sou · H6B386 · 2018-12-20 00:00:00 — Motsatsvis skulle fördelen av maximal rättssäkerhet i överklagandeprocessen inte överväga nackdelen av minskad effektivitet i byggprocessen, om en lovgiven åtgärd fick påbörjas först när lovbeslutet har fått laga kraft, jämfört med om en sådan åtgärd fick påbörjas efter att ett startbesked getts (avsnitt 6.9). Vidare har vi bedömt att den nuvarande regleringen – med en generell bestämmelse om verkställbarhet efter en tidsfrist – bara marginellt påverkar risken för en onyttig överklagandeprocess, som den fördröjer påbörjandet av närmare 100 000 lovgivna åtgärder. Mot bakgrund av att enbart ett fåtal ärenden inhiberas med hänsyn till natur- och kulturvärden, är det även tveksamt om syftet med den nuvarande regleringen uppnås (avsnitt 6.4). Vi har även gjort bedömningen att det vore mindre lämpligt att koppla verkställbarhet av lovbeslut till tidpunkten för när startbesked ges, jämfört med om lovbeslutet skulle gälla och den lovgivna åtgärden få påbörjas efter att ett startbesked getts (avsnitt 6.5). Vi har också bedömt att fördelen av ökad rättssäkerhet i överklagandeprocessen inte skulle överväga nackdelen av minskad effektivitet i byggprocessen, om bedömningen av om det är lämpligt att meddela ett beslut om omedelbar verkställbarhet överläts till jämfört med alternativet att den lovgivna åtgärden fick påbörjas efter att ett startbesked getts (avsnitt 6.6). Vi har även funnit att en sådan reglering skulle innebära att belastades med ytterligare en kvalificerad och resurskrävande arbetsuppgift. I de fall som inte meddelade ett sådant beslut, skulle en överträdelse av en sådan bestämmelse behöva sank- Vårt förslag om reglering av verkställbarhet tioneras, vilket i sin tur skulle innebära ökad administration för och att regelsystemet skulle bli än mer svårtillgängligt för den enskilde. Slutligen skulle kommunens skadeståndsansvar kunna aktualiseras, om bedömningen av om det är lämpligt att meddela ett beslut om omedelbar verkställbarhet överläts till (avsnitt 6.6.3). Slutligen har vi bedömt att inte heller alternativen med omedelbar verkställbarhet med undantag för vissa åtgärder som berör allmänna intressen (avsnitt 6.7) eller en ”ventil”, som innebär att ges möjlighet att i det enskilda fallet bestämma att åtgärden inte får påbörjas förrän beslutet om lov fått laga kraft (avsnitt 6.8), är lämpliga att genomföra. Det beror främst på att fördelarna i form av ökad rättssäkerhet inte skulle överväga nackdelarna i form av minskad effektivitet i byggprocessen. Sammanfattningsvis menar vi att den nytta som uppstår i form av ökad rättssäkerhet genom att i viss omfattning ställa krav på att ett beslut om lov inte ska få verkställas innan det har fått laga kraft inte uppväger de olägenheter som uppstår i form av minskad effektivitet i byggprocessen. Inte heller nyttan med att byggherren måste avvakta en tidsfrist, i syfte att skapa en möjlighet att överklaga och framställa ett yrkande om inhibition av beslut om lov innan det får verkställas, medför några reella fördelar i form av ökad rättssäkerhet. Mot denna bakgrund gör vi bedömningen att beslut om lov bör gälla och att den nuvarande regleringen bör göras om. Möjligheten att inhibera ett beslut om lov även om startbesked inte har getts ska finnas kvar Som vi har redogjort för i avsnitt 4.5.1 är verkställbarhet av beslut om lov speciellt på det sättet att ett sådant beslut, efter att den lagstadgade tidsfristen löpt ut, inte innebär en rätt att få påbörja den beviljade åtgärden. För att få göra detta krävs det i stället att har gett ett startbesked (10 kap. 3 § PBL). Om vi bortser från den lagstadgade tidsfristen i 9 kap. 42 a § PBL, kan rättsläget beskrivas som att ett lovbeslut är verkställbart på så sätt att det blir gällande. Den främsta betydelsen är att lovbeslutet därigenom går att inhibera. För att faktiskt få påbörja den beviljade åtgärden, vilket vanligtvis förknippas med verkställbarhet, krävs även ett startbesked. Sammanfattningsvis