sou · H6B356 · 2018-06-15 00:00:00 — Inom ramen för Exportstrategin har Business ett särskilt uppdrag att stödja innovativa företag i tidiga faser, s.k. . Genom en årlig finansiering på driver Business i nära samarbete med Swedish Incubators and Science Parks (SISP) programmet Going Global. Bland Going Globals huvudområden ingår bl.a. deltagande i internationella techmässor för nätverksbyggande och möten med investerare och riskkapitalbolag. Business har även ansvar för att inspirera utländska start-ups att etablera sig i samt att koppla ihop stora globala företag med små innovativa bolag.8 Utredningen bedömer att Business genom stärkt sitt erbjudande mot mindre innovativa företag i exportfrämjandet, men att det finns fortfarande behov av att i nära samarbete med SISP se över hur investeringsfrämjandet kan organiseras för att attrahera målgruppen. 2.2.1Regionala och lokala styrkeområden Nyckelområden samt regionala och lokala styrkeområden Mot bakgrund av den internationella konkurrensen om investeringar spelar en nära samverkan mellan investeringsfrämjandeaktörer på nationell, regional och lokal nivå inom de prioriterade investeringsområdena en mycket viktig roll i att stärka erbjudande till utländska investerare. Business samverkar utifrån det proaktiva arbetet med kompetens-, resurs- och marknadsdrivna investeringar inom prioriterade investeringsområden med regionala investeringsfrämjare och andra nyckelaktörer som bl.a. samverkansgruppen och branschorganisationer. hade Business ett nära samarbete med 17 svenska regioner genom samarbetsavtal.9 Tabellen ger en översikt över samtliga regioner som Business samarbetade med . Punkterna anger prioriterade investeringsområden där en aktiv samverkan finns med respektive region. Exempelvis samarbetar Business inom det riktade operativa investeringsfrämjandet för life science med de regionala investeringsfrämjandeaktörerna Invest , Invest in och . 8Business (2018) Redovisning av statens uppdrag till Business . , s. 39. 9Sedan årsredovisningen har Business slutit ett nytt samarbetsavtal med (Business Region ). Källa: Business (2017) Redovisning av statens uppdrag till Business , s. 69. Tabellen visar att de sektorer inom vilka Business samarbetar med flest antal regioner är Datacenter och Manufacturing (båda 8 regioner), Materials (7 regioner) samt ICT och (båda 5 regioner). Storstadsregionerna , och särskiljer sig med flest antal etablerade sektorsamarbeten inom mellan 6–8 av samtliga 8 områden. Det är även i storstadsregionerna som det utländska ägandet är koncentrerat; en undersökning av Tillväxtanalys visar att fanns av alla utländska arbetsställen i i , i och i län.10 Vi bedömer att arbetet med prioriterade investeringsområden underlättar för investeringsfrämjare på regional och lokal nivå att med Business stöd kartlägga styrkeområden, vilket stärker erbjudande till potentiella internationella investerare.11 Det finns dock en målkonflikt mellan att å ena sida behöva göra prioriteringar för att kunna vara skarp i budskapen från ett nationellt perspektiv och å andra sidan fånga upp de ambitioner och speciella förutsättningar som olika regioner eller städer har. Vissa regioner12 saknar, enligt Business årsredovisning, ett nära samarbete med Business , nationella investeringsfrämjandeaktör. Regioner vars styrkeområden faller utanför Business nyckelområden och proaktiva investeringsfrämjandearbete riskerar därför att missgynnas. Utredningens uppdrag är dock begränsat till att kartlägga och utvärdera styrkeområden och framgångsfaktorer inom de av Business prioriterade nyckelområdena för investeringsfrämjandet – inte att utvärdera dem. Så här konstateras bara att det finns regionala styrkeområden som faller utanför de nationella nyckelområdena. 10Tillväxtanalys (2017) Utländska företag 2016, s. 14. 