sou · H6B319 · 2018-03-06 00:00:00 — Försöksverksamheten med övningsskolor och övningsförskolor erbjuder en ny arena för samarbete och utveckling. Trots det kan det i olika delar av landet finnas läro- säten och skolhuvudmän som kan behöva goda exempel och förslag på modeller för samverkan kring praktiknära forskning. Det kan vara förslag på hur forskningssamarbeten kan organiseras och genomföras som inbegriper resurser och möjligheter som redan finns men också idéer som erbjuder nya vägar och former för samarbeten kring praktiknära forskning i skolväsendet. Kan inspiration hämtas från former för praktiknära forskning inom det medicinska området? Den praktiknära forskningen kan stärkas genom att lärosäten som bedriver lärar- och förskollärarutbildning och skolhuvudmän får goda möjligheter att samarbeta. finns det forskarutbildade lärare och förskollärare som kan forska inom ramen för sin tjänst, men som saknar en forskningsmiljö att verka inom. Forskare inom lärar- och förskollärarutbildningen kan ha behov av att få en närmare koppling till skolväsendets verksamhet för att samla data, genomföra utvecklingsinsatser och vara uppdaterade om dessa verksamheter. Det medicinska området har, på samma sätt som utbildningsområdet, behov av praktiknära forskning där bl.a. disputerade läkare kan bedriva forskning i nära anslutning till den kliniska verksamheten. För att läkare ska kunna ägna sig åt både utbildning och forskning inom det medicinska området får en högskola besluta att en anställning som professor eller lektor vid högskolan ska vara förenad med en anställning vid en sjukvårdsenhet som är upplåten för medicinsk utbildning och forskning (4 kap. 2 § högskoleförordningen [1993:100]). Formerna för kombinerade anställningar regleras i avtal mellan svenska staten och vissa landsting om samarbete om grundutbildning av läkare, medicinsk forskning och utveckling av hälso- och sjukvården, s.k. , på nationell och regional nivå. Syftet med ALF-avtalen är att landsting och universitet kan samarbeta om utbildning av läkare, klinisk forskning och utveckling av hälso- och sjukvården. Avtalen reglerar också verksamheten inom den s.k. universitetssjukvården, som utgörs av den begränsade del av hälso- och sjukvården som utformats med särskild hänsyn tagen till forskningens och utbildningens behov. Samarbetet på regional nivå ska bygga på gemensamt utarbetade visioner och målsättningar för den verksamhetsintegrerade utbildningen och det ska finnas ett gemensamt ledningsorgan där och ledningsnivåer är representerade och verkar på jämbördiga villkor. Verksamheten ska utvärderas regelbundet. I regeringens proposition Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft (prop. 2016/17:50) aviseras en försöksverksamhet för att utveckla och pröva modeller som kan stärka den praktiknära forskningen och som kan lägga grunden till robusta strukturer för samverkan mellan de som är verksamma i skolväsendet och på och högskolor. Kunskaper och erfarenheter från de s.k. ALF- avtalen bör tas till vara när försöksverksamheten utformas. Avtalen kan bidra till att skapa en hållbar struktur för forskningssamarbeten mellan lärosäten som anordnar lärar- och förskollärarutbildning och huvudmän inom skolväsendet. kan det vara svårt att åstadkomma en direkt motsvarighet till inom utbildningsområdet. anordnar 28 lärosäten någon form av lärarutbildning eller förskollärarutbildning medan sju lärosäten anordnar läkarutbildning. Vidare ansvarar 20 landsting för hälso- och sjukvården medan huvudmännen inom skolväsendet utgörs av 290 kommuner jämte ett mycket stort antal enskilda huvudmän med olika förutsättningar för att bedriva sina verksamheter. Den stora variationen av verksamheter vid de universitet och högskolor som anordnar lärar- och förskollärarutbildning och skolhuvudmäns skilda önskemål och förutsättningar ställer olika krav på hur samverkan kan utformas utifrån regionala och lokala förutsättningar. Fler modeller för samarbete mellan lärosäten och