sou · H6B32 · 2018-01-18 00:00:00 — Den som är godkänd för anställning i bevakningsföretag och har till uppgift att utföra bevakningstjänst, det vill säga väktare, omfattas emellertid av det utökade skyddet i 17 kap. 5 § när sådan tjänst utförs. avses den som yrkesmässigt åtar sig att för annans räkning bevaka fastighet, anläggning, viss verksamhet, offentlig tillställning eller något annat sådant, bevaka enskild person för dennes skydd, eller bevaka sedlar, mynt eller annan egendom i samband med transport. Bevakning som utförs av statlig eller myndighet omfattas dock inte. Samma sak gäller bevakning som utförs av enskild person, om denne endast fullgör uppdrag med stöd av ett förordnande som har meddelats honom av en myndighet enligt en bestämmelse i lag. Nuvarande ordning – brott mot allmän verksamhet m.m. En entrévärd är antingen anställd direkt av den restaurang eller motsvarande som denne arbetar vid eller av ett auktoriserat bevakningsföretag. En entrévärd har, liksom väktare, inte några andra befogenheter än de som tillkommer varje medborgare och utövar således inte myndighet. En entrévärd som är godkänd för anställning i bevakningsföretag och har till uppgift att utföra bevakningstjänst, det vill säga en väktare, omfattas av det utökade skyddet i 17 kap. 5 § när sådan tjänst utförs (se avsnitt 3.12.3). Trygghetsvärdar arbetar oftast i olika offentliga miljöer såsom på och kring skolor och förskolor, inom bostadsområden, i och utanför butiker, gallerior eller inom kollektivtrafiken. Deras arbetsuppgifter kan bestå i att bedriva nattvandringar, finnas till hands och vara synliga i de områden som de arbetar i, iaktta och rapportera incidenter samt vara behjälpliga i olika situationer. Det är vanligt att trygghetsvärdar anlitas av kommuner och trygghetsvärdarna har ofta ett nära samarbete med såväl polis som socialtjänst. En trygghetsvärd har inte några andra befogenheter än dem som tillkommer varje medborgare och utövar således inte myndighet. definieras i 1 kap. 2 § lagen (2003:778) om skydd mot olyckor. Med räddningstjänst avses de räddningsinsatser som staten eller kommunerna ska ansvara för vid olyckor och överhängande fara för olyckor för att hindra och begränsa skador på människor, egendom eller miljön. Vidare hänförs sådana räddningsinsatser som görs enligt 4 kap. 1–4 §§ samma lag utan att det har inträffat någon olycka eller föreligger överhängande fara för en olycka till räddningstjänst. Således omfattas räddningsinsatser inom fjäll-, flyg- och sjöräddningstjänst samt efterforskning av försvunna personer. Av 6 kap. 2 § lagen (2003:778) om skydd mot olyckor framgår att om fara för liv, hälsa eller egendom eller för skada i miljön inte lämpligen kan hindras på något annat sätt, får räddningsledaren vid Nuvarande ordning – brott mot allmän verksamhet m.m. en räddningsinsats bereda sig och medverkande personal tillträde till annans fastighet, avspärra eller utrymma områden, använda, föra bort eller förstöra egendom samt göra andra ingrepp i annans rätt, i den mån ingreppet är försvarligt med hänsyn till farans beskaffenhet, den skada som vållas genom ingreppet och omständigheterna i övrigt. SOSFS 2009:10 (M) framgår att med hälso- och sjukvårdspersonal avses person eller personer som i sitt yrke utför hälso- och sjukvård. I begreppet hälso- och sjukvårdspersonal inbegrips ambulanssjukvård som definieras som hälso- och sjukvård som utförs av hälso- och sjukvårdspersonal i eller i anslutning till ambulans. Hälso- och sjukvård utgör normalt inte myndighetsutövning. Vid tvångsvård med stöd av exempelvis lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård kan dock även hälso- och sjukvård falla in under begreppet myndighetsutövning och därmed omfattas av bestämmelserna i 17 kap. . 