11Business organiserar seminarier bl.a. för att höja kunskapen om investeringsfrämjandet i syfte att mobilisera den lokala och regionala nivån samt utveckla specifika värdeerbjudanden (s.k. value propositions) hos regionala samarbetspartners. Under intervjuer med utredningen har regionala investeringsfrämjare uttryckt att seminarierna varit av stor hjälp för att definiera och enas om regionala och lokala styrkeområden. 12Per : , , , och . Utredningen noterar även att den ofta kortsiktiga projektfinansieringen av regionala investeringsfrämjandeaktörer utgör ett problem som försvårar ett nationellt sammanhängande arbete med utgångspunkt i Utredningen kommer i slutbetänkandet se över frågan om den långsiktiga finansieringen av det regionala investeringsfrämjandet. Smart specialisering är ett begrepp som initierats av EU-kommis- sionen i syfte att inom regioner prioritera utvalda sektorer och teknologier. I har i uppdrag att samordna smart specialisering på nationell nivå i 21 regioner . För detta syfte har i strukturfondsmedel . Tabellen ger en översikt av de områden som identifierats för smart specialisering i regioner. Utredningen noterar att arbetet i svenska regioner har kommit olika långt och att trots viss överlappning med Business prioriterade nyckelområden för investeringsfrämjandet så skiljer sig styrkeområdena åt till stor del. Vi ser därför en potential i att skapa större samordning mellan Business nyckelområden och regionernas arbete med smart specialisering. utgör smart specialisering en möjlighet till förstärkt samarbete över regionsgränser och till klusteruppbyggnad, också mellan olika medlemsstater i EU. Samverkan mellan aktörer på nationell, regional och lokal nivå är en grundläggande förutsättning för investeringsfrämjandet. En god och effektiv samverkan utgör en framgångsfaktor i den internationella konkurrensen om utländska investeringar. Samverkan har också en central roll i regeringens exportstrategi. Inom ramen för slutbetänkandet har utredningen i uppdrag att föreslå förbättringar i relation till målformulering, ansvarsfördelning, resurssättning och samverkan inom investeringsfrämjandet. Därför ges här endast en begränsad översikt av initiativ till förbättrad samverkan inom investeringsfrämjandet. Utredningen bedömer att dessa initiativ utgör framgångsfaktorer för som destination för utländska investeringar. Team är ett gemensamt nätverk för allt offentligt arbete för att stödja näringslivets export och internationalisering som lanserades genom regeringens exportstrategi 2015.13 Utöver Team högnivågruppen finns tematiska och geografiska Team Sweden-kretsar etablerade. De lokala Team Swedenkretsarna i utlandet utgörs vanligtvis av och Business , men även andra relevanta aktörer förekommer. skapades i syfte att kraftsamla och öka samordningen mellan berörda myndigheter för att attrahera utländska investeringar. Gruppen leds och samordnas av Business och har 17 deltagande organisationer.14 Gruppen har identifierat två konkreta arbetsområden: talangattraktion och energiintensiva investeringar. Utredningen ska beakta resultatet av inom ramen för slutbetänkandet. Fem samverkansprogram lanserades av regeringen i syfte att stärka globala innovations- och konkurrenskraft för att lösa globala utmaningar. •Nästa generations resor och transporter •Cirkulär och biobaserad ekonomi •Uppkopplad industri och nya material. Genom satsningen på samverkansprogrammen har regeringen identifierat fem svenska styrkeområden för förstärkt samarbete mellan 13Utrikesdepartementet (2015) Exportstrategi. 14Följande organisationer deltar per : , Business (sammankallande), , , Invest in , Invest , Kungl. (), , (), Saminvest, (), Swedish Incubators and Science Parks (SISP), (), Swedavia, Tillväxtanalys, och . offentliga aktörer, näringsliv och universitet, högskola och institut. Förhoppningen är att genom samverkan få ut mer av de investeringar som görs men även bidra till att förstärka näringslivets innovationskraft av minskad FoU-intensitet i jämfört med de flesta konkurrerande länder.15 Utredningen bedömer att det finns en potential i att marknadsföra samverkansprogrammen ur ett investeringsfrämjandeperspektiv