sou · H6B378 · 2018-10-31 00:00:00 — En välfungerande process för att ta sig genom de steg som ansökan och flytt till ett nytt land innebär är en mycket viktig aspekt i kon- kurrensen om de internationellt mobila studenterna. Att som student komma till är en i flera delar komplicerad process. Stegen från anmälan som sökande till en studieplats fram till registrering på en utbildning är många, och systemet är delvis fragmentiserat med information som måste hämtas från och lämnas till flera olika myn- digheter och organisationer. Hur en sökande upplever processen att söka sig till för att studera är betydelsefull för studentens val av studiedestination. Det är därför viktigt att processen i fungerar väl och uppfattas som enkel, modern och tillmötesgående. ger också ett viktigt intryck även till den majoritet av de sökande som i slutändan inte kommer till för att studera. Vilka möj- ligheter som finns att etablera sig i arbetslivet är dessutom en viktig faktor när studenter väljer utbildningsdestination. Utredningen lämnar därför ett antal förslag och rekommenda- tioner: •Universitets- och högskolerådet och får i uppdrag att utreda hur gruppen studieavgiftsskyldiga kan följas från anmälan till examen via regelbunden statistik eller i särskilda uppföljningar. Det behövs en ökad förståelse för vad som händer under processens olika delar för att effektivisera proces- sen att komma till som avgiftsskyldig student. •Den plattform för internationalisering som utredningen föreslår tillser att processen att komma till som avgiftsskyldig student effektiviseras. En möjlighet som utredningen anser bör analyseras, är att utveckla ett gemensamt webbaserat och myn- dighetsgemensamt gränssnitt för utländska studenters anmälan till högskolan samt hantering av deras ansökningar om högskole- studier, stipendier och uppehållstillstånd. •Lärosätena och Universitets- och högskolerådet analyserar orsa- ken till varför så stor andel av de sökande bedöms vara obehöriga samt vidtar åtgärder för att minska denna andel. •Lärosätena och Universitets- och högskolerådet ser över möjlig- heterna att förkorta såväl handläggningstider som ansöknings- tider. •Lärosätena undersöker möjligheten att i större utsträckning än nu utnyttja separat antagning av avgiftsskyldiga studenter. Det innebär en ökad flexibilitet i lärosätenas antagning av dessa studenter och kan exempelvis möjliggöra antagningsbesked än om antagningen sker som övriga studenter. Få lärosäten använder denna möjlighet . •Lärosätena tar ett större ansvar för att öka utländska studenters kontakter med arbetslivet och det omgivande samhället. Läro- säten och arbetslivsföreträdare samarbetar närmare i partnerskap om enskilda utbildningsprogram i syfte att skapa praktikmöjlig- heter eller mentorskap för utländska studenter. Lärosätena arran- gerar sina engelskspråkiga utbildningsprogram så att de innehåller moment av praktik eller annan arbetslivsanknytning. I den svenska migrationspolitiken betonas den reglerade invand- ringen medan utbildnings- och forskningspolitiken tar fasta på kvali- teten i verksamheten oavsett ursprung på de personer som är verk- samma inom universitet och högskolor. Utredningen har sökt att peka på en utveckling som ger de olika aspekterna plats att mötas. Det är av stor vikt att universitet och högskolor har förståelse för migrationspolitikens funktionssätt, på samma sätt som Migrations- verket och andra myndigheter behöver ha förståelse för lärosätenas målsättningar och verksamhet. Utredningen menar att parterna har ett ansvar att skapa ett konstruktivt samarbete kring gemensamma frågor. Detta arbete har i viss mån redan påbörjats. Utredningen har i sina förslag inspirerats av den modell för han- tering av uppehållstillstånd som tillämpas i . Modellen innebär att nederländska lärosäten med status som erkänd sponsor är berättigat att ansöka om uppehållstillstånd å en sökandes vägnar och att det är lärosätet som är i kontakt med motsvarigheten till . Utredningen föreslår att: •Utlänningsförordningen (2006:97) ändras så att universitet och högskolor kan certifieras för bedömningar av utlänningars avsikt att studera i inför beslut om uppehålls- tillstånd för studier. bemyndigas att besluta om certifiering av universitet och högskolor för bedömning av studie- avsikt. Ett system för certifiering av universitet och högskolor utvecklas vid . •Efter utvärdering av de förslagna förordningsändringarna initierar regeringen en utredning om certifiering av universitet och hög- skolor för mer generell hantering av ansökningar om uppehålls- tillstånd för studier och forskning samt arbetstillstånd. •Förordningen (1993:1153) om redovisning av studier m.m. vid universitet och högskolor ändras så att uppgifter från ett lärosätes studieregister ska få lämnas ut