4Beskrivning av problemen och dess orsaker I direktiven till utredningen beskrivs att det på flera orter i landet förekommer social oro innefattande anlagda bränder och återkommande angrepp på samhällsnyttiga funktioner som polis, ambulans- och räddningstjänstpersonal, så kallat blåljuspersonal, i form av bland annat stenkastning och våld vid utryckning. , bland annat i stadsdelen i och i med flera förorter till 2013, har situationerna urartat till rena kravaller och upplopp. Vidare anges att det förekommer skadegörelse riktad mot såväl polisbilar och andra utryckningsfordon som polis- och brandstationer, socialkontor och annan viktig egendom. Orsaken till denna utveckling är enligt direktiven komplex och mångfasetterad. Klyftorna och segregationen i samhället och en ökad skillnad mellan olika områden i en och samma kommun när det gäller bland annat brottslighet och upplevd trygghet, arbetslöshet, skolresultat, samhällsservice och delaktighet utgör en del av den bakomliggande problembilden. Utöver vad som anges i direktiven har medierna särskilt uppmärksammat förekomsten av våld och hot mot sjukvårdspersonal. Vad som främst har rapporterats är hot och trakasserier i samband med vård av skottskadade personer med anknytning till gängkriminalitet i socialt utsatta områden. Situationen har beskrivits som mest allvarlig på akutmottagningar, men problemen synes även omfatta vårdavdelningar. I detta kapitel redovisas den kartläggning av problemen och dess orsaker och bakgrund som har kunnat göras inom ramen för utredningsarbetet. Kartläggningen bygger på dels rapporter och statistik, dels vad som framkommit vid olika möten och studiebesök Beskrivning av problemen och dess orsaker som utredningen har genomfört. Kapitlet avslutas med en redogörelse för våra slutsatser och bedömningar. För att få en närmare bild av hur problemen ser ut och hur omfattande de är har utredningen genomfört ett antal möten och studiebesök. Målsättningen har varit att få en god spridning mellan de berörda aktörerna samt belysa problemet från olika perspektiv. Utredningen har haft möten med Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, Kommuner och Landsting, , , samt . Vidare har vi gjort studiebesök hos åklagarkammare, Polisens regionledningscentral i , lokalpolisområdet i och i , lokalpolisområdet i i samt polisstationen i . Vi har även mottagit en skrivelse från samt haft telefonmöte med branschorganisationen . Vidare har vi haft samråd med 112-utred- ningen. Härutöver har vi tagit del av statistik och rapporter. I det följande redogörs för vad som framkommit genom vårt kartläggningsarbete. Till en början förklaras begreppet ”utsatt område” som återkommer i den fortsatta beskrivningen. använder olika begrepp för att beskriva områden med låg socioekonomisk status och kriminell påverkan på lokalsamhället. Olika områden har klassificerats och indelats i tre nivåer utifrån grad av utsatthet.1 Ett utsatt område är ett geografiskt avgränsat område som karaktäriseras av en låg socioekonomisk status där de kriminella har en inverkan på lokalsamhället. Inverkan är snarare knuten till den sociala kontexten i området än de kriminellas utstuderade vilja att ta makten och kontrollera lokalsamhället. Påverkan kan utgöras av direkta påtryckningar, exempelvis genom hot och utpressning, eller 1 Avsnittet bygger på skriften ”Utsatta områden – Social ordning, kriminell struktur och utmaningar för polisen”. Nationella operativa avdelningen, Underrättelseenheten, . Beskrivning av problemen och dess orsaker indirekta, som offentliga våldshandlingar som riskerar att skada tredje man, narkotikahandel som bedrivs öppet eller ett utåtagerande missnöje mot samhället. Effekten av detta blir att de boende i området upplever otrygghet, vilket i sin tur leder till en minskad benägenhet att anmäla brott och att medverka i rättsprocessen. Läget i ett utsatt område anses vara allvarligt. Ett särskilt utsatt område kännetecknas av en allmän obenägenhet att delta i rättsprocessen. Det kan även förekomma systematiska hot och våldshandlingar mot vittnen, målsägare och anmälare i området. Situationen i området innebär att det är svårt eller nästintill omöjligt för polisen att fullfölja sitt uppdrag vilket kräver regelmässig