sou · H6B378 · 2018-10-31 00:00:00 — Oavsett organisation, kan det finnas möjlighet till närmare samarbete med deras internationella nätverk. Till exempel skulle lärosätena kunna undersöka möjligheterna att mot ersättning kunna ha personer tillfälligt knutna till något av organisationernas kontor. Det finns sex på lika många platser i världen. Innovations- och forskningsråden vid dessa kontor är utsända tjänstemän från och är placerade på svenska 5Business har två huvudmän, svenska staten och det privata näringslivet i . Enligt avtalet mellan svenska staten och () ska den svenska staten och näringslivet bidra till finansieringen av det statliga uppdraget. Det framgår också att Business i tillägg till detta kan bedriva kommersiell projekt- och uppdragsverksamhet finansierad av företag och andra organisationer. Antalet kontor och anställda varierar men 2017 hade Business 363 konsulter och rådgivare på 53 utlands- kontor i 48 länder. av omsättningen utgörs av externa intäkter genom mest externt finansierade tjänster. Rådets tjänster till företagen sträcker sig från förberedande exportinformation och rådgivning till strategiska analyser och handfast hjälp på plats. 6Inom Sida finns särskilda forskningssekreterare utplacerade i , , , , samt en person som arbetar regionalt i . Kännedom om som kunskapsnation och kunskap om omvärlden Till sin hjälp har råden lokalanställda tjänstemän som till exempel kan vara personer som har god kännedom om inno- vation, forskning och högre utbildning på den aktuella platsen. De lokalanställda kan också vara svenskar som anställs på lokala villkor. föreslås fortsatt bemannas av såväl utsänd personal som lokalanställda. Även pilotkontoren föreslås bemannas på detta sätt. Att ha utsänd personal innebär stora kostnader för arbetsgivaren. Det beror bland annat på att statliga utsända är anställda under så kallade . I villkoren för utsänd personal kan det exempelvis ingå ersättning för bostad och för skolgång för eventuella medföljande barn. (För en mer ingående diskussion om se s. 338 i utredningens delbetänkande.) Ett mer omfattande fokus på universitet och högskolors verk- samhet av stöd för relationsskapande på plats förutsätter också djup kunskap om universitets och högskolors verksamhet och organiser- ing. kräver stöd för relationsskapande inom innovations- verksamhet till viss del en annan sorts bakgrund och kunskap. Det finns stora fördelar att ha dessa teman i samma organisation så att de täcker hela bredden i kunskapstriangeln, men utredningen menar att de kunskaper som krävs för att arbeta med områdena ofta kräver olika kompetenser. Det som utländska aktörer uppskattar är just de utsändas djupa kunskap inom sina specialområden (Tillväxtanalys, 2015b). Det finns därför skäl att utöka bemanningen av så att de kan omfatta minst två utsända med kompletterande profiler och uppgifter och som därmed kan garan- tera att kontoren har djup kunskap inom hela området. Till följd av att de föreslagna pilotkontoren föreslås ha ett upp- drag som fokuserar främst på högre utbildning och forskning och på lärosätenas behov, föreslås deras bemanning vara något mindre och omfatta en utsänd och två lokalanställda per kontor. Att lokalanställa personal på plats i andra länder innebär särskilda svårigheter för statliga myndigheter. Endast svenska utlandsmyndig- heter får anställa personer i andra länder. Andra statliga myndigheter har inga sådana möjligheter. Denna fråga diskuterades också i utred- ningens delbetänkande. Detta är ett starkt skäl till att behålla en tydlig koppling mellan utlandskontoren och svenska beskickningar utomlands. Vissa statliga myndigheter har emellertid kunnat enga- gera personal på plats genom att utnyttja bemanningsföretag i värd- landet. Kännedom om som kunskapsnation och kunskap om omvärlden En möjlighet som har föreslagits till utredningen är att svenska universitet och högskolor erbjuds möjligheten att adjungera perso- ner som kan verka vid utlandskontoren