till på medium för automatiserad behandling om uppgifterna behövs för hanter- ing av uppehållstillstånd för studier. •Regeringen ser över möjligheten att förbättra villkoren för ut- ländska doktorander som genomför en del av sin forskarutbild- ning i (gästdoktorander) att få uppehållstillstånd. Utredningen rekommenderar också att: •Universitet och högskolor utvecklar riktlinjer för att säkerställa en antagningsverksamhet i samklang med migrationsprocessen. •Migrationsverket förstärker och vidareutvecklar arbetet med att förkorta handläggningstiderna för såväl studenter och doktoran- der som anställda. •Migrationsverket ser över och ändrar den nuvarande tremånaders- gränsen för banktillgodohavanden vid förstagångsansökningar. •Lärosätena säkerställer rutiner som innebär att informeras omgående om en student har avbrutit sina studier. •Migrationsverket och lärosätena fördjupar sin dialog beträffande doktorander från tredjeland för att åstadkomma smidigare pro- cesser för uppehållstillstånd. •Migrationsverket tydliggör sin praxis kring kraven för statusbyte för personer som befinner sig i med annan grund för uppehållstillstånd och som söker uppehållstillstånd för studier på forskarnivå. I utredningens uppdrag ingår att se över systemet för anmälnings- och studieavgifter för tredjelandsstudenter bland annat i fråga om behovet av flexibilitet och transparens i avgiftssättningen. Utredningen anser att anmälningsavgiften för tredjelandsstudenter bör ligga kvar på nuvarande nivå, , och fortsatt fastställas av regeringen. Även om den sökande anmäler sig till flera utbild- ningar är det liksom endast en avgift som ska tas ut. Eventuellt under- eller överskott av anmälningsavgifterna bör förfogas av Univer- sitets- och högskolerådet. Överskott bör främst användas för system- förbättringar riktade till studieavgiftsverksamheten. Full kostnadstäckning och ökad tydlighet Utredningen konstaterar att full kostnadstäckning, som är den modell som används för att bestämma studieavgifternas storlek, är en väletablerad modell för högskolan. Full kostnadstäckning ska uppnås för den studieavgiftsfinansierade verksamheten i dess helhet, vilket tillåter viss flexibilitet i prissättningen. Utredningen har över- vägt om det finns behov att föreslå en förtydligad reglering av hur studieavgiftens storlek ska bestämmas och vad som får ingå. Slutsatsen är att det inte bör införas nationell reglering inom detta område. Utred- ningen anser att gränsdragningarna måste göras vid respektive univer- sitet och högskola utifrån lärosätets verksamhet och dess önskade profilering. Utredningen rekommenderar därför att: •Universitet och högskolor fastställer principer för full kostnads- täckning av studieavgifter. Studenter som betalar studieavgift har fullt legitima krav på att få veta vad som ingår i studieavgiften och varför den kan skilja sig från de statliga ersättningsbeloppen. Därför behövs tydlig och målgrupps- anpassad information till studenterna såväl om utbildningens upp- lägg och innehåll som om stöd eller service som erbjuds. •Universitet och högskolor bör därför redovisa tydligt för sökande och studenter vad som ingår i studieavgiften. Ökad flexibilitet i avgiftssättningen och tydligare regler om återbetalning av avgifter när det finns skäl för det Sedan förordningen (2010:543) om anmälningsavgift och studieavgift vid universitet och högskolor (studieavgiftsförordningen) trädde i kraft har den förändrats . Någon generell översyn av bestämmelserna har dock inte gjorts. Universitet och hög- skolor har vid olika tillfällen pekat på behov av förändringar. Internatio- naliseringsutredningen lämnar därför följande förslag till föränd- ringar av reglerna. •Tidpunkten för avgiftsskyldighet förtydligas så att det framgår att den avgörande tidpunkten för om en person är studieavgifts- skyldig är vid utbildningens start. •Kravet att studieavgiften ska vara densamma för alla studieavgifts- skyldiga studenter som går samma utbildning vid samma tillfälle upphävs. Utredningen betonar att den grundläggande principen bör vara att studieavgifterna sätts genom sakliga beslut för respek- tive utbildning och gäller initialt för samtliga antagna. Det bör dock sedan vara möjligt att på objektiva och transparenta grunder sätta ned studieavgiften eller bevilja stipendium. •Det blir tvingande för en högskola att betala tillbaka hela eller en del av studieavgiften om studenten är förhindrad att delta i utbildningen på grund av att uppehållstillstånd inte beviljats eller förlängts eller vid personliga skäl såsom egen sjukdom eller sjuk- dom i familjen. Högskolan bör också få betala tillbaka hela eller en del av studieavgiften av andra särskilda skäl. Vad som ska utgöra personliga eller andra särskilda skäl bör avgöras av lärosätena. •Bestämmelserna