anpassning av arbetssätt eller utrustning. har det skett en normalisering vilket lett till att varken polisen eller de boende reflekterar över det avvikande läget i området. Ett särskilt utsatt område inbegriper även i viss mån parallella samhällsstrukturer, extremism såsom systematiska kränkningar av religionsfriheten eller starkt fundamentalistiskt inflytande som begränsar människors fri- och rättigheter, personer som reser iväg för att delta i strid i konfliktområden och en hög koncentration av kriminella. Om det ligger andra utsatta områden i nära anslutning till ett särskilt utsatt område finns det risk för samverkan mellan kriminella personer eller nätverk inom områdena. Läget i ett särskilt utsatt område anses vara akut. De områden som klassificerats som särskilt utsatta är Vivalla i , i , , och /i , och /i , Ronna/Geneta/i , Araby i , Karlslund i , /Hermodsdal/Lindängen, söder om och () i , , , , , och i , /Grevgården/i , /Hulta och i samt Skäggetorp i . Utöver utsatta områden och särskilt utsatta områden har det även gått att identifiera en mellannivå som kallas riskområde. Detta är ett område som uppfyller samtliga kriterier för ett utsatt område men inte riktigt når upp till de kriterier som kännetecknar ett särskilt utsatt område. Läget är dock så alarmerande att det finns en överhängande risk att området riskerar att bli särskilt utsatt om inte adekvata åtgärder sätts in. Beskrivning av problemen och dess orsaker 4.4Myndigheters och organisationers bild av problemen Vid de möten och studiebesök som vi har genomfört har en relativt entydig bild framträtt såvitt avser förekomsten av angrepp mot blåljusverksamhet. I det följande sammanfattas vad som framkommit i fråga om arbetssituationen för blåljuspersonal främst i de särskilt utsatta områdena. De företrädare för polisen på olika nivåer som vi har träffat har samstämmigt berättat om återkommande angrepp på polisens verksamhet i de särskilt utsatta områdena. Angreppen tar sig olika uttryck och är främst kopplade till individer som sysslar med kriminell verksamhet i dessa områden. Situationen skiljer sig i viss mån åt i olika områden och varierar också över tiden. Den nuvarande polisstationen i , som funnits i ungefär , har blivit utsatt för olika former av angrepp. Polisstationen har exempelvis blivit beskjuten och det har även förekommit stenkastning mot polisbilar på parkeringen. Även den tidigare polisstationen utsattes för angrepp, bland annat genom att bilar i garaget sattes i brand. Ytterligare exempel är att bensin hälldes in genom ett brevinkast och att det vid ett annat tillfälle sköts in i ett omklädningsrum som saknade skottsäkra fönsterrutor. Situationen i när det gäller angrepp på blåljusverksamhet var som mest allvarlig . Lokalpolisens uppfattning är att oroligheter i form av stenkastning förekommer även , men att en vanligare form av störning av verksamheten numera är att bränder anläggs i syfte att avleda polisens uppmärksamhet. Beskrivning av problemen och dess orsaker I i har de större våldsamma upploppen minskat i antal . Anledningen till detta är enligt polisen att de har blivit bättre att stävja denna typ av brottslighet. Angreppen förekommer dock fortfarande. Till skillnad mot exempelvis , finns det många gångbroar i som försätter polisen i en utsatt position då det är lätt för gärningspersoner att kasta sten från dessa broar. Även om angreppen mot polisen synes ha minskat i omfattning föreligger det alltid ett latent hot. Angrepp sker vid tillfällen då polisen inte har tillräckligt med personal på plats. Polisen blir mer sällan angripen när den enbart patrullerar. Det är främst när ett ingripande sker som konflikter blossar upp. Den person som polisen ingriper mot kan då få hjälp av andra som snabbt kommer till platsen. Det har inträffat ett flertal allvarliga händelser där personer kastat stenar mot polisen i samband med ingripande. Ett exempel är en situation som inträffade i samband med att en person skulle gripas inne i en lokal i . Gripandet