . Utlysningen av forskningsmedel 2018 öppnar och utlysningstexten lyder: ”Metoder och arbetssätt för undervisning som främjar barns och elevers utveckling och lärande”. anslag för praktiknära skolforskning till 18,5 miljoner kronor.2 Det som karaktäriserar den praktiknära skolforskning som finansierar är att den utgår från professionens frågor och behov och avser att utveckla och förbättra undervis- 1Det är vid institutet som beslutar om att utlysa medel för praktiknära forskning och institutets vetenskapliga råd beslutar om fördelningen av dessa medel. Nämnden och rådet är två särskilda organ inom institutet och det är regeringen som utser ledamöterna i båda organen. En ledamot i varje organ utses efter förslag från . 2I budgetunderlaget –2020 äskade institutet att anslaget för praktiknära skolforskning skulle anvisas , och . Institutet menade att ett forskningsanslag måste byggas upp successivt för att det ska vara möjligt att utlysa och bevilja nya bidrag och fullfölja de åtaganden som redan slutits. Finansiering av praktiknära forskning ningen i förskolan och skolan i samverkan. De projekt som institutet finansierar bör, utöver att vara innehållsmässigt relevanta, även ha en design som genererar resultat som ligger nära en möjlig prövning eller en direkt omsättning i praktiken. Praktiknära skolforskning kan bedrivas inom en rad olika discipliner, gärna tvärvetenskapligt. I beredningen ställs utöver dessa krav på innehållsmässig relevans samma krav på högsta vetenskapliga kvalitet som för övriga svenska forskningsråd. För att konkretisera och realisera denna profil är beredningsprocessen organiserad i två steg, där det första innebär att den grundläggande relevansen prövas med avseende på följande tre kriterier på samverkan: •Projektet bedrivs i förskole-/skolmiljö med inriktning mot lärande och undervisning. •Projektets frågeställningar har formulerats i dialog med förskollärare, lärare eller annan verksam personal inom skolväsendet. •Samverkan med involverade förskolor eller skolor är upprättad i avsiktsförklaring eller avtal. Om något av dessa kriterier inte är uppfyllda går inte ansökan vidare i granskningsprocessen. De ansökningar som däremot går vidare i processen bedöms i den fortsatta beredningen också med avseende på relevansens kvalitet. Relevansbedömningen sker således i två steg. Varje ansökan som går vidare i beredningsprocessen granskas därutöver med avseende på kvalitet inom i huvudsak samma områden som är brukligt. bedöms även de ekonomiska aspekterna för en framtida implementering av projektens resultat inom bedömningsområdet ”angelägenhet och användbarhet”, utöver relevans. Forskare som söker medel måste vara anställda i forskande miljöer, dvs. i miljöer som uppfyller villkoren för att vara medelsförvaltare. har institutet använt samma kriterier på denna punkt som övriga svenska forskningsråd. Vad som dock ytterligare skiljer institutets forskningsprofil från andra finansiärer är att man gärna ser att förskolans och skolans verksamma deltar i de projekt som man finansierar. Utredningen vill peka på att när antalet forskarutbildade lärare i skolan ökar behöver man beakta hur man Finansiering av praktiknära forskning ska tillgodose deras förutsättningar att bedriva externt finansierad forskning. är en statlig myndighet som har i uppgift att ge stöd till grundläggande forskning av högsta vetenskapliga kvalitet inom samtliga vetenskapsområden (1 § lagen [2000:662] om ). finns nio råd och kommittéer, bl.a. Utbildningsvetenskapliga kommittén.3 utbetalades i stöd till framför allt grundforskning inom samtliga vetenskapsområden och till forskningsinfrastruktur. beslutar om utlysningar och fördelning av medel till forskning och utbildning på forskarnivå med relevans för skolans och förskolans utveckling (förordning [2009:975] med instruktion för ). Utlysningen av forskningsbidrag inom utbildningsvetenskap är bredare än och avser grundläggande forskning av hög kvalitet om bl.a. didaktik, utbildningssystemets sociala, ekonomiska och politiska villkor, kunskapsbildning och kunskapsanvändning samt vägar till att öka mångfalden inom utbildning och undervisning. Kommittén har bara ett par procent av totala budget och av de medel som kommittén fördelar avser bara ett par procent praktiknära forskning (se figur 3.1). utlyste kommittén alla tillgängliga medel för fria projektbidrag. Sammanlagt 25 nya projektbidrag beviljades. Totalt beviljat belopp för projektbidrag inom det utbildningsvetenskapliga området var för hela bidragsperioden –2020. har kommittén initierat en förstudie till en kartläggning av resurser till utbildningsvetenskap i . Den ska ge underlag till en översikt av den totala finansieringen av forskningen inom området i landet. 