för att stärka erbjudande till internationella investerare. Ett framgångsrikt exempel på samverkansprogrammens roll i den investeringsfrämjande verksamheten är användningen av life science kontoret och samordnaren som mottagningspunkt där potentiella investerare kan möta . Såväl den tidigare life sciencesamordnaren som den nuvarande har bidragit aktivt till investeringsfrämjandet genom att sammanföra offentliga och privata partners. Samverkansprogrammen bör också utnyttjas ur marknadsföringssynpunkt i syfte att stärka nationsvarumärke genom nation branding och offentlig diplomati. Det finns likväl potential att förstärka samverkansprogrammens internationella aspekt genom samarbeten med utvalda globala partners inom ramen för co-creation. Detta bör accelereras genom ökat fokus, förslagsvis genom ett uppdrag till Business att bygga vidare på de toolkits om de fem samverkansprogrammen som har i uppdrag att utveckla. Arbetet bör fokusera på de tre samverkansprogrammen Nästa generations resor och transporter, Life science samt Uppkopplad industri och nya material som har tydliga synergier med Business prioriterade nyckelområden. Även det material om startupföretag som SI ska ta fram bör kunna ligga till grund för en kommunikationskampanj riktad mot de prioriterade målgrupperna. Testbädd – ett svenskt styrkeområde är ett av världens mest innovativa länder och investerar av BNP i FoU, vilket är över genomsnittet i OECD.16 Svenskar är dessutom tidiga användare (eng. early adopters) av produkter och tjänster. ökar den globala konkurrensen för 15Näringsdepartementet (2017) Faktablad. Regeringens strategiska samverkansprogram. 16OECD (2016) Gross domestic spending on R&D. att attrahera internationella kunskapsintensiva företag och utvecklingen av produkter och tjänster sker allt snabbare i komplexa globala värdekedjor. Därför har test- och demonstrationsmiljöer, så kallade testbäddar, en viktig roll i att stärka erbjudande inom forskning och innovation till utländska företag. definierar testbäddar som ”en fysisk eller virtuell miljö där företag, akademi och andra organisationer kan samverka vid utveckling, test och införande av nya produkter, tjänster, processer eller organisatoriska lösningar inom utvalda områden.”17 Testbäddar delas ofta upp i tre nivåer: laboratorie-, simulerad- och verklig miljö.18 Med målsättningen att göra det mer attraktivt att investera i svenska forsknings- och innovationsmiljöer lanserade regeringen därför initiativet Testbädd . Syftet med initiativet är att kraftsamla för innovation för att öka konkurrenskraft och för att bättre möta samhällsutmaningar inom hållbar utveckling. Trots att det finns det över 100 testbäddar i är kunskapen om dem låg. har därför i uppdrag att ansvara för en nationell samordnande funktion för att stärka test- och demonstrationsverksamheten i och marknadsföra dem till företag och investerare. I linje med detta samarbetar nära med bl.a. of () och Business för att stärka den internationella marknadsföringen av relevanta industriella testbäddar i . Business fick 2016 i uppdrag av regeringen att öka kunskapen om som ett attraktivt land för hållbar industriell produktion och FoU. Inom ramen för det treåriga smart industriuppdraget ska Business bidra till att bl.a. svenska och utländska investerare väljer att förlägga eller expandera produktion, FoU och testverksamhet i . Business ska även använda Testbädd i det samlade investeringsfrämjandet. Utredningen bedömer att testbäddar utgör ett styrkeområde i den investeringsfrämjande verksamheten. Samverkan mellan , och Business bör därför fortsätta för att stärka marknadsföringen globalt av testbäddar, och det bör utgöra en 17Vinnovas hemsida, . 18Exempel på de tre nivåerna är i – en testbädd i laboratoriemiljö, i – en testbädd i kontrollerad miljö, och den nationella testbädden för innovativ strålterapi, en testbädd i verklig miljö som är ett samarbete mellan sju universitetssjukhus. självklar del av en strategisk kommunikationsplan för investeringsfrämjandet. 