sou · H6B311 · 2018-02-28 00:00:00 — Det är dock ofta svårt att följa upp då det i många fall saknas en entydig definition av vad likvärdighet innebär. resonemang ger viss vägledning. I skollagen är det tydligt att utbildningen inom skolväsendet ska vara likvärdig oavsett var i landet den anordnas (1 kap. 9 §). Kommissionen beto- nar att ett likvärdigt skolsystem inte innebär att undervisningen ska 4 SOU 2017:9 Det handlar om oss – unga som varken arbetar eller studerar. Samordnarens uppdrag och dess genomförande vara likadan för alla elever eller att utbildningen behöver utformas på samma sätt överallt. Likvärdighet innebär inte heller att alla elever ska få lika mycket resurser. Däremot innebär det att utbildningen ska vara av likvärdig kvalitet. Varje elev ska få möjlighet att utveck- las så långt som möjligt oberoende av sin bakgrund och av i vilken skola eleven går i. Undervisningen ska anpassas till varje elevs förut- sättningar. För att det ska vara likvärdigt måste de nationellt fast- ställda målen prägla all skolverksamhet. Målen kan dock nås på olika sätt beroende på lokala behov och förutsättningar.5 förde ett liknande resonemang om likvärdig- het, då de beskrev att offentliga tjänster ska vara av lika värde, men att de inte behöver vara identiskt lika.6 Den kommunala självstyrelsen bygger på möjlighet att utforma tjänster utifrån lokala och regionala förutsättningar och behov. Den enskildes möjlighet att få prövat om den har fått likvärdig service varierar, och komplexa system för an- svar, styrning och kontroll kan försvåra detta. Ofta läggs ansvaret för att följa upp bristande likvärdighet på en tillsynsmyndighet. Ett av Samordnarens uppdrag handlar om att främja kvaliteten i insatser för unga som varken arbetar eller studerar. Kvalitet kan de- finieras som att göra rätt sak, på rätt sätt och till nytta för den som verksamheten är till för.7 Samordnarens uppdrag spänner över flera politik- och kunskaps- områden. Genomförandet har därför byggts upp kring några större utåtriktade aktiviteter och ett antal olika arbetssätt i kombination med traditionellt utredningsarbete. Detta angreppsätt har varit en viktig del av Samordnarens mandat att verka mer överskridande än vad som exempelvis ligger i många enskilda myndigheters uppdrag. Samordnaren har på olika sätt arbetat för utvecklad samverkan som uppdraget pågått. Framför allt har det skett genom att i möten föra samman olika verksamheter och aktörer som är relevanta för unga. Syftet har dels varit att tydliggöra frågans bredd 5SOU 2017:35 Samling för skolan – nationell strategi för kunskap och likvärdighet. 6SOU 2003:123 Utvecklingskraft för hållbar välfärd. 7Socialstyrelsen (1999). för kvalitet i vård och omsorg. Ledning för kvalitet i vård och omsorg. Samordnarens uppdrag och dess genomförande och antalet verksamheter och aktörer som är berörda, dels att bidra till ökad förståelse för de gemensamma utmaningar som arbetet med att stödja målgruppen innebär och att i nästa steg bidra till ett mer samordnat arbete. Genom att samla verksamheter och aktörer som i vanliga fall inte möts men som på olika sätt ska stödja barn och unga har Samordnaren bidragit till en ökad gemensam förståelse för varandras roller och de gemensamma utmaningarna. De aktiviteter som har genomförts har ofta fyllt flera funktio- ner, som att driva på utvecklingen inom olika samhällssektorer och för samverkan och kvalitet i insatser. En tydlig utgångspunkt har tagits i ett systemsynsätt. De har även syftat till att ge underlag för Samordnarens förslag och bedömningar såväl som att skapa platt- formar för kunskaps- och erfarenhetsutbyten mellan aktörer. För vissa delar av uppdraget har referensgrupper, konferenser och semi- narier bedömts som mest verkningsfulla, i andra fall enskilda möten med en eller ett par aktörer. Nedan beskrivs de huvudsakliga aktivi- teter som har genomförts, där resultaten bland annat finns redo- visade i kapitel 6, 7 och 8. Regeringen har utsett en expertgrupp till