blev tumultartat då ett stort antal människor ifrågasatte polisen och uppträdde hotfullt och aggressivt. Utanför lokalen kastades stora stenar mot polismännen som om de träffat hade kunnat orsaka livshotande skador. Ytterligare ett exempel som polisen redogjort för inträffade i samband med att polisen skulle gripa två personer med anledning av misstänkt narkotikainnehav. En person som stod en bit bort kastade då sten mot polisen varefter han flydde in i en lokal. När polisen sedan skulle gripa honom hade ett trettiotal personer kommit till platsen och närmade sig polisen, som med anledning därav tvingades retirera. En situation som har fångats på film handlade om ett ingripande i ett garage som föranledde polisen att spärra av platsen. Polisen ifrågasattes starkt av förbipasserande och en mycket hotfull stämning uppstod. Polisen tvingades använda pepparspray för att försvara sig. Ett fenomen som polisen i har redogjort för är så kallad ”fishing”. Det innebär att polisen, genom falskt larm eller på annat sätt, lockas till en plats och där utsätts för angrepp av ett större antal personer. Polisens uppfattning är syftet med att Beskrivning av problemen och dess orsaker hota och använda våld mot polisen tidigare var att skrämmas, men att det har utvecklats till att avsikten numera är att direkt skada de enskilda polismännen. Angreppen kan kopplas till ett hat mot samhället och till polisen som en yttersta symbol för samhället. Ytterligare ett problem i är att personer maskerar sig för att undvika identifiering. Polisen använder numera GoProkameror, en variant av actionkamera, som fästs på utrustningen och som filmar ingripanden etc. Vid händelse av ett ingripande är det dock svårt att identifiera misstänkta personer på grund av maskeringen. Det är även svårt att identifiera gärningsmän i situationer då poliser blir angripna genom exempelvis stenkastning då detta ställer mycket stora krav på de enskilda polismännen i den utsatta position de befinner sig i. I finns tre utsatta områden där stenkastning och andra former av hot och våld mot blåljusverksamhet förekommer. Bilden av dessa angrepp är det densamma som den vi har fått beskriven i de särskild utsatta områdena. Bland annat har polisen hittat korgar med stenar på vissa tak i bostadsområdena. Polisfordon kan inte lämnas obevakade i dessa områden. Inom de utsatta områdena i finns också skjutvapen lätt tillgängliga. Skyddsåtgärder från polisens sida Mot bakgrund av de händelser som inträffat använder polisen specialutrustning när de åker in i vissa områden, i form av exempelvis skalskyddade fordon och lättviktshjälmar som är enklare att bära med sig samt få fram snabbt om det skulle behövas. Ett annat exempel på hur polisens verksamhet påverkas av de angrepp som sker är att det i vissa områden behövs två patruller för att kunna genomföra uppdrag som normalt sett endast kräver en patrull. Vidare måste alltid en polisman stanna kvar vid polisbilen. Om en polisbil lämnas obevakad finns en betydande risk att den utsatt för skadegörelse i form av exempelvis sönderskurna däck. Beskrivning av problemen och dess orsaker har en rad olika särskilt allvarliga attentat riktats mot polisen. •Den placerades en sprängladdning vid Rättscentrum i . Sprängladdningen detonerades och den kraftiga explosionen skadade fasaden och fönster på byggnaden, som bland annat innefattade polishus, tingsrätt och åklagarkammare. •Strax exploderade ytterligare en sprängladdning vid Rättscentrum i . Detonationen orsakade stora skador på entrén och byggnadens fasad. Ingen människa skadas allvarligt. •Den attackerades polis med stenar efter att en polispatrull gjort en fordonskontroll i . Situationen trappades upp och ytterligare poliser kallades till området. Vid polisstationen anlades en eld och en handgranat kastades mot en polisbuss i vilken det fanns fyra poliser. •Vid tolvslaget kastades en misstänkt handgranat mot polisstationen i . Entrédörren, flera fönster och tre bilar på gatan utanför skadades. Även en