2.2.2Sveriges position i index, och hur de kan och ska tolkas gör generellt mycket bra ifrån sig i internationellt jämförande index och rankningar. Investeringar sker i global konkurrens, vilket innebär att placering i relation till jämförbara länder i internationella rankningar kan ge en indikation av hur landets investeringsklimat uppfattas av internationella investerare. I en genomgripande analys19 av de olika internationella bedömningarna av länders konkurrenskraft konstaterar och att svensk konkurrenskraft är relativt god vad beträffar flera ekonomiska faktorer som inkomstjämlikhet, medianinkomst och miljömässig uthållighet. Till stor del drivs detta av en god arbetskraftsproduktivitet kombinerat med en hög sysselsättningsandel. Däremot höjs ett varningens finger för dels bostadsmarknaden, dels för svårigheter att integrera nyanlända i samhället. Studien konstaterar även att intar en topplacering avseende FoU-investeringar samt presterar mycket bra vad gäller möjlighetsdrivet entreprenörskap. Sämre är resultaten dock inom investeringar och internationell handel där påverkas av vikande ingående direktinvesteringar och trendmässigt minskande exportmarknadsandelar. I genomgången av grunderna för framtida konkurrenskraft framhålls tillgång till kapital, fysisk infrastruktur, öppenhet, innovationsförmåga, och kvaliteten på företagsledningar och institutioner som styrkeområden där ligger i framkant. konstateras att placerar sig i bottenskiktet vad beträffar skattekvot och marginalskatt. Gällande omfattningen av arbetsmarknadsregleringar kommer långt bakom andra länder, vilket även är fallet för den generella komplexiteten i den administrativa bördan. Studien presenterar ett antal områden som är avgörande för framtida produktivitet och konkurrenskraft där författaren menar att riskerar att underinvestera jämfört med andra länder: 19Christian Ketels (2017) The Swedish Competitiveness Scorecard 2017, Report 2017: Svensk konkurrenskraft. Har vi problem med den ekonomiska förnyelseförmågan? 1.Utbildnings och kompetensutveckling. Mer fokus på det individuella lärandet och den kompetensomställning som krävs i ekonomin för att möta en föränderlig arbetsmarknad efterfrågas i studien. Studien ger uttryck för en oro över att större fokus ligger på en breddad grundforskningsbas än på ökad kvalitet i forskningsbasen. uppmärksammas de förbättringar som sker i att överföra forskningsresultat till näringslivet även om studien menar att många operationella problem kvarstår. 3.Arbetsmarknad, entreprenörskap och incitament. Studien efterlyser politiska åtgärder för att förbättra marknadens funktionssätt, skapa incitament och utrusta människor för att framgångsrikt kunna möta de förändringar som sker. I en sammanfattande kommentar efter att ha värderat de olika jämförelserna av länders konkurrenskraft och bedömt relativa position slår studien fast: ”Givet den robusta grunden för konkurrenskraft som en rad svenska regeringar har skapat sedan krisen i börja av , finns det ingen nära förestående risk för ett snabbt fall i ekonomins underliggande styrkor.” Liknande jämförande studier och internationella index görs inom ett flertal olika områden och indikatorer av en mängd institutioner och organisationer. Vissa jämförelser påverkar bilden av som land att investera och bo i. starka placering i internationella rankningar bör därför ses som en framgångsfaktor för investeringsfrämjandet som bör fortsätta användas i marknadsföringssyfte. Index och internationella mätningar är dessutom bra verktyg för att identifiera existerande investeringshinder och hur svensk konkurrenskraft och investeringsattraktivitet skulle kunna förbättras. En studie av och av runt 40 internationellt jämförande index menar att tillgänglig och välgrundad kunskap och fakta är viktigt inte minst för att ur ett framtidsperspektiv ska kunna hantera olika utmaningar på ett framgångsrikt sätt.20 20Strömbeck, J. (2017) Mellan skönmålning och