utredningen bestående av representanter från , Socialdeparte- mentet, samt från Myndigheten för ung- doms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) och Kommuner och Landsting (SKL). Expertgruppen har också bestått av två sak- kunniga från . har nio expertgruppsmöten hållits inklusive två slutjusteringsmöten in- för del- respektive slutbetänkande. Löpande dialog och avstämning har skett med utredningens sakkunniga. Samordnaren har sammankallat en referensgrupp som följt arbetet . Den har utgjorts av nio nationella aktö- rer med vilka Samordnaren haft särskilda behov av löpande dialog. Referensgruppen har bestått av representanter från Arbetsförmed- lingen, Dua, , , , , Samordnarens uppdrag och dess genomförande (Skolinspektionen), (Skol- verket) samt . Sju möten har hållits under utrednings- tiden. Samordnaren har även haft mer tillfälliga referensgrupper. bjöd Samordnaren in representanter från det civila sam- hället samt arbetsmarknadens parter till två olika referensgrupps- möten. Syftet var att lyssna in deltagarnas perspektiv och ta del av deras kunskap och erfarenheter samt vilka behov de såg för arbetet framåt. Samordnarens arbete och slutsatser dittills presenterades och diskuterades vid dessa möten. Vid mötet med arbetsmarknadens par- ter deltog Hotell- och restaurangfacket, , , , , , Visita samt Vårdföretagarna. Vid mötet med det civila samhället deltog Coompanion , Forum – idéburna organisationer med social inriktning, , Furuboda, sektor , , Rörelsefolkhögskolornas intresseorganisation () samt Studie- förbunden. Under uppdragets genomförande har Samordnaren prioriterat möten med olika aktörer. Det både i syfte att öka den egna kunskapen och att knyta viktiga kontakter. Inspel från andra har gett inspiration och idéer i arbetet. Samordnarens utåtriktade arbete har fokuserat på tre teman; samverkan kring unga som varken arbetar eller studerar, det kommunala aktivitetsansvaret samt på kunskapsbaserat arbete och kvalitet i insatser. Det utåtriktade arbetet har oftast skett genom dialoger med aktörer på olika nivåer, från olika sektorer och i olika delar av landet. Eftersom de utåtriktade aktiviteterna har skett under hela utred- ningstiden och parallellt med det mer utredande arbetet har dessa erfarenheter, idéer och inspel bidragit på ett värdefullt sätt till Sam- ordnarens uppdrag och till de förslag och bedömningar som läm- nas. På , , har grundläggande information om uppdraget och unga som varken arbetar eller stu- derar funnits att tillgå. Under uppdragets första hundra dagar genomförde Samordnaren en dialogturné för att möta de aktörer som på olika sätt ansvarar Samordnarens uppdrag och dess genomförande för eller arbetar med unga som varken arbetar eller studerar. Syftet var att öka den egna kunskapen om nuläget, knyta kontakt med viktiga aktörer inom området samt att få en bild av olika aktörers uppdrag och ansvar. Samordnaren träffade ett femtiotal verksam- heter, organisationer, kommuner och myndigheter och mötte flera hundra personer under dialogturnén. Intresset av och öppenheten för att dela med sig av kunskap och erfarenheter var stor. Inspelen gav viktiga underlag inför vägval och prioriteringar för det fortsatta arbetet. Samordnaren valde att ta fram en programförklaring som pekade ut framtida riktning för arbetet med uppdraget baserat på den initiala dialogen. Programförklaringen skickades ut till samtliga aktörer som Samordnaren träffat under turnén samt publicerades på Samordnarens webbplats.8 För att bedriva det utåtriktade arbetet effektivt, och i enlighet med direktiven, har en av Samordnarens metoder varit att i hög grad använda sig av befintliga nätverk och plattformar som arbetar med frågor av betydelse för unga som varken arbetar eller studerar. Det finns flera nätverk, nationellt, regional och lokalt, som samlar aktörer som är relevanta för arbetet. I dessa nätverk ingår kom- muner, landsting och regioner (både tjänstemän och politiker) samt representanter för folkbildningen, civilsamhällets