3 () föreslog att ett nytt vetenskapsområde, utbildningsvetenskap, skulle införas i högskolan (SOU 1999:63). I stället inrättades en särskild kommitté för utbildningsvetenskap som en del av det nybildade . Finansiering av praktiknära forskning Källa: , Årsredovisning 2016. Det finns tre andra statliga myndigheter som i huvudsak finansierar forskning: Formas, Forte och . Formas (för miljö, areella näringar och samhällsbyggande) stödjer grundforskning och behovsmotiverad forskning inom områdena miljö, areella näringar och samhällsbyggande och fördelade 2016. Forte (för hälsa, arbetsliv och välfärd) fördelade 2016 och stödjer och initierar grundforskning samt behovsstyrd forskning inom områdena arbetsmarknad, arbetsorganisation, arbete och hälsa, folkhälsa, välfärd, omsorg och sociala relationer. (Verket för innovationssystem) fördelade 2016 främst till behovsmotiverad forskning inom verksamhetsområdena teknik, transport, kommunikation och arbetsliv. Utredningen vill i sammanhanget lyfta fram satsning Individrörlighet för innovation och samhällsnytta som ska underlätta för individer att röra sig mellan Finansiering av praktiknära forskning akademin, industrin och offentlig sektor för att öka samarbetet och utbytet mellan de olika verksamheterna.4 Det finns också skolhuvudmän som finansierar praktiknära forskning på olika sätt. Även regioner kan finansiera denna typ av forskning. investerade t.ex. kommunerna i en promille av den totala utbildningsbudgeten på skolforskning inom det s.k. Promilleprogrammet, och 2011 uppmanade alla kommuner att satsa minst en promille av utbildningsbudgeten på forskning. Utredningen delar den uppfattning som Utredningen om utbildningsvetenskaplig forskning förde fram , nämligen att det vore en naturlig utveckling att kommunerna engagerar sig i forskningsfinansieringen inom det område – skolan – där de har verksamhets- och utvecklingsansvaret på motsvarande sätt som landstingen står för en betydande forskningsfinansiering inom medicinsk forskning (SOU 2005:31, s. 66). () är en stiftelse som har till ändamål att främja och understödja humanistisk och samhällsvetenskaplig forskning.5 Utredningen vill även lyfta fram stiftelsens satsning på Flexit-anställningar. Genom den söker man nya lösningar för att forskare ska kunna anställas utanför universitet och högskolor.6 utlysning medverkar bl.a. i kommun och forskare vid med ett projekt om integration av forskning i skolundervisningen. EU investerar stora summor i FoU och innovationsfrämjande insatser genom ramprogrammen för forskning och innovation. Nu- varande ramprogram för forskning och innovation, Horisont 2020, löper för perioden –2020.7 Utredningen har erfarit att reger- 4Vinnova erbjuder tre månaders finansiering och man kan söka högst för kostnader för lön, resor och uppehälle i samband med vistelse i en annan organisation än den egna. Disputerade lärare och forskare eller forsknings- och utvecklingspersonal kan söka. 5Stiftelsen () beviljade i anslag till forskningsändamål . 6Anställningarna är högst och består av forskning och tjänstgöring inom företaget eller organisationen. är anställningen knuten till företaget eller organisationen och det tredje året till ett lärosäte där man fortsätter kontakterna med företaget eller organisationen. RJ står för lönekostnader och andra kostnader som hör till forskningen (under samtliga ) och företaget eller organisationen står för lön för resten av anställningen. Företaget eller organisationen är arbetsgivare. 7Den totala budgeten för Horisont 2020 är ca . publicerar rapporter om det svenska deltagandet i ramprogrammet. För att förstärka det svenska deltagandet i det europeiska forskningssamarbetet har en EU-samordningsfunktion inrättats som drivs gemensamt av de statliga forskningsfinansiärerna och har sitt säte vid . Finansiering av praktiknära forskning ingen avser lyfta vikten av utbildningsforskning inför nästa ramprogram för forskning och innovation.8 Utredningen delar regeringens uppfattning att detta område särskilt bör framhållas framöver. 8 Seminarium om ”The importance of ” på ständiga representation vid Europeiska unionen i i regi av och . 