fastighet mitt emot polishuset fick skador. •Natten till exploderade ett polisbefäls bil som stod parkerad vid hans bostad i en kommun norr om . Ingen skadades och polisen och hans familj fördes i säkerhet. Polisbefälet hade bland annat haft ledande befattningar i kampen mot gängkriminalitet. •Klockan 01.20 inträffade en explosion vid polishuset i . Det fanns inga poliser i lokalen vid detonationen och ingen annan människa skadades heller. •Den detonerade en större sprängladdning utanför entrén till polishuset i . Entrén blev totalförstörd och två polisbilar som stod parkerade i ett garage under entrén blev kraftigt demolerade. Även om brottet inte är uppklarat och motivet för gärningen därför inte är klarlagt, kan sprängningen ses som ytterligare ett exempel på ett mycket allvarligt angrepp på polisen. Beskrivning av problemen och dess orsaker •Natten mot avlossades ett flertal kraftiga skott mot en bostad i tillhörande en polis. Projektilerna gick igenom väggarna i huset. Vid angreppet befann sig polisen och dennes familj i bostaden. Ingen person kom till fysisk skada. •Under natten utsattes en polisstation i för flera attacker. Det första attentatet skedde då en kraftigare fyrverkeripjäs eller liknande detonerats utanför byggnaden. Bland annat fyra fönsterrutor skadades. Omkring skedde nästa angrepp då en sten kastades genom ett fönster och ytterligare en fyrverkeripjäs detonerades. Från polisens sida har framförts att problemet med att personer stör och hindrar polisens arbete till stor del kan antas bero på att dessa individer vill få bort polisen från områdena så att de kriminella kan fortsätta med sin verksamhet ostört, främst när det gäller handel med narkotika. Framför allt yngre kriminella har en låg tröskel för att använda våld och få spärrar när det gäller att angripa polisen. Ett annat exempel som lyfts fram är att bilbränder anläggs för att rikta polisens resurser till detta i stället för den kriminella kärnverksamheten. När det gäller hot och våld mot enskilda polismän så är det särskilt de som är yngst i tjänst som drabbas. De polismän med längre erfarenhet, och som har vana vid att arbeta i de utsatta områdena, har bättre förmåga att hantera de situationer som uppstår. har framfört att det är vanligt med s.k. förtäckta hot där den som hotar anspelar på att det finns kännedom om var polisen och dennes familj bor. Denna typ av hot tas på stort allvar och kan påverka den enskilda polismannen mer än ett fysiskt angrepp. Polisen har också lyft fram att det endast är en liten grupp individer som angriper polisen. Övriga boenden i de utsatta områdena stöttar polisen och tar egna initiativ till att öka tryggheten, bland annat i form av nattvandring och bevakning av utsatta butiker. Många invånare i dessa områden vill hjälpa till att förändra den negativa synen på det område de bor i. Det finns således även ljuspunkter när det gäller utvecklingen. Som ett exempel kan nämnas att det i finns det insatser för ungdomar som har god effekt vad Beskrivning av problemen och dess orsaker gäller att minska återfall i brott. Det finns också efterfrågan på stöd för att lämna en kriminell livsstil, så kallad avhopparverksamhet. I situationer där oroligheter utbryter i de utsatta områdena drabbas även räddningstjänsten för hot och våld, bland annat i form av stenkastning. har framhållit att problemet med kravaller inte längre enbart är ett storstadsfenomen utan detta problem synes sprida sig över hela landet. Förekomsten av hot och våld mot räddningstjänstpersonal har kommit att bli ett stort arbetsmiljöproblem. Angreppen innebär att räddningsinsatser i vissa fall försenas. Det är inte enbart vid större kravaller som räddningstjänstpersonal angrips, utan detta sker även genom hot och våld från enskilda individer. Det finns exempel då personalen blivit hotade med yxa. Vid utryckningar i de utsatta områdena krävs att räddningstjänsten är förberedda för att möta hot och våld. Mot bakgrund av de incidenter som varit har räddningstjänsten