organisatio- ner och forskningen. För samråd i övrigt har Samordnaren främst valt att ha enskilda möten med olika relevanta parter. I arbetet med det kommunala aktivitetsansvaret har Samordna- ren arbetat för en utvecklad samverkan dels genom regionala träffar med ett stort antal kommuner närvarande, dels mellan kommuner och den nationella nivån genom att arrangera och medverka på en rad möten där nationella myndigheter, SKL samt kommuner deltagit. Samordnaren har kartlagt och besökt befintliga nätverk där kommu- ner har erfarenhetsutbyte kring aktivitetsansvarsarbetet, och genom detta mött cirka 175 kommuner i ett femtontal nätverk. Detta har gett utredningen en stor kunskapsbas och även inneburit en möj- lighet att diskutera potentiella förslagsområden med kommunerna. Samordnaren har anordnat en serie dialogmöten med nationella aktörer om genomförandet av det kommunala aktivitetsansvaret. 8 Samordnaren för unga som varken arbetar eller studerar (2016). Samordnarens uppdrag och dess genomförande Ett första uppstartsmöte genomfördes i december 2016.9 Detta re- sulterade i tre tematiska uppföljningsmöten kring före- byggande arbete och unga i riskzon, kvalitet och likvärdighet samt it-system. anordnades ett särskilt dialogmöte i samarbete med Storsthlm om gymnasieskolors rapportering av betydande från- varo till hemkommunen.10 har Samordnaren haft dialog med ett trettio- tal statliga myndigheter. Vissa har Samordnaren haft en nära dialog med, så som Arbetsförmedlingen, , , Skol- verket, Skolinspektionen och . Andra myndigheter har Samordnaren haft kontakt med utifrån vissa sakfrågor så som Allmänna Arvsfonden, (), Centrala studie- stödsnämnden (CSN), (), Forte, Kriminalvården, , marknads- och utbildningspolitisk utvärdering (IFAU), Myndig- heten för delaktighet (MFD), Myndigheten för vård- och omsorgs- analys (Vårdanalys), Specialpedagogiska skolmyndigheten (SPSM), (SiS), (), Statskontoret, Svenska (), samt Uni- versitets- och högskolerådet (UHR). Samordnaren har haft en nära dialog med Temagruppen Unga i arbetslivet och medverkat vid flera av deras styrgruppsmöten, seminarier och konferenser. SKL leder många olika nätverk för kommuner och landsting som har beröringspunkter med Samordnarens arbete. Samordnaren har därför deltagit på flera möten arrangerade av SKL, bland annat kring utbildnings- och arbetsmarknadsfrågor och det kommunala aktivitetsansvaret. SKL har också bjudits in till flertalet av Samord- narens möten med andra nationella aktörer. SKL har även drivit de nationella projekten och Plug In 2.0, vilka Samordnaren fört en kontinuerlig dialog med under utredningen. 9I detta deltog Arbetsförmedlingen, CSN, Finsam, , , , , välfärdscenter, Skolinspektionen, , Socialstyrel- sen, Specialpedagogiska skolmyndigheten, , SKL och UHR. 10Genom dessa möten har Samordnaren haft möjlighet till dialog med tjänstepersoner från Arbetsförmedlingen, Finsam, CSN, , , GR utbildning, kommun, kommun, , , , Välfärdscenter, kommuner och landsting, Skolinspektionen, UHR, Special- pedagogiska skolmyndigheten, , , , Dua, Kriminalvården, Kronofogden, , , kommun, stad, , , kommun samt systemleverantörerna IST och Tieto. Samordnarens uppdrag och dess genomförande Samordnaren har haft en rad möten med aktörer från det civila samhället. Under utredningens första tid, , besöktes Frys- huset, Furuboda, och Urkaft och dialog fördes med Communicare och . Därefter har Samord- naren löpande mött olika företrädare för det civila samhället. Samord- naren har haft särskilda möten med Lika Unika samt med HSO:s, numera Funktionsrätts, nätverk för barn, familj och skola samt för arbetsmarknads- och socialförsäkringsfrågor för att diskutera förut- sättningarna för unga med funktionsnedsättning. Inom folkbildningens område har enskilda möten genomförts med nationella aktörer som , offentliga skolors riksorganisation (OFI), Rörelsefolkhögskolornas intresseorganisa- tion () och Studieförbunden. Samordnaren har även mött re- presentanter för folkhögskolor och