4Försöksverksamheten med praktiknära forskning I utredningsdirektivet framgår att utredningens arbete ska ske i nära anknytning till försöksverksamheten med praktiknära forskning. Beskrivningen i detta kapitel utgår från regeringens uppdrag till lärosätena, lärosätenas gemensamma avsiktsförklaring och den intresseanmälan som skickats ut till universitet och högskolor. Regeringen beslutade att uppdra åt , , och att planera och genomföra en försöksverksamhet i syfte att utveckla och pröva olika modeller för samverkan mellan universitet och högskolor och huvudmän inom skolväsendet kring praktiknära forskning (U2015/03573/UH, U2017/01129/UH). Försöksverksamheten ska bidra till en stärkt vetenskaplig grund i lärar- och förskollärarutbildningarna och i skolväsendet. Enligt regeringens beslut ska de fyra ansvariga lärosätena samordna försöksverksamheten mellan sig och ansvara för att den dokumenteras och utvärderas och att erfarenheterna och resultaten av utvärderingen sprids i syfte att göra det möjligt för andra universitet, högskolor och skolhuvudmän att använda sig av samverkansmodellerna. Uppdraget avser perioden –2021 och det ska slutredovisas . Försöksverksamheten med praktiknära forskning 4.2Försöksverksamhetens vision och utgångspunkt Försöksverksamheten syftar till att skapa långsiktigt hållbara strukturer som vilar på tre ben: forskning, skolverksamhet och lärarutbildning. Försöksverksamheten har själva formulerat tre långsiktiga målsättningar: •Om är praktiknära forskning grunden för de professionellas yrkesutövning inom skolväsendet och för lärar- och förskollärarutbildningen. •Om bedriver forskare vid lärosäten och lärare och förskollärare i skolväsendet praktiknära forskning i samverkan – i hela landet. •Om har vi etablerat nya förhållningssätt till samverkan kring praktiknära forskning. Enligt försöksverksamheten har avtalet mellan den svenska staten och vissa landsting om utbildning av läkare, klinisk forskning och utveckling av hälso- och sjukvården () möjliggjort en sådan utveckling inom hälso- och sjukvården.1 Avtalet är därför en självklar utgångspunkt för försöksverksamheten som benämner sin motsvarighet (Utbildning Lärande Forskning). Utredningen kan konstatera att i sitt slutbetänkande, Samling för skolan – Nationell strategi för kunskap och likvärdighet, förordade en sådan modell för skolans område och därför såg positivt på försöksverksamheten. 1 Sju landsting har ingått med staten: , Region , Region län, Region , , och . Avtalet reglerar bland annat den ersättning landstingen får av staten för medverkan i utbildning av läkare, klinisk forskning och utveckling av hälso- och sjukvården. Det kompletteras av regionala avtal, som reglerar hur ALF-ersättningen fördelas mellan landsting och universitet. inför regeringen en ny resursfördelningsmodell i enlighet med nu gällande . Modellen innebär att av ALF- ersättningen ska fördelas baserat på utvärderingen av den kliniska forskningens kvalitet. har fått i uppdrag att utföra denna utvärdering som omfattar all klinisk forskning som bedrivs i de landsting som ingår i (U2016/02935/F och U2016/04203/F). Utvärderingen avser dels den kliniska forskningens vetenskapliga kvalitet, dels den kliniska forskningens kvalitet avseende forskningens kliniska betydelse och samhällsnytta samt forskningens förutsättningar. Utgångspunkterna för utvärderingen har beslutats av den partsammansatta nationella styrgruppen för . Resultaten från utvärderingen ska redovisas till regeringen . Regeringen beslutar om resursfördelningen enligt den nya fördelningsmodell som ska användas inom ramen för budgetpropositionen 2019. Försöksverksamheten med praktiknära forskning att det är viktig att även andra modeller för samverkan mellan lärosäten och skolhuvudmän utvärderas och att erfarenheter från dessa verksamheter tas om hand i utvecklingsarbetet. Kommissionen ansåg också att det vore gynnsamt om modellerna även kan inkludera samverkan om den verksamhetsförlagda delen av utbildningen, VFU (SOU 2017:35, s. 168). De fyra ansvariga lärosätena samordnar försöksverksamheten med utgångspunkt i en avsiktsförklaring. Avsiktsförklaringen ligger till grund för det operativa genomförandet av försöksverksamheten hos de ansvariga lärosätena. Den ligger också till grund för de dialoger om samverkan som man ska föra med olika aktörer. Den har förankrats hos och stöds av skolhuvudmännen genom Kommuner och Landsting och .