bör det alltså även i Vårt förslag om reglering av verkställbarhet fortsättningen vara möjligt att inhibera ett lovbeslut, även om startbesked inte har getts. Verkställbarhet av beslut om lov bör regleras i 10 kap. PBL I våra direktiv anges att det är av stor vikt att det tydligt framgår när en lovgiven åtgärd får påbörjas. För att den nya regleringen ska bli tydlig har det stor betydelse var bestämmelserna placeras. I avsnitt 4.5.5 har vi redogjort för de bestämmelser i som innebär att vissa beslut kan verkställas . Av den redogörelsen framgår att bestämmelserna om verkställbarhet finns i flera olika kapitel i PBL, eftersom bestämmelserna normalt är placerade i direkt anslutning till de bestämmelser som reglerar respektive beslut.1 Vi bedömer att de nya bestämmelserna om verkställbarhet av beslut om lov bör placeras i 10 kap. PBL. Kapitlet handlar om genomförandet av bygg-, rivnings- och markåtgärder, dvs. vad som händer efter att har gett ett lovbeslut. Eftersom frågan om verkställbarhet av lovbeslut främst handlar om när den lovgivna åtgärden får påbörjas, anser vi att sådana bestämmelser bör placeras i det kapitel som handlar om just genomförandet av åtgärder. I stället för den nuvarande rubriken ”Startbesked och slutbesked” är det utifrån våra förslag till ändringar mer talande med rubrikerna ”När en åtgärd får påbörjas” respektive ”När ett byggnadsverk får tas i bruk”. Termerna i den nuvarande rubriken som slopas kommer för övrigt att finnas kvar genom de befintliga rubrikerna närmast före 10 kap. 23 § respektive 34 § PBL. Bestämmelsen finns i 10 kap. 3 § första stycket PBL. 1Det gäller inte möjligheten att förordna om verkställbarhet för detaljplaner, som är placerad i 13 kap. 17 § PBL. Att bestämmelsen är placerad i kapitlet som handlar om överklagande beror på den rättsprövning som görs av detaljplaner och områdesbestämmelser. Vårt förslag om reglering av verkställbarhet 7.1.2En åtgärd som kräver lov ska få påbörjas när startbesked har getts och eventuella villkor är uppfyllda Förslag: En åtgärd som kräver lov ska få påbörjas när startbesked har getts och eventuella villkor för åtgärdens påbörjande är uppfyllda. Vi anser att tidpunkten för när en lovgiven åtgärd ska få påbörjas, bör vara knuten till att har gett ett startbesked enligt 10 kap. 23 § PBL och att eventuella villkor i såväl beslutet om lov som startbeskedet är uppfyllda. En sådan reglering blir en logisk följd av vårt förslag om att beslut om lov ska gälla . Eftersom vi anser att den nuvarande tidsfristen bör slopas, skulle det återigen bli tydligt för byggherren när en åtgärd får påbörjas. Vidare skulle hindret för att ge startbesked som lovbeslut försvinna, vilket i sin tur skulle underlätta arbete väsentligt. Som vi har redogjort för i avsnitt 3.4, så kan under vissa förutsättningar villkora ett bygglov, rivningslov eller marklov (jfr 9 kap. 36–37 a §§ PBL). Av ett lovbeslut ska det framgå om beslutet har getts med villkor och i sådana fall vilka dessa villkor är (9 kap. 40 § PBL). Vidare ska i startbeskedet bestämma villkor för att få påbörja åtgärderna, om sådana villkor behövs (10 kap. 24 § 2 PBL). För att det ska bli lättare att överblicka, förstå och tillämpa reglerna om verkställbarhet av lovbeslut, bör det även uttryckligen anges i PBL att eventuella villkor som angetts i ett beslut om lov eller ett startbesked ska vara uppfyllda innan en lovgiven åtgärd får påbörjas. Att bestämmelsen inte även bör hänvisa till villkor enligt 9 kap. 37 a § hänger samman med att sådana villkor förhindrar från att ge startbesked, till dess att villkoret är uppfyllt. Bestämmelsen finns i 10 kap. 3 § andra stycket PBL. Vårt förslag om reglering av verkställbarhet 7.1.3Ett startbesked för en åtgärd som kräver lov ska gälla Förslag: Ett beslut om startbesked för en åtgärd som kräver lov ska gälla . Ett beslut om startbesked i ett lovärende får bara överklagas av sökanden i ärendet (13 kap. 15 § PBL). Om har gett ett startbesked för en