på deltid, som de ges möjlighet att arbeta som forskare eller lärare på ett universitet i värdlandet. Detta skulle minska kostnaden för kontoren och sam- tidigt ge en breddad kompetens till organisationen. Ett sådant för- faringssätt kan inte ersätta en utlandsorganisation som den utred- ningen föreslår. Det kan dock bidra till kunskapsuppbyggnad i och i andra länder, skapa ökad mobilitet mellan länderna och bättre förutsättningar för svenska lärosäten och företag att konkurrera om investeringar och utvecklingsresurser i tillväxtländer. Utredningens rekommendationer: Plattformen för internatio- nalisering är det svenska navet för utlandskontoren. Referensgrupper bildas för varje utlandskontor med represen- tanter för de svenska aktörer som visat störst konkret engage- mang för samarbete i det aktuella landet. Referensgrupperna utses av styrgruppen för plattformen för internationalisering för att säkra att perspektivet omfattar såväl högre utbildning som forsk- ning och forskningsnära innovation. Utlandskontorens erfarenheter är en del av den internationella omvärldsanalys som föreslås byggas upp i anslutning till platt- formen för internationalisering. För att skapa största möjliga nytta för svenska aktörer är det av stor vikt att kontakterna mellan organisationen för utlandskontoren och svenska aktörer är väl utbyggda och intensiva. Konsekvensen kan annars bli att utlandskontoren tappar sin relevans för svenska aktö- rer och att utlandskontorens potential inte utnyttjas fullt ut. Utred- ningen anser därför att plattformen för internationalisering bör ha en viktig roll när det gäller att arbeta fram den strategiska inrikt- ningen för utlandskontoren, oavsett kontorens huvudmannaskap. Huvudmannen eller huvudmännen bör exempelvis delta i relevanta arbetsgrupper inom plattformen. Självklart måste reguljära besluts- processer inom respektive huvudman följas när formella beslut om kontoren fattas. Kännedom om som kunskapsnation och kunskap om omvärlden Det är därför viktigt att olika aktörers intressen kan uttryckas så att de kan ligga till grund för den strategiska och operativa inrikt- ningen av kontoren. Ur utredningens perspektiv är det extra viktigt att lärosätenas intressen tas tillvara. En möjlighet kan vara att referens- grupper bildas för varje utlandskontor med representanter för de svenska aktörer som visat störst konkret engagemang för samarbete i det aktuella landet. Sådana referensgrupper bör utses av styrgrup- pen för plattformen för internationalisering för att säkra att upp- draget omfattar såväl högre utbildning som forskning och forsk- ningsnära innovation. Det är väsentligt att de olika kontoren kan samordnas. Det gäller såväl strategiskt och operativt som att deras administration och organisation kan hanteras i och inkluderar den Sverigebase- rade delen. Därför behövs en adekvat hemmaorganisation. Hemma- organisationen ska ha kontinuerlig kontakt med lärosätenas engage- mang i berörda länder för att på så sätt vara en mellanhand till de utsända och lokalanställda på utlandskontoren. Den ska vidare stå för administrativt stöd och bör ha en kapacitet att ta emot resultat av kontorens arbete. Utlandskontorens arbete bör dessutom länkas till den omvärldsbevakning som utredningen föreslår att svenska myndigheter ska utföra inom ramen för plattformen för interna- tionalisering. Det är en viktig del i främjandet av som kun- skapsnation och därmed kan de olika insatserna samlat bidra till att förstärka varandra. Utlandsorganisationer är kostsamma och därför är det särskilt viktigt att väga den potentiella nyttan mot kostnaden för insatsen. Beräk- ningar av kostnaden för utlandskontor skiljer sig åt. Verksamheten som organiseras inom förefaller vara mer kostsam än den som andra myndigheter organiserar. Statskontoret har till exempel redovisat snittkostnader för migrationsverksamhet vid ut- landsmyndigheterna i Migrationsverksamhe- ten vid utlandsmyndigheterna (Statskontoret, 