svartmålning – i en internationell jämförelse. Nedan följer en genomgång av ett urval av centrala internationella index inom områdena demokrati, mänsklig och social rättvisa, miljö och hållbar utveckling samt företagsklimat. I index som mäter demokrati och mänskliga rättigheter, korruption och rättssäkerhet placerar sig ofta högt. rankas bl.a. på 3:e plats i Democracy Index som mäter fem områden inom demokrati som styrelseskick i 167 länder och territorier,21 delad 2:a av 199 länder i Freedom of the Press som mäter pressfriheten22 och på delad 6:e plats i Corruptions Perceptions Index, som mäter graden av korruption i 180 länder och territorier.23 starka positionering bidrar till uppfattningen om som ett stabilt, demokratiskt och rättssäkert samhälle. Mänsklig och social rättvisa gör även bra ifrån sig inom internationella index över mänsklig och social rättvisa. I Human Development Index som mäter mänsklig utveckling rankas på 14:e plats av 188 länder. När resultaten justeras för graden av ojämlikhet ligger på 11:e plats.24 I två index som mäter jämlikhet mellan kvinnor och män, Gender Inequality Index och Gender Gap Index rankas på 4:e respektive 5:e plats.25 Global Human Capital Index mäter hur bra länder är på att investera och ta vara på humankapitalet i ett land. I 2017-års index rankas på 8:e plats av 130 länder.26 I Inclusive Development Index, som mäter graden av inkluderande och hållbar ekonomisk tillväxt i 103 länder, rankas på 6:e plats.27 Genom höga placeringar i index över mänsklig och social rättvisa förstärks bilden av som ett modernt, öppet, inkluderande och bra land att leva i. 21The Economist Intelligence Unit (2017) Democracy Index 2017 Free Speech Under Attack. 22Freedom House (2017) Freedom of the Press 2017. 23Transparency International (2018) Corruption Perceptions Index 2017. 24United Nations Development Programme (2016) 2016, Human Development Index. 25United Nations Development Programme (2016) 2016, Gender Inequality Index och (2017) The Global Gender Gap Report 2017. 26World (2017) The Global Human Capital Report 2017. 27World (2018) The Inclusive Development Index 2018. Miljö och hållbar utveckling Inom index över miljö och hållbar utveckling tar också en ledande placering. I Sustainable Development Goals Index som jämför hur långt olika länder kommit i att leva upp mot FN:s hållbarhetsmål kommer på 1:a plats av 157 länder.28 Environmental Performance Index syftar till att jämföra olika länder gällande skyddet för den mänskliga hälsan och naturens ekosystem. I indexet rankas på 5:e plats av totalt 180 länder.29 starka positionering globalt i dessa index talar för att hållbarhet kan och bör lyftas fram som ett prioriterat område också i främjararbetet. Det finns ett flertal internationella index som mäter företagsklimatet. Här ingår bl.a. index som mäter faktorer med direkt och indirekt inverkan på företagsklimatet, som konkurrenskraft och innovation. Dessa index har naturligtvis en särskild betydelse för hur attraktivt investeringsklimat framstår. Doing Business tas fram av och mäter företagsklimatet i runt 190 länder. I det senaste indexet kom på 10:e plats. rankas högt när det gäller tillgång till elektricitet (plats 6), fastighetsregistrering (9) och lätthet att starta företag (13). gör dock sämre ifrån sig i kategorierna kreditgivning (77), verkställande av avtal (36) och skydd av minoritetsinvesterare (29) samt inbetalning av skatt (27) respektive handläggning av bygglov (27). Utredningens referensländer rankades på följande plats i indexet: (3), (13), (32).30 Global Competitiveness Index tas fram av Världsekonomiskt forum och mäter konkurrenskraften i 140 länder. placerade sig i den senaste mätningen på 7:e plats. På 4:e plats rankas , medan och intar 10:e respektive 12:e plats. Medan makroekonomiska klimat (plats 4) fortsätter att förbättras genom fallande budgetunderskott och statsskuld visar 28Bertelsmann Stiftung och (2017) SDG Index and Dashboards Report 2017. Global Responsibilities - International spillovers in achieving the goals. 