åtgärd som kräver lov får beslutet alltså inte överklagas av någon annan. Det råder inte någon tvekan om att beslut som inte går någon – varken en part eller någon annan intressent som har rätt att överklaga – emot bör kunna verkställas omedelbart.2 Enligt den nuvarande ordningen måste emellertid byggherren avvakta tidsfristen i 9 kap. 42 a § PBL, innan startbeskedet får tas i anspråk. Verkställbarhet av beslut om lov har ett nära samband med bestämmelserna om startbesked. För att det ska bli lättare att överblicka, förstå och tillämpa reglerna om verkställbarhet av lovbeslut, bör även verkställbarhet av startbesked för lovpliktiga åtgärder regleras uttryckligen i PBL. Det bör därför framgå av PBL att ett beslut om startbesked för en åtgärd som kräver lov gäller . …även om beslutet inte har fått laga kraft Även om startbesked för lovpliktiga åtgärder är att betrakta som s.k. gynnande beslut, dvs. beslut som inte går någon emot, så får dessa inte omedelbar laga kraft (se avsnitt 4.6.3). Eftersom det enbart är sökanden i ärendet som får klaga på ett sådant beslut, har tidpunkten för laga kraft i sammanhanget ingen betydelse för frågan om verkställbarhet. Därför menar vi att det skulle leda tankarna fel att använda uttrycket ”även om det inte har fått laga kraft” när det gäller startbesked av nu nämnda slag. Bestämmelsen finns i 10 kap. 3 § tredje stycket PBL. 2016/17:180, s. 218. Vårt förslag om reglering av verkställbarhet 7.1.4Ett startbesked ska få ges för en åtgärd som kräver lov även om beslutet om lov inte har fått laga kraft Förslag: Ett startbesked ska få ges för en åtgärd som kräver lov även om beslutet om lov inte har fått laga kraft. Startbesked för en åtgärd som kräver lov men inte något tekniskt samråd, kan ges i beslutet om lov eller i ett separat beslut efter lovbeslutet. Det framgår av 10 kap. 22 § PBL. Däremot säger bestämmelsen ingenting om möjligheten att ge startbesked för en åtgärd som kräver ett tekniskt samråd. Vi menar att det tydligt bör framgå att ett startbesked får ges för en åtgärd som kräver lov även om beslutet om lov inte har fått laga kraft. En sådan bestämmelse skulle visa att ett startbesked upphör att gälla, om det lovbeslut som startbeskedet grundar sig på upphävs eller inhiberas. Bestämmelsen finns i 10 kap. 23 § tredje stycket PBL. 7.1.5Det ska framgå av ett beslut om lov att det sker på egen risk om åtgärden påbörjas innan lovet har fått laga kraft Förslag: Av ett beslut om bygglov, rivningslov eller marklov ska det framgå att det sker på egen risk om byggherren påbörjar den sökta åtgärden innan lovet har fått laga kraft, även om har gett ett startbesked. Om kommunen i en detaljplan har bestämt att lov till en åtgärd endast får ges under en viss förutsättning, får ett lov ges med villkoret att förutsättningen i stället ska vara uppfylld för att startbesked ska få ges. Om så är fallet, ska även det framgå av beslutet om lov. Vårt förslag om reglering av verkställbarhet På egen risk innan laga kraft finns bestämmelser om att ett beslut om lov ska innehålla vissa upplysningar. Bland annat ska det framgå av beslutet vilken giltighetstid lovet har och att lovet inte innebär en rätt att påbörja den sökta åtgärden förrän har gett startbesked enligt 10 kap. (9 kap. 40 § PBL). Däremot finns inget krav på att bygglovet eller startbeskedet ska innehålla några upplysningar om vad ett startbesked innebär. Ett startbesked kan uppfattas som att slutligt medger att byggnadsarbetet får påbörjas. Att sådana arbeten sker på egen risk – och att kan komma att kräva att arbetena återställs, om beslutet om lov inte får laga kraft – framgår dock varken av PBL eller ett lovbeslut. Vi menar att det är viktigt att säkerställa att sökanden förstår innebörden av ett lämnat startbesked. Därför anser vi att PBL bör innehålla krav på att det ska framgå av ett beslut om lov att det sker på egen risk om byggherren påbörjar den sökta åtgärden innan lovet har fått laga kraft, även om har gett ett