skolhuvudmän behövs Den vetenskapliga grund som utbildningen inom skolväsendet ska vila på kan stärkas genom långsiktiga samarbeten om praktiknära forskning mellan universitet och högskolor och huvudmän inom skolväsendet. Sammanhang kan skapas för kunskapsutbyte och utveckling. För att ytterligare stärka möjligheten för samarbeten om praktiknära forskning mellan universitet och högskolor och huvudmän inom skolväsendet har, som tidigare nämnts, regeringen i budgetpropositionen och forskningspropositionen (prop. 2016/17:50) aviserat en försöksverksamhet för att utveckla och pröva modeller som kan stärka den praktiknära forskningen och som kan lägga grunden till robusta strukturer för samverkan mellan de som är verksamma i skolväsendet och på universitet och högskolor. Erfarenheter av försöksverksamheten, t.ex. vad som krävs för att etablera fungerande relationer mellan , högskolor och huvudmän, bör kunna tas tillvaras i ett större sammanhang och spridas nationellt. Det finns behov av att initiera ett arbete med att hitta olika modeller för att skapa långsiktiga samarbeten mellan universitet och högskolor och skolhuvudmän kring praktiknära forskning och att utforma förslag på organisation och struktur för dessa samarbeten som är ändamålsenliga utifrån verksamhetens förutsättningar och behov, bl.a. genom att ge skolhuvudmän stort utrymme att ta del av och påverka samarbetet samt att modellerna har en stark regional förankring. för att stärka lärar- och förskolläraryrket, lärar- och förskollärarutbildningen och verksamheter inom skolväsendet erbjuder olika möjligheter och förutsättningar för att utveckla sådana samarbeten. •kartlägga och redogöra för befintlig samverkan mellan universitet och högskolor och huvudmän inom skolväsendet kring praktiknära forskning och redovisa vad som kan utgöra hinder för långsiktig sådan samverkan, •presentera förslag på olika modeller för långsiktig samverkan, •bedöma vilka åtgärder som intresserade skolhuvudmän och universitet och högskolor behöver vidta för att kunna genomföra de föreslagna modellerna, och •föreslå nödvändiga författningsändringar och vid behov även andra åtgärder. Utredarens arbete ska ske i nära anknytning till den försöksverksamhet som aviseras i budgetpropositionen och forskningspropositionen (prop. 2016/17:50). Erfarenheter från planering och uppstart av försöksverksamheten ska tas tillvara och utgöra en del av det underlag som ska ligga till grund för föreslagna samverkansmodeller. Utredaren ska redogöra för konsekvenser av sina förslag. Utöver vad som följer av 14–15 a §§ kommittéförordningen (1998:1474) ska konsekvenser för lärosäten med examenstillstånd för lärar- och förskollärarutbildning och för offentliga och enskilda skolhuvudmän och deras lärare och förskollärare analyseras och redovisas. Redogörelsen ska även innehålla en beskrivning av vilka konsekvenser de förslag som lämnas har ur ett barnrättsperspektiv. Samråd och redovisning av uppdraget Utredaren ska arbeta nära de lärosäten som får i uppdrag att genomföra den i budgetpropositionen 2017 aviserade försöksverksamheten i syfte att pröva och utveckla modeller som kan stärka den praktiknära forskningen. Utredaren ska inhämta synpunker från universitet och högskolor med lärar- och förskollärarutbildningar, , , , Specialpedagogiska skolmyndigheten, Statskontoret, , Universitets- och högskolerådet, Kommuner och Landsting, , Idéburna skolors riksförbund, , , aktörer med regionalt utvecklingsansvar och andra berörda myndigheter och organisationer med relevans för uppdraget, bl.a. inom barnrätts- och funktionshindersområdet. Utredaren ska samråda med utredningen skola genom attraktiva skolprofessioner (U 2016:06, dir. 2016:76) och hålla sig informerad om annat pågående utredningsarbete som kan vara av betydelse för uppdragets genomförande, t.ex. det som bedrivs av (U 2015:03). Uppdraget ska redovisas . Tilläggsdirektiv till Utredningen om praktiknära skolforskning i samverkan (PiS) (U 2017:03) Förlängd tid för