2017). Andra myn- digheter som också arbetar med utsända är och . Alla dessa myndigheter redovisar kostnader som är klart lägre än de som verksamheten inom förbrukar. Kännedom om som kunskapsnation och kunskap om omvärlden anledning till att verksamhet som organiseras inom är dyrare kan vara att utsända från är anställda inom det så kallade UVA-avtalet7 vilket kan vara mer kostsamt än om den anställda är utsänd från en annan statlig myndighet, i vilket fall det så kallade URA-avtalet8 gäller. Verksamheten har naturligtvis också en Sverigebaserad del som ingår i kostnaden. När den utlandsplacerade verksamheten för omvärldsbevakning, analys och främjande på utbildnings-, forsknings- och innovations- området fördes över från Tillväxtanalys till 2017 fördes sammanlagt till anslaget för Regerings- kansliet9. Efter verksamhetsövergången från Tillväxtanalys till var budgeten för utlandsverksamheten oförändrad. I organisationen i ska varje utlandskontor ha minst en utsänd. Då verksamheten organiserades inom Tillväxtanalys hade varje utlandskontor upp till tre utsända. Genomsnittskostnaden för ett kontor med en utsänd och en till tre lokalanställda i den nuvarande organisationen för innovations- och forskningsråden ligger således på fem till . Kostnaden varierar mellan olika länder och beroende på om den utsände är ensamstående eller medför partner eller ett eller flera barn i skolåldern samt antalet utsända och lokalanställda. Utredningen föreslår en utökning av de sex kontorens personal med ytterligare en utsänd och en lokalanställd vilket skulle innebära en kostnadsökning på . Den kostna- den förefaller mot bakgrund av de lägre kostnader som andra myn- digheter redovisar för sina utsända kunna vara lägre om huvud- mannen är en annan än . 7UVA – Avtal om utlandstjänstgöring – är ett kollektivavtal som träffats mellan de centrala parterna inom det statliga avtalsområdet. UVA tillämpas för anställda vid och Sida som är utlandsstationerade med placering vid en svensk utlandsmyndighet. 8URA är ett centralt ramavtal med riktlinjer för anställningsvillkor vid tjänstgöring utom- lands. Avtalet är flexibelt och ger möjlighet till individuellt anpassade lösningar. Villkoren kan skilja sig åt mellan olika URA-kontrakt. 9Finansieringen skedde genom att anslag inom utgiftsområde 24 Näringsliv minskades med 23miljoner kronor, att anslaget 2:64 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning minskades med , att an- slag inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård minskades med samt att anslag inom utgiftsområde 21 Energi minskades med (Prop. 2016/17:1 utgifts- område 1, s. 44). Kännedom om som kunskapsnation och kunskap om omvärlden Utredningen föreslår att två kontor skapas inom pilotverksamheten med en bemanning om en utsänd och två lokalanställda vardera. En preliminär beräkning ger vid handen att en årlig kostnad på två till för ett utlandskontor inom pilotverksam- heten kan vara realistisk. Beräkningen är baserad på Statskontorets uppskattning av kostnader för utsänd personal från Migrations- verket till utlandsmyndigheterna, de kostnader som univer- sitet har uppgivit för kontoret i , kostnader för kontoren i och och STINT:s kostnader för verksamheten i . Den sammanlagda kostnaden för kon- toren beräknas kunna uppgå till då det också tillkommer kostnader för en Sverigebaserad organisation. Utred- ningen menar att det är viktigt att det finns kapacitet i att stötta kontoren och koordinera med de svenska lärosätena. Kontoren bör i huvudsak vara finansierade med anslagsmedel. Verksamheten vid pilotkontoren bör vara inriktad mot att skapa lång- siktiga relationer mellan svenska och utländska aktörer inom högre utbildning och forskning. Med denna huvudsakliga inriktning anser utredningen att det är rimligt att forskningsanslagen vid lärosätena samt de statliga forskningsfinansiärerna används för att finansiera pilotkontoren. I de fall enskilda lärosäten eller andra myndigheter eller