startbesked. Komplettering av vilka villkor som ska framgå av ett beslut om lov I en detaljplan får kommunen bestämma att lov för vissa åtgärder endast får ges om vissa förutsättningar är uppfyllda (4 kap. 14 § PBL). Kommunen får bestämma att lov endast får ges om 1.en viss anläggning för trafik, energi- eller vattenförsörjning eller avlopp, som kommunen inte ska vara huvudman för, har kommit till stånd, 2.ett visst byggnadsverk på tomten har rivits, byggts om, flyttats eller fått den ändrade användning som anges i planen, 3.utfarten eller en annan utgång från fastigheten har ändrats, 4.markens lämplighet för bebyggande har säkerställts genom att en markförorening har avhjälpts eller en skydds- eller säkerhetsåtgärd har vidtagits på tomten, 5.åtgärder som förebygger olägenheter från omgivningsbuller har vidtagits. Vårt förslag om reglering av verkställbarhet Även om kommunen i en detaljplan med stöd av 4 kap. 14 § har bestämt att lov endast får ges om en viss förutsättning är uppfylld, får ge lov med villkoret att förutsättningen i stället ska vara uppfylld för att startbesked ska få ges. Det framgår av 9 kap. 37 a § PBL. Det hänger samman med att det ibland kan vara lämpligt att vidta de åtgärder som avses i 4 kap. 14 § i direkt samband med att det egentliga byggnadsarbetet påbörjas.3 Av 9 kap. 40 § andra stycket framgår att lovet ska innehålla de villkor och upplysningar som följer av 23, 36, 37 eller 38 § eller behövs i övrigt. Det finns ingen anledning varför inte ett beslut om lov även skulle innehålla villkor enligt 9 kap. 37 a § PBL. Detta bör således rättas till. Bestämmelserna finns i 9 kap. 40 § PBL. 7.1.6Bestämmelsen om rättelseföreläggande behöver förtydligas Förslag: Det ska förtydligas att även får utfärda ett rättelseföreläggande, när det har vidtagits en åtgärd med stöd av ett bygglov, rivningslov eller marklov, om beslutet om lov har ändrats eller upphävts genom ett beslut eller en dom som har fått laga kraft. Av den nuvarande bestämmelsen om rättelseföreläggande i 11 kap. 20 § PBL framgår att får förelägga den som äger en fastighet eller ett byggnadsverk att vidta rättelse, om det på denna har vidtagits en åtgärd i strid mot PBL eller föreskrifter eller beslut som har meddelats med stöd av lagen. Det framgår emellertid inte tydligt vilka möjligheter som har att förelägga om rättelse när någon vidtar en åtgärd med stöd av ett lov, om beslutet om lov senare undanröjs genom ett beslut eller en dom som får laga kraft. 2013/14:126, s. 191 f. Vårt förslag om reglering av verkställbarhet Enligt ÄPBL var det tydligt att även fick förelägga om rättelse när någon hade vidtagit en åtgärd med stöd av ett lov, om lovet senare ändrades eller upphävdes genom ett beslut som fick laga kraft (10 kap. 12 § 2 jämförd med 14 § första stycket ÄPBL). Av förarbetena framgår att den nuvarande bestämmelsen i 11 kap. 20 § PBL överensstämmer med 10 kap. 14 § första stycket i ÄPBL med språkliga ändringar.4 Det finns inget i förarbetena som tyder på att den nuvarande bestämmelsen har utformats på ett sätt som syftat till att begränsa möjligheter att förelägga om rättelse i de fall en åtgärd vidtas med stöd av ett lov, men där lovet senare ändras eller upphävs. Rättsläget får således uppfattas som att i vart fall i samband med tillkomsten av PBL kunde besluta om rättelseföreläggande i sådana situationer. Frågan om verkställbarhet innan ett beslut om lov har fått laga kraft är reglerad i lag genom 9 kap. 42 a § PBL. Vi anser att det numera kan ifrågasättas om får utfärda ett rättelseföreläggande mot någon som vidtagit en lovgiven åtgärd och där lovet sedan ändrats eller upphävts genom ett beslut som har fått laga kraft. När en sådan åtgärd vidtas efter att den lagstadgade tidsfristen enligt 9 kap. 42 a § har löpt ut och ett startbesked getts, går det att ifrågasätta om den vidtagits i strid mot vare sig PBL eller ett beslut enligt PBL. När det gäller sådana situationer kan den nya bestämmelsen sägas stå i strid med möjligheten