studieförbund regional och lokalt. anordnade Samordnaren en workshop för represen- tanter från folkhögskolor och fördjupa bilden av hinder och möjligheter inom området.11 in- går i samordnarens referensgrupp, och har deltagit i flertalet tema- tiska möten med nationella aktörer kring frågor inom det kommu- nala aktivitetsansvaret. Samordnaren har under uppdragets genomförande genomfört bilaterala möten med LO, och Friskolornas riks- förbund. Samordnaren har även haft gemensamma möten med repre- sentanter för näringslivet samt ett antal enskilda möten med företag. Detta inkluderar bland annat ICA, , Peritos, Pressbyrån, samt . Samordnaren har arrangerat möten där större projekt med nationella och regionala aktörer från områdena utbildning, sociala frågor och arbetsmarknad fördes samman för att göra en problem- inventering samt diskutera relevanta frågor. Syftet var att bidra till erfarenhetsutbyte men också samverkan.12 11Här deltog representanter från Offentligägda folkhögskolors riksorganisation (OFI), , , Wiks folkhögskola, Rörelsefolkhögskolornas intresseorganisation (), Litorina folkhögskola, Studieförbunden och . 12Vid mötena deltog projektledare för lyfter (Arbetsförmedlingen), #jagmed (Region ), Plug In 2.0 (), SiSam (SiS), den randomiserade effektstudien kring Supported Employment (), Temagruppen Unga i arbets- livet (MUCF), Ung framtid (Arbetsförmedlingen), UngKomp (Arbetsförmedlingen), Verk- samhetsnära insatser för att förebygga avhopp från gymnasiet (), samt unga respektive framtid (). Samordnarens uppdrag och dess genomförande Samordnaren har på motsvarande sätt fört dialog med Finsam på olika nivåer, från lokala samordningsförbund till det nationella rådet. Samordnaren har också deltagit i ett antal möten och konferenser anordnade av Finsam. Samordnaren har haft ett strategiskt samarbete med tio kommuner, framöver kallade samarbetskommunerna, för att tillsammans med dem diskutera och belysa utvecklingsområden utifrån uppdragets olika delar. Utöver det har Samordnaren mött flera andra kommu- ner löpande . I samarbetskommunerna har Samordnaren främst fokuserat på att bidra till samverkan mellan verksamheter inom kommunen som arbetar med utbildning, sociala frågor och arbetsmarknad. Detta mot bakgrund av en tidig analys av behov, samt givet det redan på- gående arbetet inom Dua. Samarbetet har dels handlat om att få kännedom om utmaningar och möjlighet att diskutera dess lös- ningar, dels om att bidra till kommunernas pågående utvecklings- arbete och bidra till förbättrad samverkan. De kommuner som ingått i samarbetet är , , , , , , , , och . Kommunerna valdes ut för att de hade intressant verksamhet som riktar sig till unga som varken arbetar eller studerar både i ordinarie verksamhet och i projekt, samt utifrån deras olika förutsättningar. Samordnaren genomförde tre möten med kom- munerna, två med de tre storstadskommunerna och ett med de medelstora och små kommunerna. Syftet med mötena var att disku- tera intresse och former för ett samarbete samt att inhämta kunskap om kommunernas styrkor respektive utmaningar när det gäller arbe- tet kring unga som varken arbetar eller studerar. Två kommunmöten genomfördes i respektive kommun med drygt ett halvårs mellanrum, där Samordnaren mötte representanter för utbildnings-, social-, respektive arbetsmarknadsförvaltning eller motsvarande. Vid det första mötet efterfrågade även representation från motsvarande nämnder samt från . Det var dock svårt för flertalet kommuner att få med och den politiska representationen varierade mellan mötena. Samordnarens uppdrag och dess genomförande munmöten uttryckte deltagarna att det var första gången de träf- fades med alla sektorer representerade för att diskutera barn och unga utifrån ett gemensamt ansvar. De identifierade såväl behov av utbyte av information som av mer långtgående samverkan. Samordnaren har i samarbetskommunerna sett svårigheterna med att driva på samverkan mellan olika sakområden utifrån ett system- synsätt när ingen