uppdraget Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att föreslå hur universitet och högskolor som bedriver lärar- och förskollärarutbildningar och huvudmän inom skolväsendet kan skapa långsiktig samverkan kring praktiknära forskning (dir. 2017:27). Enligt utredningens direktiv ska uppdraget redovisas . Uppdraget ska i stället redovisas . Gemensamma möten med samverkansparterna Gemensamma möten med samverkansparterna i kronologisk ordning , verksamhetschef, (PUD) , professor i pedagogiskt arbete, forskningsledare , professor i didaktik med inriktning naturvetenskapernas didaktik, forskningsledare, Forskningsplattformen Lärande i samverkan , utvecklingschef, , , utvecklingsstrateg, , , utvecklingsstrateg, , , professor i etnologi, dekan, fakulteten för lärande och samhälle , professor i idrottsvetenskap, vicedekan för forskning, fakulteten för lärande och samhälle , utbildningschef, fakulteten för lärande och samhälle , föreståndare , fakulteten för lärande och samhälle hölls ett kompletterande möte i med företrädare för skolhuvudmannen : , chef för inspiration, , enhetschef på inspiration , docent i historia, forskningsledare, Pedagogisk inspiration , kvalitets- och myndighetschef, , universitetslektor, akademichef, för utbildning, kultur och kommunikation (UKK) , universitetslektor, vice akademichef, för utbildning, kultur och kommunikation (UKK), FoU-ansvarig för lärande (MKL) , professor i matematikdidaktik, vetenskaplig ledare , professor i pedagogik med inriktning mot förskola, forskningsledare , administrativ chef och verksamhetsledare , förvaltningschef barn- och ungdomsförvaltningen, kommun , professor i utbildningsvetenskap, VD och akademisk ledare, () , utbildningschef , professor i pedagogik, koordinator forskarskolan Learning Study , docent i matematik med inriktning didaktik, forskningsmiljöledare utbildningsforskning (PUF) , professor i ämnesdidaktik, dekan, Utbildningsvetenskapliga fakulteten , universitetslektor, specialpedagogik (IPS) , universitetslektor, forskare, , utbildningssamordnare, och lärarutbildning , studentrepresentant () , kommunalråd och ordförande i utbildningsnämnden , , , lektor, , , GR Utbildning, Pedagogiskt Centrum, Ett särskilt möte hölls med , enhetschef, , , och från och lärarutbildning, . , universitetsadjunkt, , didaktik och utbildningsstudier , universitetslektor, prefekt, , didaktik och utbildningsstudier , enhetschef, och VFU-koordination för lärarprogrammen , professor inom kondenserade materiens fysik, astronomi , professor i pedagogik med inriktning mot ledarskap, dekan, Fakulteten för utbildningsvetenskaper , enhetschef, för samverkan , utbildningsledare, Fakulteten för utbildningsvetenskaper , lärarstuderande, , studentkår , verksamhetsutvecklare gymnasieskolan, kommun , lektor, , förstelärare, Rosendalsgymnasiet , rektor, , rektor, , professor i naturvetenskapernas didaktik, vice rektor med ansvar för grundutbildningen , föreståndare för Digitalt laborativt centrum (DLC) och utvecklingsledare för (RUC) , universitetslektor, för lärande, humaniora och samhälle , utvecklingschef, , , chef, , , social hållbarhetstrateg, , universitetslektor, rektor, , professor i matematisk didaktik, bitr. rektor, , ansvar för forskning och forskarutbildning Boa Drammeh, kanslichef, , forskningssamordnare, , professor i matematisk didaktik , ordförande i , kommun , ordförande i , kommun , utvecklingschef, kommun , stf rektor, samt , samverkanstjänst /kommun , professor i pedagogik, vice dekan för professionsutbildningar, Fakulteten för humanvetenskap (HUV) , universitetslektor, för Ämnesdidaktik och matematik (DMA) , universitetslektor, för Ämnesdidaktik och matematik (DMA) , universitetslektor, för Omvårdnad (OMV) , universitetslektor, för Om- vårdnad (OMV) , Regionalt utvecklingsnätverk (RUN), Samverkansavdelningen () , Regionalt utvecklingsnätverk (RUN), Samverkansavdelningen () , Regionalt utvecklingsnätverk (RUN), Samverkansavdelningen () , skolchef, kommun , kvalitetsutvecklare, kommun , professor i kemisk teknologi, rektor , professor i arbetsvetenskap, dekan, Fakulteten för humaniora och samhällsvetenskap , universitetslektor, tf dekan, , chef, , universitetslektor, , professor i pedagogiskt arbete, vetenskaplig ledare, och litteraturdidaktik (CSL) , docent, samhällsvetenskapliga ämnenas didaktik (CSD) , vice ordförande, , gymnasiechef, barn- och utbildningsförvaltningen kommun och ordförande verksamhetschef skola kommun och kommunrepresentant i , lärare, Gunnarsbyskolan, kommun och samordnare av det regionala nätverket för språk-, läs- och skrivutvecklare samt , vetenskapligt stöd, Skolkontoret kommun och lektor i pedagogik/utbildningsledare rektorsutbildningen, , Fakulteten för humaniora och samhällsvetenskap, , strateg, för regional tillväxt, Utbildning och kompetensförsörjning, Region , universitetslektor, prefekt, och samhälle , professor i barn- och ungdomsvetenskap, Barn- och ungdomsvetenskapliga forskningsmiljön (BUV) , föreståndare , Avdelningen för utbildningsvetenskap och språk , universitetslektor, för utbildningsvetenskap och språk , utvecklingschef, , kommun , kvalitets- och utvecklingschef, , , regionchef , , verksamhetsutvecklare, Fridaskolan , universitetslektor, dekan för utbildningsvetenskap , föreståndare för LiU Skolsamverkan , doktorand och adjunkt, och lärande (IBL), tidigare kommunlicentiand , lektor och programansvarig utbildningsledare, , utvecklingsstrateg i , lektor i , tidigare kommunlicentiand , utbildningsledare på för planering och ledningsstöd , professor i IT och lärande, och systemvetenskap , docent, och naturvetenskapsämnenas didaktik , professor i specialpedagogik, , professor i pedagogik med inriktning mot lärande och läroplansteori, humanistiska och samhällsvetenskapliga ämnenas didaktik , enhetschef, , , , FoU-enheten, , Kompletterande möten hölls med , professor i pedagogik med inriktning mot lärande och läroplansteori, vetenskaplig ledare, , och , chef , , , från Teaching and Learning Studies (STLS) och 2017- 09-27 med , Storsthlm (f.d. ). Samrådsmöten, studiebesök, intervjupersoner och konferenser , myndighetschef, och , kanslichef, , enhetschef, och , Avdelningen för utbildning och arbetsmarknad, Kommuner och Landsting (SKL) , VD, och , FoU-ansva- rig, Ifous – innovation, forskning och utveckling i skola och förskola och , Avdelningen för skolutveckling, , ansvarig för ALF-kansliet, , och , Utvärderingsavdelningen, () Per , regional forsknings- och utvecklingssamordnare, Specialpedagogiska skolmyndigheten (SPSM) , Avdelningen för analys, främjande och tillträdesfrågor, Universitets- och högskolerådet (UHR) , Enhet Väster – Kvalitetsgranskning, Skolinspektionen , , , och , studeranderepresentant för SFS i om lärarutbildning , , , kommuner, , Region och , och , didaktik, , professor , Idéburna skolors riksförbund Per Båvner, , , och , , VD, Svenska Läromedel , ordförande, , verksamhetsledare, och , ekonom och strateg, från Vetenskap i Skolan (VIS) , VD, , samt och , Fridaskolorna och , Avdelningen för skolutveckling, , Avdelningen för kunskapsstyrning för , , , , Analysavdelningen, , Utvärderingsavdelningen, () , GD, och , undervisningsråd, , utvecklingschef, , och lektor , , vetenskaplig ledare, Lärande och familj, , verksamhetschef gymnasieskolan, och , verksamhetschef och förskolan, , VD, och , vice VD, förlag, , , lektor, och , utvecklingsledare för utbildnings- och kulturförvaltningen samt chef för , Besök på i och möte med , förskolechef, och förskollärarna , och , som också är specialpedagog , lektor, , , och , utvecklingsledare, Förskola , Företrädare för , stad, , chef, , utvecklingschef, , kvalitetsledare, , skolutvecklare, , skolutvecklare, , förskoleutvecklare, , förskolechef, , förskolechef, , förstelärare, , , förstelärare, , samt Per , regional forsknings- och utvecklingssamordnare, Specialpedagogiska skolmyndigheten (SPSM) , professor i utbildningsvetenskap, ledarskap, högskola , och , Acade- Media , universitetslektor, , lingvistik