till rättelseföreläggande enligt 11 kap. 20 § PBL. Det finns därmed risk för att denna oklarhet om hur PBL ska förstås kommer att tolkas till byggherrens fördel och till nackdel. Således skulle det inte längre finnas möjlighet att förelägga om rättelse i sådana situationer. Det kan invändas att det länge har varit praxis att byggherren står risken för att senare kan förelägga om rättelse, om byggherren påbörjar en lovgiven åtgärd innan bygglovsbeslutet har fått laga kraft. Principen har funnits utan att det har ifrågasatts om bestämmelsen i 11 kap. 20 § PBL täcker in denna situation. Som vi har nämnt är det emellertid en skillnad jämfört med tidigare att frågan om verkställbarhet av beslut om lov numera är uttryckligen reglerad. Det är angeläget att PBL gör det möjligt att förelägga om rättelse när en åtgärd har vidtagits i strid med lagen. Det gäller även i de fall en åtgärd har vidtagits med stöd av ett beslut om lov, som senare har 2009/10:170, Del 1, s. 492. Vårt förslag om reglering av verkställbarhet undanröjts efter överklagande. Det är även av central betydelse för den enskilde att det tydligt framgår vilka risker som finns med att påbörja en lovgiven åtgärd innan lovbeslutet har fått laga kraft. Våra förslag innebär dels att ett beslut om lov ska gälla , dels att det ska framgå av ett sådant beslut att byggherren kan påbörja åtgärden på egen risk innan lovet har fått laga kraft (avsnitt 7.1.2 och 7.1.5). Av den anledningen behövs ett förtydligande när det gäller möjligheter att utfärda ett rättelseföreläggande i nu avsedda fall, även om bestämmelsen i nuvarande 9 kap. 42 a § PBL slopas. Mot denna bakgrund bör bestämmelsen om rättelseföreläggande ändras så att får ett tydligt stöd för att förelägga om rättelse när någon har vidtagit en lovgiven åtgärd, i de fall lovet senare har ändrats eller upphävts genom ett beslut eller en dom som har fått laga kraft. Avsikten med den nya bestämmelsen är att denna ska kunna tillämpas i de situationer när motsvarande bestämmelser i var tillämpliga (10 kap. 12 § 2 jämförd med 14 §). Bestämmelsen finns i 11 kap. 20 § första stycket PBL. Bedömning: Det nuvarande systemet med byggsanktionsavgifter är ändamålsenligt, på så sätt att det inte behöver ändras med vårt förslag om att beslut om lov ska gälla . Enligt våra direktiv ska vi bl.a. se över bestämmelserna om byggsanktionsavgifter. Som vi har beskrivit i avsnitt 6.4.3 så är en brist med dagens system att det inte finns någon sanktion om byggherren påbörjar en lovgiven åtgärd innan tidsfristen enligt 9 kap. 42 a § PBL har löpt ut. Som en följd av att vi föreslår att beslut om lov ska gälla och att den nuvarande tidsfristen i 9 kap. 42 a § PBL därmed slopas, så kan byggsanktionsavgifterna även i fortsättningen vara Vårt förslag om reglering av verkställbarhet kopplade till startbeskedet. Någon ändring i sanktionssystemet behövs således inte. 7.2Verkställbarhet av angränsande beslut Att FL är subsidiär innebär att om en annan lag eller en förordning innehåller någon bestämmelse som avviker från denna lag, så tillämpas den bestämmelsen (4 § FL). Huruvida en föreskrift i en annan lag eller förordning ska anses exklusivt reglera förfarandet i ett visst avseende får avgöras genom att myndigheten tillämpar s.k. lagtolkningsmetoder. I det sammanhanget är det sannolikt typiskt sett bara avvikelser som klart framgår av den speciella lagen eller förordningen som gäller framför FL.5 Om en författning innehåller regler om verkställbarhet för vissa preciserade beslutstyper men inte säger något om vad som gäller i fråga om andra beslut enligt författningen, är det givet att tillämpningsproblem kan uppkomma. Att motsatsslut inte är givna framgår av synen på regleringen i PBL. Det förhållandet att vissa särskilt utpekade förbud och förelägganden anges gälla eller kan bli föremål för förordnande om omedelbar verkställighet enligt 11 kap. 38 § PBL, har t.ex. inte uppfattats så att andra beslut, exempelvis bygglov, inte skulle kunna