om avstängning på grund av utebliven betalning upphävs. I stället fastslås att en student som inte betalat studie- avgiften för en kurs inte får registrera sig på den kursen förrän avgiften är betald. •I fråga om vad som ska gälla för avgiften om en avgiftsskyldig student söker studieuppehåll och anstånd med studier samt om studenten vill byta ut en kurs, anser utredningen att det inte bör föreskrivas på nationell nivå utan vara frågor för lärosätena att reglera lokalt. Stipendier för finansiering av tredjelandsstudenter En lång rad länder över hela världen gör stora investeringar i inter- nationella stipendier för att lösa samhällsproblem och för att utveckla diplomatiska och mellanstatliga relationer. Stipendier är ett viktigt instrument för rekrytering av studenter, och många svenska läro- säten har pekat på behovet av fler stipendiemöjligheter och även ett stipendieprogram för högt kvalificerade studenter. Bristen på svenska stipendier har också pekats ut som ett av de viktigaste hindren för rekrytering av utländska studenter. Ett studieavgiftsfinansierat system behöver kompletteras med olika former av stipendier. Flexibilitet behöver också skapas för läro- sätena i hanteringen av studieavgifter när det gäller mer långsiktiga strategiska samarbeten. Enligt utredningen är dagens stipendiesystem otillräckligt. omfattar det dels stipendier riktade till studenter från utpekade låg- och medelinkomstländer, dels medel som fördelas till lärosätena för att de ska kunna sätta ned avgiften till utvalda studenter som de vill rekrytera. Utredningen föreslår därför hur ett mer heltäckande stipendiesystem bör kunna utformas för att alla studieavgiftsskyldiga studenter ska kunna ges möjlighet att söka svenska stipendier för studieavgifter och levnadsomkostnader. Stipen- dierna bör utvärderas gemensamt i samband med utvärderingen av den internationaliseringsstrategi som utredningen föreslog i del- betänkandet. •De medel till stipendier som universitet och högskolor förfogar över efter fördelning till respektive lärosäte av Universitets- och högskolerådet fördubblas . Stipen- dierna, som är avsedda för särskilt kvalificerade studenter oavsett ursprungsland, bör kunna användas för nedsättning av studie- avgift och för bidrag till levnadsomkostnader. •Ett nytt stipendieprogram om för flagg- skeppsstipendier skapas. Stipendierna föreslås fördelas i rekryte- rande syfte till högt kvalificerade studenter och avse studier på masterutbildningar med anknytning till en framstående forsknings- miljö. Stipendierna bör fördelas efter nominering av lärosätena och bör kunna täcka såväl studieavgift som levnadsomkostnader. •Ett nytt stipendieprogram för nationella bilaterala samarbeten om skapas. Medlen föreslås fördelas till ett stipendieprogram som kan användas efter regeringens beslut vid bilaterala avtal mellan och ett annat land. Medlen avsätts i samband med att avtal tecknas. •Universitet och högskolor ges möjlighet att använda av anslaget för utbildning på grundnivå och avancerad nivå för att sätta ned studieavgiften för tredjelandsstudenter i särskilda fall. och högskola får inom ramen för lärosätets strategiska inriktning besluta om anslagsmedel ska användas för att sätta ned studieavgiften för vissa studenter, i vilken utsträckning (upp till den satta gränsen) det i så fall ska ske, och på vilka grunder det ska ske. Utredningen anser också att: •En avdragsrätt för donationer till stipendier för studieavgifts- skyldiga studenter i syfte att stimulera näringslivets bidrag till att lösa kompetensförsörjningsbehov bör utredas. •Stipendieprogrammet som riktas mot studenter från bistånds- länder bör kunna vara föremål för utvidgning. fördelas 150 mil- joner kronor från biståndsbudgeten till två stipendieprogram för studier på avancerad nivå kallade ”Study Scholar- ships”. har föreslagit en utvidgning om 50 miljo- ner kronor. Utredningen ställer sig bakom en utvidgning, men anser att ökade medel främst bör riktas till utbytesprogram. Rätten att kunna påverka sin utbildningssituation är mycket viktig för såväl inhemska som inresande studenter. Även för lärosätenas utveckling är det betydelsefullt att inresande studenters perspektiv tas tillvara. Integrerad internationalisering förutsätter dessutom att inresande studenters perspektiv tas tillvara generellt. Genom att underlätta för dessa studenter att delta i studentinflytandet bidrar universitet och högskolor också till att sprida praktiska kunskaper och erfarenheter av organisering och demokratiskt påverkansarbete. Utredningen ser att studentkårerna har en stor vilja att arbeta för ett studentinflytande som i högre utsträckning inkluderar inresande studenter. De resursmässiga möjligheterna för detta är dock begrän- sade. Det finns också andra utmaningar när det gäller