och vetenskapsteori, , professor i pedagogik och didaktik, , kommunikation och lärande, , professor i teoretisk filosofi, forskare inom det tvärvetenskapliga programmet Vetenskap och beprövad erfarenhet, , rektor, , , universitetslektor, programkoordinator, Masterprogram i evidensbasering, Balli Lelinge, universitetsadjunkt/doktorand, fakulteten för lärande och samhälle, , och , rektor, i , lektor, vetenskaplig ledare, , kommun , professor i vuxenpedagogik, , professor i pedagogik med inriktning mot lärande och läroplansteori, , professor i arbetsterapi, rektor, , tidigare ordförande för Föreningen konferens, , på temat ”Skolchefsuppdraget – styrning och ledning på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet”, deltar , , på temat ”Praktiknära forskning och praktiknära samverkan ur ett lärarutbildningsperspektiv”, är inbjuden att tala och konferens vårdkompetens, , om samverkan kring kompetensförsörjning i hälso- och sjukvården, deltar Besöker Almedalsveckan i , bl.a. seminarierna Kvalitativ skolutveckling (), Kapacitetsbyggande för en skola på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet (Ifous med partners, ) och Hur kan den svenska skolan stärkas med forskningens hjälp? (, Västsvenska arenan) Nordisk läromedelskonferens , lyssnar till , Why textbooks count, och samtal om läromedlens roll i skola i förändring med , , , och , minister för högre utbildning och forskning, leder samtal inom ramen för den nationella samlingen för läraryrket, , är inbjuden att medverka Rundabordssamtal på Ifous om kapacitetsbyggande för skolutveckling på vetenskaplig grund, är inbjuden att medverka Seminarium The importance of – Strengthening knowledge base, och , ständiga representation, , deltar om lärarutbildning, bl.a. om hur samverkan kring praktiknära forskning mellan universitet och högskolor och skolhuvudmän fungerar och vilka utvecklingsmöjligheter som finns, är inbjuden att medverka Nationell i , är inbjuden att medverka Mötesplats Läromedel, Svenska Läromedel, deltar Exempel på FoU-enheter hos skolhuvudmän Pedagogisk Inspiration (PI ) Pedagogisk Inspiration (PI ) är en utvecklingsavdelning som stöttar de tre skolförvaltningarna – , samt – i deras pedagogiska utvecklingsarbete utifrån respektive förvaltnings behov. Avdelningen ska bidra till att skapa goda förutsättningar för hög måluppfyllelse hos eleverna och en likvärdig skola och förskola i . Avdelningen ska bidra till kollegialt lärande mellan skolformerna och utgöra en arena för samarbete mellan skolförvaltningarna. Avdelningen kan ta sig an både korta och mer långsiktiga uppdrag. Uppdragens inriktning styrs av skolförvaltningarnas systematiska kvalitetsarbete. Stöd ges inom ett antal uppdragsområden.1 Man sätter samman tvärfunktionella team beroende på uppdragens 1 PI arbetar med följande uppdragsområden: •att organisera för skolutveckling på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet, •att skapa kollegialt lärande genom Pedagog , •att skapa digitala och fysiska pedagogiska arenor, •att utveckla och inneha kompetens för språkutvecklande arbetssätt, •att utveckla och inneha kompetens för matematikutvecklande arbetssätt, •att stödja och fortbilda samt inom uppdrag användas sig av informations- och kommunikationsteknik (IKT), •att driva och stödja arbetet med bedömning för lärande, •att utveckla och inneha kunskap om att organisera för lärande, och •att stödja och inneha kunskap om språk, uttryck och identitet genom läroplanernas normer och värden. För att hantera uppdragen har avdelningen valt en projektorganisation som använder ett särskilt arbetssätt, Puls-modellen.2 I påbörjade man en dialog kring hur man skulle kunna främja forskning inom sina verksamheter. Både politiken och förvaltningen – Förskola – såg en möjlighet att skapa en plattform för skolutvecklingen i kommunen. Det fanns också intresse bland rektorer och pedagoger att förstärka kopplingen till forskningen. Man beslutade därför att erbjuda lärare att gå en