tas i anspråk direkt.6 finns det, som vi har nämnt, vissa beslut som under alla förhållanden måste kunna verkställas omgående. Sådana beslut är bl.a. beslut som över huvud taget inte kan överklagas eller som kan överklagas utan tidsbegränsning (jfr 35 § första stycket FL), men också s.k. gynnande beslut, dvs. beslut som inte går någon emot. Sammantaget är det därför angeläget att det tydligt framgår av PBL i vilka fall som de generella bestämmelserna i inte är tillämpliga. Denna utgångspunkt motiverar att en översyn görs i syfte att säkerställa att regelsystemet i fråga om verkställbarhet är överskådligt, även i fråga om beslut som har ett nära samband med beslut om lov. 2016/17:180, s. 38 f. 6 Se SOU 2010:29, s. 535. Vårt förslag om reglering av verkställbarhet 7.2.1En åtgärd som kräver anmälan ska få påbörjas när startbesked har getts och eventuella villkor är uppfyllda Förslag: En åtgärd som kräver anmälan ska få påbörjas när startbesked har getts och eventuella villkor är uppfyllda. I startbeskedet ska bestämma villkor för att få påbörja åtgärderna, om sådana villkor behövs (10 kap. 24 § 2 PBL). I linje med den föreslagna bestämmelsen i 10 kap. 3 § andra stycket 2, som innebär att eventuella villkor ska vara uppfyllda för att få påbörja en lovpliktig åtgärd, anser vi att detta även bör gälla i fråga om anmälningspliktiga åtgärder (avsnitt 7.1.2). Det bör således framgå av PBL att en åtgärd som kräver anmälan inte får påbörjas innan eventuella villkor är uppfyllda. Bestämmelsen finns i 10 kap. 3 a § första stycket 2 PBL. 7.2.2Ett startbesked för en åtgärd som kräver anmälan ska gälla Förslag: En åtgärd som kräver en anmälan ska få påbörjas när har gett ett startbesked. Vi ser inte något bärande skäl till att reglerna om verkställbarhet av startbesked bör skilja sig åt mellan åtgärder som kräver lov och sådana som kräver anmälan. Trots att gällande rätt enligt vår uppfattning är att både startbesked för både lov- och anmälningspliktiga åtgärder får verkställas (se avsnitt 4.6), så kan den nuvarande regleringen upplevas som svårtillgänglig, inte minst av enskilda. För att det ska bli lättare att överblicka, förstå och tillämpa reglerna om verkställbarhet av främst anmälningspliktiga åtgärder, men även lovpliktiga, anser vi att även verkställbarhet av startbesked för anmälningspliktiga åtgärder uttryckligen bör regleras i PBL. Vårt förslag om reglering av verkställbarhet …även om beslutet inte har fått laga kraft Även om startbesked för anmälningspliktiga åtgärder (med undantag för startbesked för s.k. attefallsåtgärder) är att betrakta som s.k. gynnande beslut, dvs. beslut som inte går någon emot, så får dessa inte omedelbar laga kraft (se avsnitt 4.6.3). När det gäller verkställbarhet av lovbeslut, har vi föreslagit en utformning av bestämmelsen som innebär att ett sådant beslut gäller , även om det inte har fått laga kraft (jfr förslaget till 10 kap. 3 § första stycket PBL). I fråga om startbesked i ett anmälningsärende har tidpunkten för laga kraft i sammanhanget ingen betydelse för frågan om verkställbarhet, eftersom det enbart är anmälaren i ärendet som får klaga på ett sådant beslut. Därför menar vi att det skulle leda tankarna fel att använda ett sådant uttryck (”även om det inte har fått laga kraft”) när det gäller startbesked av nu nämnda slag. Ett sådant uttryck kan leda till frågor om när beslutet får laga kraft, vilket skulle innebära ett onödigt merarbete för . När det gäller startbesked för s.k. attefallsåtgärder, så bedömer vi att även dessa kan verkställas , men på en annan grund än övriga anmälningspliktiga åtgärder (se avsnitt 4.6.2). I fråga om sådana åtgärder beror tillåtligheten av verkställbarhet i stället på att startbeskedet i dessa fall inte får laga kraft, eftersom de som är klagoberättigade i lagens mening inte underrättas om beslutet. Det medför att rätten att överklaga beslut om sådana startbesked är tidsmässigt obegränsad och att beslutet därmed får verkställas (se avsnitt 4.1).