studentinfly- tande för inresande studenter som är likartade i flera andra länder. Iländer där en majoritet av de inresande studenterna inte kan landets språk utgör språket en barriär för engagemang. Andra hinder kan vara att studenterna vill bli klara snabbt med sina studier och att studentkårernas verksamhet bygger på att studenterna befinner sig vid lärosätet. Utredningen lämnar därför ett antal rekommendationer för att stärka studentinflytandet för inresande studenter. •tillsammans med studentkårerna utveckla formerna för inresande studenters inflytande, •aktivt informera inresande studenter om studentinflytandets möj- ligheter och studentkårernas verksamhet, både före studenternas ankomst till och vid introduktionen till studierna men även , •verka för ökade möjligheter för engelsktalande studenter att ta sig an uppdrag som studentrepresentant och förtydliga villkoren för deltagande i olika forum, liksom möjligheterna till språkstöd, •erbjuda studentkårerna stöd i översättningen av deras styrdoku- ment såsom stadga, verksamhetsplan och policydokument, och •tydliggöra förväntningar på och villkor för kårernas åtaganden om stöd till inresande studenter. •Vidare bör och Universitets- och högskole- rådet informera om studentinflytandets roll och möjligheter i de kanaler som riktar sig till blivande studenter. •Universitets- och högskolerådet bör även beakta behovet av att inkludera sådana termer som används av studentkårerna inom arbetet med studentinflytande i rådets svensk-engelska ordlista. Förtydligad status som student De rättigheter och skyldigheter som studenter i har enligt högskolelagen (1992:1434) och högskoleförordningen (1993:100) byg- ger på att studenten är antagen. Det gäller bland annat rätten till stu- dentinflytande, hälsovård, kursvärdering och överklagande liksom möj- ligheten för lärosätet att vidta disciplinära åtgärder. Studentstatusen påverkar också rätten att vara medlem i kår och nation, liksom rätten till studentbostäder och studentrabatter. Regleringen innebär att personer som formellt inte har antagits till studierna inte heller formellt är att betrakta som studenter. Det berör utbytesstudenter, som är studenter vid sitt hemmalärosäte, och studenter inom beställd utbildning, som antagits vid ett annat läro- säte. Dessa personer har därmed inte samma formella rättigheter eller skyldigheter som övriga studenter. I praktiken har detta inte varit ett stort problem, utan de flesta utbytesstudenter har hanterats som antagna studenter. Av principiella skäl finns det dock anledning att tillerkänna utbytesstudenter och studenter inom beställd utbild- ning motsvarande rättigheter och skyldigheter. Utredningen föreslår därför att högskolelagen förtydligas så att med student avses även den som bedriver högskoleutbildning vid högskolan inom ramen för ett utbytesavtal med ett utländskt läro- säte, eller inom en överenskommelse om beställd utbildning med ett annat svenskt eller utländskt lärosäte. Vidare föreslår utredningen att det i högskoleförordningen anges att för att få bedriva studier ska den, som är antagen eller på annat sätt berättigad till studier vid en högskola, registreras. Det ska även anges att högskolan får meddela föreskrifter om registrering. Beslut om att en student inte får registreras ska kunna överklagas till för högskolan. Beställd utbildning och uppdragsutbildning Utredningen lämnar även vissa förslag som rör beställd utbildning och uppdragsutbildning. Beställd utbildning, det vill säga utbildning som universitet och högskolor genomför åt andra lärosäten eller beställer av andra uni- versitet och högskolor, regleras inte i lag eller förordning utan endast kortfattat i regleringsbreven för statliga universitet och högskolor. Detta skapar otydligheter exempelvis när det gäller deltagarnas status samt vilket lärosäte som ansvarar för examination och registrering av studiemeriter, särskilt inom internationella samarbeten. Utredningen föreslår därför att regler för beställd utbildning fastställs i högskole- förordningen. En högskola får bedriva uppdragsutbildning mot avgift för den som uppdragsgivaren utser. är det inte möjligt för allmännyttiga, icke-statliga organisationer att köpa uppdragsutbildning som behövs av biståndspolitiska skäl. Utredningen föreslår därför att lärosätenas möjlighet att bedriva uppdragsutbildning åt icke-offentliga uppdrags- givare även får avse utbildning som behövs inom internationellt utveck- lingssamarbete eller humanitärt bistånd. Countries, regions, municipalities and higher education institutions all compete to attract knowledge, competences, and investments, in order to improve their position and stimulate their economic deve- lopment. In this competition higher education, research and inno- vation are key factors. However, higher