har det givna uppdraget och alla parter är lika vik- tiga. I arbetet med stöd till unga som varken arbetar eller studerar är landstingen en relevant aktör. Efterfrågan hos kommunerna att invol- vera dem har varit mycket stor mot bakgrund av framför allt en ökad psykisk ohälsa i ungdomsgruppen. I syfte att ha en fördjupad diskussion kring några problemområ- den genomförde Samordnaren ett internat med samarbetskommu- nerna . Samordnaren har även diskuterat kommande för- slagsområden för slutbetänkandet vid kommunbesök och genom närmare kontakt med ett urval av samarbetskommunerna för att pröva enskilda förslag. genomfördes en avslu- tande konferens med samarbetskommunerna. Samordnaren har förutom dokumentation från mötena skickat ut material för inspiration och lärande. Samarbetskommunerna har även bjudits in att delta i övriga aktiviteter som Samordnaren har genomfört under utredningen. En konsult anlitades 2016 för att ta fram en underlagsrapport om läran- de exempel kring ungas inflytande. I den gjordes en fördjupning i sju ordinarie verksamheter. Som underlag för rapporten hölls ett dialog- möte mellan sjutton representanter från kommu- nerna , , , Klippan, och . bjöd Samordnaren in ett tjugotal unga att själva ta fram filmer där de fick beskriva sina erfarenheter och önskemål. Filmerna togs fram i samarbete med verksamheten Unga berättar och AIM i , verksamheten Fenix i samt projekten framtid och unga. I samband med möten med samarbetskommunerna har Samord- naren haft dialoger och genomfört intervjuer med ett antal unga med erfarenhet av att varken arbeta eller studera. Samordnarens uppdrag och dess genomförande Samordnaren har också genomfört en fokusgrupp med unga an- ställda hos för att få deras perspektiv på utmaningarna vad gäller arbete och studier och möjligheterna att som ung kunna få ett arbete. Tillsammans med MUCF har möten hållits med ungdomsorgani- sationer. Få ungdomsorganisationer arbetar dock särskilt med fokus på unga som varken arbetar eller studerar. Samordnaren har enligt direktiven haft i uppdrag att systematiskt samla och analysera kunskap om insatser till unga som varken arbetar eller studerar. För att svara mot det genomförde Samordnaren en kartläggning av forskning kring unga som varken arbetar eller studerar med riktade frågor till forskningsråden samt till ett urval av forskare inom området.13 Detta användes sedan som underlag för en seminariedag om effekter av insatser för unga som varken arbetar eller studerar som Samordnaren anordnade tillsammans med Forte . De nästan 50 medverkande var samordnarens samarbets- kommuner, representanter från större regeringsinitierade eller ESF- finansierade projekt, myndigheter, forskare, utvärderare samt repre- sentanter från Regeringskansliet.14 Genom seminariedagen gavs möj- lighet till erfarenhetsutbyte mellan forskning och praktik. Förutom att diskutera forskning var syftet med mötet att peka på behovet av 13Se Samordnaren för unga som varken arbetar eller studerar (2017). Forskning om unga som varken arbetar eller studerar åren 2006–2016. En tentativ forskningsöverblick, diskussions- underlag för möte . Utöver de kontaktuppgifter som Forte, Formas, , och bistod med skickades även frågorna till del- tagare vid konferensen and Practices for – The Swedish Case vid 8–. Ytterligare kompletter- ingar gjordes genom snöbollsmetoden till forskare som inkommit via rekommendation från kollegor. Frågorna besvarades av 44 av 90 forskare. 