organisatio- ner vill utnyttja kontoren för organisationens specifikt egna behov, bör sådan verksamhet kunna avgiftsfinansieras som uppdragsverksamhet. Kännedom om som kunskapsnation och kunskap om omvärlden 3.6.3Svenska institutet informerar om som kunskapsnation Utredningens förslag: Förordningen med instruktion för ändras så att det framgår att institutet ska informera om som kunskapsnation i utlandet. Uppdraget innebär att i samverkan med universitet och högskolor, forskningsfinansiärer och andra statliga myndigheter ska informera om svensk högre utbildning, forskning och innovation samt mark- nadsföra svensk högre utbildning i andra länder. Uppdraget ska genomföras i dialog med den av utredningen föreslagna plattformen för internationalisering. Vidare ges i uppdrag att skapa ett program för svenska forsknings- och högre utbildningsambassadörer. För uppdragen ökar Svenska institutets anslag med 10 miljo- ner kronor . bedriver ett omfattande samarbete med olika aktörer och fungerar i hög grad som en länk mellan aktörer i och de svenska utlandsmyndigheterna. ska enligt instruktionen bedriva sin verksamhet i nära samarbete med relevanta myndigheter, företag och andra organisationer samt stödja de svenska utlandsmyndigheterna i deras arbete med att främja i utlan- det. ska också genomföra och finansiera utbild- ningsprogram och kompetenshöjande insatser för personal med Sverigefrämjande arbetsuppgifter vid utlandsmyndigheterna. Vidare har till uppgift att samarbeta med utlandsmyndig- heterna och andra aktörer med att följa upp och förvalta relationer och nätverk med studenter, forskare, beslutsfattare och opinions- bildare som vistats i . I dessa frågor bör synpunkter inhämtas från universitet och högskolor, när deras verksamheter berörs. Insti- tutet har även i uppdrag att informera om och marknadsföra svensk högre utbildning i andra länder. I utredningens delbetänkande föreslogs att bör få ett vidgat uppdrag att även marknadsföra och sprida kännedomen om som kunskapsnation. Detta innebär en breddning av det befintliga uppdraget att även inkludera information om forskning och forskningsnära innovation samt information om svensk högre Kännedom om som kunskapsnation och kunskap om omvärlden utbildning riktad till andra än de som är potentiellt intresserade av att studera i . I Svenska institutets kärnuppgift ligger att bidra till relationer mellan svenska och utländska aktörer inom många områden. Forsk- ning, innovation och högre utbildning är centrala delar av bilden av utomlands, därför är det naturligt att också har ett ansvar att arbeta med dessa frågor. Att sprida kännedom om som kunskapsnation har vissa likheter med arbetet med att sprida kännedom om som studiedestination. Men både sakinnehållet och målgruppen är bredare. Arbetet kräver också ett större mått av djupa kontaktaktiviteter, vilket innebär att andra aktörer också är avgörande för att komplettera Svenska institutets basuppdrag. Utredningen vill understryka att ett vidgat uppdrag till av det här slaget inte är ämnat att ändra ansvarsförhållanden mellan myndigheter. I stället är det av stor betydelse att alla myndigheter som arbetar med forsknings- och innovationsfrågor utvecklar sitt eget arbete för främjande av inter- nationella relationer. Uppdraget till kan skapa ökat mervärde för berörda aktörer genom effektivisering och koordi- nering av insatser, liksom en koppling till främjande av Sverigebilden totalt sett. bör ha uppgiften att i samarbete med lärosäten, andra forskningsutförare och forsknings- och innovationsaktörer utforma en budskapsplattform avseende bilden av svensk forskning och innovation att förmedla utomlands. Verksamheten måste vara förankrad i regeringens målsättningar för främjandet av som kunskapsnation. Ett samarbete av detta slag säkerställs inom den föreslagna plattformen för internationalisering, där Svenska insti- tutet föreslås ingå. Det kan möjligtvis också stimulera en viss koordi- nering av de olika