forskarutbildning för att sedan kunna anställas som lektor inom förskolan och . Satsningen har varit långsiktig och den har getts prioritet, inte minst ekonomiskt. Förvaltningen och verksamheterna har haft program för att stötta de lärare som går en forskarutbildning. Man har varit angelägen om att ta till vara deras kompetens och finna sammanhang i verksamheterna där de kan bidra med sina kunskaper. Förvaltningen uppmuntrar också lärare att genomgå en master-utbildning för att stärka forskningsanknytningen i verksamheterna. Förvaltningen har tre lektorer och tre doktorander. Den första lektorn har en tjänst som utgörs av tre olika men starkt sammankopplade uppdrag i en ungefärligt jämn fördelning: Undervisningsuppdraget är viktigt för att som skolutvecklare och forskare vara väl förankrad i praktiken och för att stärka sitt förtroende som forskare hos övriga lärare. 2 Puls-modellen används av större företags FoU-avdelningar inom tillverknings- och mjukvaruindustrierna och har även börjat användas inom offentlig verksamhet. Modellen har tagits fram av företaget och bygger på idén om visualisering och regelbundna, korta stå- upp-möten vid särskilda tavlor, s.k. pulsmöten. Varje möte ger möjlighet till dialog och en visualisering av pågående processer. Det innebär kortare beslutsvägar och en hög flexibilitet. Skolutvecklingsuppdraget innebär att ”göra verkstad av” den vetenskapliga grund och beprövade erfarenhet som utbildningen ska vila på. Lektorn samverkar här med skolledarna för att stärka den vetenskapliga grunden i utvecklingsarbetet och utvecklingsinsatserna. Lektorn har ett nätverk för forskningsintresserade lärare och skolledare (– Forskning I KungsbackA) för att ge tillfällen till reflekterande samtal. Det är ett viktigt sammanhang för de förstelärare som har utbildat sig i aktionsforskning och också har skolutvecklingsuppdrag. Lektorn gör arbetslag och lärgrupper självgående i processer där lärare och skolledare systematiskt undersöker sin praktik med ett vetenskapligt förhållningssätt (practitioner enquiry, informell forskning) och verkar för att dessa processer ska upplevas lika självklara i lärarens arbetsuppdrag som undervisningen gör. Lektorn handleder lärare och skolledare som vill undersöka sin egen praktik och bepröva erfarenheter på ett systematiskt och vetenskapligt informerat sätt. Inom initiativet FINLIR – Forskningsinitiera(n)de Lärare – vägleder lektorn kring hur man ställer mätbara forskningsfrågor, hur man kan samla in och analysera data, hur man kan tolka resultaten och hur man kan använda sig av och sprida dessa. Lektorn bistår lärare och skolledare i spridning och publicering av resultat från informell forskning eller beprövade erfarenheter. Lektorn gör forskningen tillgänglig för praktiken dels genom att kontinuerligt sprida forskningsresultat till lärare, skolledare, utvecklingschefer och utvecklingsledare, dels genom att presentera resultatens betydelse för den lokala kontexten i samband med studiedagar eller forskningscirklar. Inom forskningsuppdraget bedriver lektorn egen praktiknära forskning och kan hämta relevanta frågeställningar direkt från sin egen eller medarbetarnas praktik. Skolutvecklingsuppdraget kan leda till praktiknära forskning i form av följeforskning. Forskningsresultaten publiceras i peer review-granskade vetenskapliga tidskrifter och presenteras på konferenser. Lektorn behöver kunna knyta an till forskningsmiljöer och ingå i dem regelbundet. I det sammanhanget kan lektorn själv delta i reflekterande och kritiskt granskande samtal kring forskning utan att behöva vara samtalsledare. Lektorn handleder lärarstudenter som skriver magisteruppsats. Samarbetet med lärarutbildningen stärker lektorns koppling till högskolans forskningsmiljöer. Lektorer och samverkan på () i () i har arbetat aktivt med praktiknära forskning, aktionsforskning och interventionsforskning kopplat till lokal skolförbättring. –2007 gick 75 lärare i en masterutbildning i aktionslärande vid på distans.