14Samordnaren för unga som varken arbetar eller studerar (2017). Seminariedag om effekter av insatser för unga som varken arbetar eller studerar – sammanställning av rundabordssamtal. Förutom Samordnaren och Forte medverkade representanter från , Dua, IFAU, MUCF, Välfärdscenter (NVC), , Temagruppen Unga i arbets- livet, , SiS, utvecklingsprojekten #jagmed, Unga lyfter 2.0, Plug In 2.0, PlugInnovation, School To Work, Ung framtid, UngKomp, framtid, SiSam för obruten skolgång, samt Arbetsförmedlingens och effekt- studie om metoder för unga med aktivitetsersättning, SKL och åtta av Samordnarens sam- arbetskommuner, Ratio, , , samt fors- kare från , , samt från at (). Samordnarens uppdrag och dess genomförande att återkommande föra samman praktiker och forskare för ömsesidigt utbyte och samverkan i syfte att utveckla stödet till unga som varken arbetar eller studerar. I 2017 genomförde Samordnaren och Forte ett gemensamt seminarium på samma tema. Samordnaren har även haft representation i referensgrupperna för forskningsprojek- ten ”Vidareutveckling av Skandiamodellen: utanförskapets pris med hjälp av registerdata” vid och samt ”Sam- manhängande ojämlikheter – flerdimensionella perspektiv på ojäm- likheter i dagens ” vid , universitet. För att fördjupa kunskapen om samordning, samverkan och kvalitet i insatser genomförde Samordnaren en telefonundersökning med åtta projektledare för större nationella och regionala projekt och program . Intervjuerna berörde samverkan med olika aktörer och utmaningar i form av exempelvis målgruppskonkurrens, kvalitet i insatser, förutsättningar för fortlevnad samt system- och inlåsningseffekter. För att få en aktuell lägesbild som grund för arbetet med tilläggs- uppdraget om det kommunala aktivitetsansvaret genomförde Sam- ordnaren en kommunenkät . Den besvarades av 86 pro- cent av landets kommuner. Enkäten togs fram av Samordnaren och genomfördes i samarbete med SKL. Resultaten publicerades i sin helhet i rapporten 2016 som också skickades ut till samtliga kommuner.15 Utifrån enkätresultaten ge- nomfördes två fördjupningsstudier, den första om nyanlända unga inom aktivitetsansvaret och den andra kring skillnader i genomföran- det av aktivitetsansvaret utifrån kommunstorlek. I dessa studier del- tog 35 respektive 12 kommuner.16 För att fånga ungas situation och åsikter genomförde Samord- naren med hjälp av kommunala verksamheter en enkät till unga som omfattas av aktivitetsansvaret . 15Samordnaren för unga som varken arbetar eller studerar (2016). Kommunernas aktivitets- ansvar 2016. 16Framtagandet av rapporten och telefonintervjuerna genomfördes av på uppdrag av Samordnaren. Samordnarens uppdrag och dess genomförande ombads att be de första fem ungdomarna som besökte verksam- heten att besvara enkäten. Svar inkom från 97 av landets 290 kom- muner och enkäten besvarades av 351 unga. Av de som svarat på enkäten var unga kvinnor, unga män och ville inte definiera sig.17 Detta underlag bedöms kunna ge en bild av de ungas önskemål och erfarenheter. Någon liknande studie som riktar sig till de unga som omfattas av aktivitetsansvaret på nationell nivå har inte genomförts tidigare. För att komplettera enkäten har Samordnaren genomfört en analys kring de individer kommunerna uppgivit att de omfattades av aktivitetsansvaret 2016 utifrån registerdata från . Som en del av genomförandet av uppdraget att lägga förslag om inrättande av en Funktion som ska stödja aktörer som arbetar med unga som varken arbetar eller studerar genomfördes flera intervjuer med projekt och verksamheter som arbetat på liknande sätt. 3.5.8Hearings, seminarier och konferenser Samordnaren har deltagit vid ett flertal konferenser och seminarier. Här redovisas de aktiviteter som Samordnaren har arrangerat själv eller i samarbete med andra. genomförde Samordnaren tillsammans med dåvarande ansvarigt statsråd på ett möte med 15 före- tag och några ytterligare aktörer under rubriken för unga som varken arbetar eller studerar – hur kan vi bäst ta tillvara deras kompetenser och erfarenheter?.18 Efter mötet fick deltagarna svara på en enklare enkät om framgångsfaktorer och svårigheter i arbetet för unga som står långt ifrån arbetsmarknaden. Samordnaren följde även upp med enskilda möten med några av företagen för en fördjupad diskussion. bjöd Samordnaren tillsammans med statssekre- terarna för Arbetsmarknads-, Näringslivs- och Utbildningsdeparte- mentet in till workshopen Hur skulle samarbete kring personer som står långt ifrån arbetsmarknaden kunna se ut?. Syftet var att utifrån