forskningsaktörernas utlandsorienterade verksam- het. Det är också av stor vikt att samarbete etableras med andra rele- vanta samordningsgrupper. Det gäller exempelvis det som regeringen avser inrätta för ESS (Skr. 2017/18:262). Utredningen vill understryka behovet av att arbetet med att främja kännedomen om som kunskapsnation blir mer centralt i utrikesförvaltningens verksamhet. Utbildning, forskning och inno- vation bidrar i hög grad till bilden av utomlands och till för- troendet för svenska lösningar inom olika samhällssektorer. Därför är det också rimligt att kostnaderna för främjandet av som Kännedom om som kunskapsnation och kunskap om omvärlden kunskapsnation delas av flera utgiftsområden. Inte minst kan det motiveras att frågorna får större vikt inom utgiftsområde 5 (Interna- tionell samverkan). Utredningen menar att kommunikation av som kunskapsnation i första hand berör utgiftsområde 5, utgifts- område 16 (Utbildning och universitetsforskning) och utgiftsom- råde 24 (Näringsliv). Jämförelsevis vill utredningen peka på det faktum att en bety- dande del av Svenska institutets verksamhet avser kulturfrämjande, men bidrar inte finansiellt till myndighetens verksamhet. Kulturfrämjande är också en viktig del i främjande- arbetet vid många utlandsmyndigheter och denna verksamhet finan- sieras huvudsakligen inom utgiftsområde 5 Internationell samverkan. förser utlandsmyndigheterna med grundläg- gande informationsmaterial om . Myndigheten fungerar också som en sammanhållande nod i frågor om generellt Sverigefrämjande arbete. Det gör att myndigheten är väl placerad att även arbeta med att informera om och stimulera relationer inom områdena forskning och innovation. Bemanningen på utlandsmyndigheterna är relativt liten, och den tid som de utsända diplomaterna i praktiken kan ägna åt främjande av som kunskapsnation är därmed begränsad. Med uppdraget till om att främja som kunskapsnation bör förutsättningarna för ambassaderna förbättras. Utredningen anser att den kompetens som krävs för att hantera forsknings- och innovationsfrågor vid myndigheten kan byggas upp genom rekryteringar och framför allt genom ett nära samarbete med olika forskningsaktörer. En angränsande fråga som utredningen pekat på i delbetänkandet är att utbildnings-, forsknings- och innovationsverksamhet i allt högre grad är rörlig över gränserna. Det innebär att universitet och högskolor och andra organisationer etablerar verksamhet i andra län- der. Utredningen pekade på att det kan vara attraktivt för utländska organisationer att etablera verksamhet i . Detta har emellertid inte skett i någon stor utsträckning . Delvis beror det sanno- likt på att de rättsliga och ekonomiska förutsättningarna är kom- plexa. Men informationen till utländska lärosäten och andra aktörer om möjligheten att samarbeta med svenska lärosäten på plats i har varit sparsam. Utredningen menar därför att det inom plattformen för inter- nationalisering bör övervägas om en särskild insats ska göras för att Kännedom om som kunskapsnation och kunskap om omvärlden öka förutsättningarna för utländsk etablering av högre utbildnings- och forskningsverksamhet i . En sådan insats behöver sanno- likt bestå av såväl en översyn av de rättsliga förutsättningarna för sådan etablering och därefter tydligare informationsinsatser. Utred- ningens förslag avseende så kallad beställd utbildning i avsnitt 10.2 bör öka förutsättningarna för utländsk etablering av högre utbild- ning i i samarbete med svenska lärosäten. Ett program för svenska forsknings- och högre utbildningsambassadörer skapas Svenska forskare och lärare, liksom utländska forskare och lärare med lång erfarenhet av arbete i , är verksamma på lärosäten över hela världen. De utgör en tidigare relativt osynlig och outnytt- jad resurs ifråga om att sprida kännedom om som kunskaps- nation. För att i ökad grad kunna utnyttja denna resurs bedömer utredningen att ett nationellt stöd för dessa personer behöver utformas. Utredningen