education institutions, countries and regions are both competitors and collaborative partners. is one of the countries that are making significant efforts to attract competences and investments but is lagging behind in the competition. Many higher education institutions find their most important strategic partners abroad, and many countries have taken clear steps towards achieving a greater international presence by becoming estab- abroad or through education export. That universities would primarily be working in a national context is too narrow an image. The development of knowledge-based economies, requiring the expansion of higher education and research is under way in large parts of the world. The map of important research nations is growing, requiring of Swedish higher education institutions to look further afield when developing academic cooperation. However, the Swedish position in view of these developments is restrained. This changing environment presents both challenges and oppor- tunities. If is to take advantage of these challenges, efforts are needed to develop initiatives, education and cooperation, and to brand as a knowledge nation. In order to be able to establish partnerships and attract essential resources, it is crucial that and Swedish actors within research and higher education have inter- national visibility, and that cooperation between Swedish and inter- national actors is legally and administratively uncomplicated. In its first report, the Inquiry proposed that all international activities at higher education institutions should aim to improve the quality of higher education and research and should contribute to sustainable development, both nationally and globally. These objectives should also guide the work to strengthen ’s attractiveness as a knowledge nation and a study destination. By attract- ing high quality students, doctoral students, researchers and other staff to Swedish higher education institutions, the quality of education and research can be strengthened. Establishing long-term links with foreign students and alumni is extremely valuable for . This is the case whether students are given the opportunity to work in , thereby contributing to the skills supply here, or whether they return to their home country or somewhere else where they can provide good links to later in life. Correspondingly, ’s ability to attract foreign investment in research and innovation col- laboration is dependent on having a high degree of expertise here in and the ability to cooperate internationally, and on know- ledge of this being developed abroad. Swedish higher education institutions must also develop their global presence and respon- sibility in view of global common challenges. The remit of the Inquiry is to propose new objectives and a new national strategy for the internationalisation of higher education institutions that includes both education and research interaction activities. The Inquiry shall also propose how more students can gain an international perspective in their education through, for example, more students, teachers and researchers studying or working abroad, and through increased internationalisation at home. Finally, the Inquiry shall propose measures to increase ’s attractiveness as a study destination and a knowledge nation. On 31 January 2018, the Inquiry reported on the remits of objectives, strategy and the international perspective in education in its interim report “Internationalisation of Swedish Higher Educa- tion and Research – A Strategic Agenda” (SOU 2018:3). The remit of ’s attractiveness as a study destination and a knowledge nation is reported on in this report, which also concludes the work of the Inquiry. Branding of as a knowledge nation Creating favourable conditions for higher education, research and innovation policy neither begins nor ends at our national borders. On an overall level, the complex world situation makes it increa- important to reinforce ’s image and relations abroad. It is also important to strengthen the brand of as a knowl- edge nation, especially as more and more countries are also aspiring to be knowledge driven societies. leading the way within research and higher education is an essential element of the broader picture of . The responsibility that takes on the global stage should also include higher education institutions and research actors. It is essential for the quality and relevance of higher education and research that there are favourable conditions for higher education institutions to form international long-term mutual cooperation within these fields. Therefore, it is also essential that actors on the national level coordinate their efforts to internationalise higher education and research.