29Yale , och , (2018) 2018 Environmental Performance Index. 30The (2018) Doing Business 2018. Reforming to Create . data på en försämring i uppfattningen av både den offentliga och privata institutionella miljön. Däremot är i god position att bidra till och gynnas av tekniska framsteg och rankas inom topp-10 för bl.a. teknisk beredskap, grad av förfining i affärsverksamhet, och innovationskapacitet. I indexet ingår en undersökning med företagsledare, Executive Opinion Survey 2017, där skattenivåerna rankas som den mest problematiska faktorn för företagande i , följt av bl.a. restriktiv arbetsreglering, skattereglering, otillräckligt utbildad arbetskraft och ineffektiv regeringsbyråkrati.31 FDI Attractiveness Scoreboard har utvecklats för EU-kom- missionen och mäter investeringsklimatet i 44 länder. I 2014-års index rankades på 6:e plats, på 3:e plats, på 5:e plats och på 15:e plats. Inom de fyra delindexen gör bäst ifrån sig inom infrastruktur och marknadstillträde (4:e plats) och politisk-, reglerings- och lagstiftningsmiljö (7:e plats). kommer dock på 12:e plats för kostnadskonkurrenskraft och på 28:e plats för kompetens- och innovationskapacitet.32 En analys av Economics för Teknikföretagen visar att förlorat i drivkraft inom bl.a. indikatorer som utbildningssystemets kvalitet, klusterutveckling och statlig reglering. Förändringar med inverkan på investeringsklimatet har även skett i utredningens referensländer. har minskat bördan av statlig reglering medan sänkte företagsbeskattningen från . rankning inom de flesta indikatorerna föll dock mellan 2009–2014.33 I Global Innovation Index senaste mätning ingår 127 länder. placerade sig på 2:a plats efter och följer på 3:e plats medan och rankas på 6:e respektive 8:e plats. rankas inom topp-10 i samtliga av indexets grundpelare förutom kreativa outputs. På indikatornivå har de främsta förbättringarna skett inom offentliga tjänster på nätet, ”e-del- tagande” (eng. e-participation) och strategiska allianser mellan samrisksföretag (eng. strategic alliance deals). 31World (2018) 2017–2018. 32Copenhagen Economics (2016) Towards a () Attractiveness Scoreboard. 33Copenhagen Economics (2017) FDI In and Out of . identifieras som bl.a. andelen lärare-elever, per enhet energianvändning, kreditgivning och nettoinflöden av utländska direktinvesteringar.34 European Innovation Scoreboard tas fram av med syfte att jämföra forsknings- och innovationsförmåga bland EU:s medlemsländer och närliggande länder. Bland EU:s medlemsstater kommer på 1:a plats i den senaste rankningen där 36 länder ingår. Bland samtliga länder kommer på 1:a plats följt av (2:a), (3:a), (4:a) och (5:a). och samtliga av utredningens referensländer klassas som innovationsledare som ligger högt över EU:s genomsnitt. Relativa styrkor inom innovationssystem är personalresurser, innovationsvänlig miljö och attraktiva forskningssystem, medan relativa svagheter är det som kallas försäljningseffekter (eng. sales impacts), innovatörer och kopplingar (eng. linkages).35 Bloomberg Innovation Index rankar världens mest innovativa länder. I 2018-års index kommer på 2:a plats efter . Två av utredningens referensländer, och , rankas också inom topp-10 på 7:e respektive 8:e plats, medan rankas på 16:e plats.36 gynnas av höga satsningar på FoU relativt till BNP på , vilket kan jämföras i , i och i Nederländerna.37 Network Readiness Index bedömer hur 139 länder drar fördel av olika informations- och kommunikationstekniker för att skapa ökad konkurrenskraft och välmående. I den senaste mätningen rankas på delad 3:e plats med , , och medan och rankas på delad 1:a plats. kommer på 11:e plats.38 34Cornell University, INSEAD & (2017) The Global Innovation Index 2017: Innovation Feeding the World. 35European Commission (2017) European Innovation Scoreboard 2017. 36Bloomberg (2018) The Bloomberg Innovation Index. 37OECD (2016) Gross domestic spending on R&D. 38World (2016) Report 2016.