tagit fram speciell skyddsutrustning för personalen. Det rör sig bland annat om laminerade glas i fordonen till undvikande av glassplitter, speciella glasögon till skydd mot grön laser och hörselskydd till skydd mot smällare. Även radiokommunikationen har utökats då det är av stor vikt att personalen kan informera varandra om eventuella angrepp. Det finns vidare råd och anvisningar om hur personalen ska agera och räddningstjänsten har blivit tvungna att i viss mån använda samma taktik som polisen. I de utsatta områden får räddningstjänsten inte använda fast utrustning med slang som måste rullas in innan brandbilen kan köra iväg. Vid utryckning i dessa områden används i stället en annan typ av utrustning som enkelt kan kopplas loss i händelse av att man snabbt måste lämna platsen. Vidare har man som rutin att alltid backa in fordon i dessa områden så att man enkelt kan köra därifrån. Det finns även ett problem med att utrustning stjäls, vilket föranlett att all utrustning numera DNA-märks. Således har det förekommit att räddningstjänsten lurats till en plats genom att någon anlägger en mindre brand och medan släckningsarbetet pågår stjäls utrustning från fordonen. Det finns även exem- Beskrivning av problemen och dess orsaker pel på att brandstationer har skaffat sig skalskydd i form av staket och grindar för att undvika att obehöriga tar sig in på området. har framfört att den officiella statistiken om förekomst av hot och våld är missvisande då det finns ett stort mörkertal. Mot denna bakgrund genomförde riksförbundet 2016 en enklare enkätundersökning avseende förekomsten av hot och våld vid Brandförsvar, samt Attunda. Antalet medlemmar i dessa områden är omkring 650 till antalet och svarsfrekvensen låg på . De som svarade på enkäten uppmanades att överväga alla externa incidenter som kunde anses utgöra hot och/eller våld i lagens mening. Resultatet visade att hade utsatts för hot och/eller våld under sin anställning och att hade utsatts för hot och/eller våld . Resterande frågor i enkäten avsåg endast . Av deltagarna svarade att deras insats blivit fördröjd på grund av våld och/eller hot. På frågan om obehag upplevts på grund av en hotfull situation svarade ja. Andelen som varit med om att utryckningsfordon utsatts för skadegörelse eller stöld var och andelen som varit med om att utrustning stulits eller skadats genom skadegörelse var . På frågan om hur hot och/eller våld förekommit svarade att de blivit utsatta en gång och resterande att de blivit utsatta mer än en gång. När det gäller frågan om incidentrapport skrevs vid händelserna svarade att detta skedde och övriga att det inte skedde eller att de inte vet om det skrevs någon incidentrapport. Vidare svarade att det skedde en polisanmälan. har vidtagit olika åtgärder för att försöka minska benägenheten till angrepp genom att skapa förståelse för verksamheten. Olika brandstationer har bland annat haft öppet hus för att berätta om räddningstjänstens verksamhet. Vidare har man genomfört projekt som ”Människan bakom uniformen” och räddningstjänsten har även knackat dörr i olika områden för att presentera sin personal. Beskrivning av problemen och dess orsaker Även ambulanspersonal utsätts för angrepp även om dessa inte är lika frekventa som de mot polis och räddningstjänst. har som exempel pekat på ett tillfälle då ambulans på felaktiga grunder kallats till en adress där den blev beskjuten med fyrverkeriraketer. Det förekommer också att utrustning och läkemedel stjäls ur ambulanser. Ambulanspersonal har ingen speciell utrustning till skydd mot fysiska angrepp och är därför särskilt sårbara. Det förekommer att ambulanspersonal avstår från att åka in i vissa områden utan eskort av polis. Detta kan leda till en väntetid för patienten på 20–. Det görs dock alltid en individuell riskbedömning av såväl ambulanspersonalens som patientens säkerhet. Då oroligheter utbryter har ambulanspersonal som rutin att stanna vid en brytpunkt och invänta klartecken från polis innan de åker vidare.