menar att disputerade forskare och lärare som inom ramen för ett mer strukturerat arbete vill bidra till att sprida känne- domen om som kunskapsnation bör få möjlighet att ansöka och verka som svenska utbildnings- och forskningsambassadörer vid sina respektive lärosäten i utlandet. Ambassadörerna bör kunna pre- sentera möjligheter till samarbete med svenska aktörer för det utländska lärosätet på olika nivåer. De bör också kunna ha en funk- tion när det gäller att upprätthålla kontakter med alumner från svenska lärosäten vid respektive utländskt lärosäte. Som stöd för sitt arbete bör dessa personer kunna få tillgång till material för infor- mation om , ersättning för vissa omkostnader för aktiviteter samt tillgång till nätverksträffar med andra utbildnings- och forsk- ningsambassadörer. Ambassadörsprogrammet bör organiseras av i samverkan med universitets- och hög- skoleförbund och den föreslagna styrgruppen för plattformen för internationalisering. Ett uppdrag att skapa programmet bör därför ges . Utredningen bedömer att kan täcka de kost- nader som programmet medför. Utredningen föreslår att detta täcks inom den anslagsökning för som föreslås i fråga om uppdraget att informera om som kunskapsnation i utlandet. Kännedom om som kunskapsnation och kunskap om omvärlden 3.6.4Svenska institutets uppdrag att öka kännedomen om som studiedestination utökas Utredningens förslag: Svenska institutets uppdrag att främja och marknadsföra som studiedestination förstärks. Myndig- heten bör tillföras för uppgiften. Utredningens bedömning: Lärosätena bör överväga om en andel av studieavgifterna kan användas för lärosätesgemensam mark- nadsföring, exempelvis inom . Utökat uppdrag att främja och marknadsföra som studiedestination disponerar från utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning, anslaget 2:64 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor. Medlen under anslagsposten ska finansiera information om och presentation av svensk högre utbildning i utlandet, inklusive drift, underhåll och utveckling av den elektroniska informationsportalen med information om svensk högre utbildning till utländska studenter. Insatserna har framför allt riktats mot länder utanför EU och , men en betydande del av materialet som produceras är internetbaserat och kommer därmed även andra utländska studenter till del. Informationen om som studiedestination bedrivs framför allt med digitala verktyg. har en hemsida kallad Study Destination där information om en mängd aspekter av studier i samlas. Därutöver bedrivs uppdraget med hjälp av sociala medier, vilket enligt myndigheten är en allt mer effektiv kanal för att attrahera studenter. Produktionen av stöd- material för svenska utlandsmyndigheters informationsinsatser är omfattande. Utredningen menar i likhet med att utvecklingen av marknadsföringen med digitala verktyg är effektiv och på många sätt nydanande. Den ligger också i linje med svensk utveckling av digitala verktyg för myndighetsarbete i övrigt. Utredningen noterar också att det uppdrag som Svenska insti- tutet haft avseende talangattraktion inom ramen för exportstrategin löper ut . Uppdraget har bland annat innefattat arbete med stöd Kännedom om som kunskapsnation och kunskap om omvärlden till information om som kunskapsnation och arbete med relationsskapande i förhållande till alumner. Arbetet har varit upp- skattat vid lärosätena och lett till betydande mervärde. som antalet mobila studenter i världen ökar gör allt fler länder betydande ansträngningar att locka till sig dessa studenter eller utveckla miljöer som bidrar till att studenterna väljer att studera i sitt hemland. Konkurrensen om kvalificerade studenter är hög och andelen av världens mobila studenter som kommer till minskar. Utredningen menar därför att ansträngningarna för att locka studenter till behöver öka, inte minst för att universitet och högskolor ska lyckas med bred rekrytering av studenter till sina utbildningsmiljöer.