sou · H6B328 · 2018-04-03 00:00:00 — Med en sådan flexibilitet när det gäller omfattningen av den larmbehandling som den nationella alarmeringsfunktionen kan genomföra på hjälporganens uppdrag, ser inte utredningen att det skulle finnas några starka skäl för hjälporganen att inte nyttja alarme- ringsfunktionens tjänster utan att de i stället skulle anse sig nödgade att börja bygga upp nya egna larmcentraler. Mot denna bakgrund bedömer utredningen att, såvitt avser denna fråga, utredningens förslag inte kommer att medföra några särskilda kostnadsföränd- ringar för hjälporganen och den nationella alarmeringsfunktionen jämfört med dagens situation. 18.4.9Konsekvensen av tidsplanen för inrättandet Bedömning: Inrättandet av den nationella alarmeringsfunktio- nen kräver förberedelsearbete oavsett vilken organisationsform som väljs. Tidsåtgången för dessa förberedelser påverkar tidplanen. Skälen för utredningens bedömning I kapitel 19 redogör utredningen för tidplanen för inrättandet av den nya nationella alarmeringsfunktionen, faktorer som kan påverka tidplanen och kritiska faktorer under inrättandet som kan påverka tidplanen. 5 Dir. 2015:113 s. 6. Verksamhetsmässiga, personella och ekonomiska konsekvenser samt finansiering 18.5Betydelsen för anslutning till Europeiska unionen Bedömning: Förslagen ligger helt i linje med åtaganden till följd av EU-medlemskapet. Skälen för utredningens bedömning Frågan om förslagens betydelse för anslutning till Euro- peiska unionen är en sådan aspekt som enligt 6 och 7 §§ förord- ningen om konsekvensutredning vid regelgivning ska belysas i ett betänkande. Utredningen har enligt direktivet6 haft att genomgående analy- sera förlagens förenlighet med gällande rättsligt regelverk, särskilt det EU-rättsliga. Det har gjort framförallt i kapitel 6. Utredningen bedömer att förslagen ligger helt i linje med åtaganden till följd av EU-medlemskapet. 18.6Betydelse för den kommunala självstyrelsen Bedömning: Förslagen inskränker inte den kommunala själv- styrelsen mer än vad som är nödvändigt med hänsyn till ända- målet med den föreslagna författningsregleringen. Skälen för utredningens bedömning I avsnitt 6.2.1 har utredningen redogjort för gällande rätt när det gäller skyddet för den kommunala självstyrelsen enligt 14 kap. 3 § regeringsformen. En inskränkning av den kommunala självstyrelsen bör inte gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till de ändamål som föranlett inskränkningen. Bestämmelsen innebär att inskränkningar i den kommunala självstyrelsen ska göras med tillämp- ning av en proportionalitetsprincip. 6 Dir. 2015:113 s. 14. Verksamhetsmässiga, personella och ekonomiska konsekvenser samt finansiering Utredningens förslag innebär att kommuner och landsting åläggs att ansluta sig till den nationella alarmeringsfunktionen. Denna ut- vidgning av kommunernas och landstingens skyldigheter innebär en inskränkning i den kommunala självstyrelsen. Utredningen har gjort bedömningen att inskränkningen inte kan anses gå utöver vad som är nödvändigt för att åstadkomma en i samhället samordnad alarmeringstjänst på sätt som motsvarar regeringens ambitioner i direktiven till utredningen. Mot denna bakgrund får förslagen, som författningsreglerar en ordning som i praktiken redan pågår inom kommunerna och landstingen, betraktas som nödvändiga och befogade ingrepp i den kommunala självstyrelsen. 18.7Betydelsen för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet Bedömning: En stärkt och samordnad nationell alarmeringsfunk- tion kommer att ge bättre förutsättningar i det brottsbekäm- pande och brottsförebyggande arbetet. Detsamma gäller utred- ningens förslag om utökade möjligheter att utbyta information när hjälporganen riskerar att utsättas för hot eller skadegörelse. Skälen för utredningens bedömning En stärkt och samordnad alarmeringstjänst kan bidra till snabba ingripanden vid händelser som innefattar eller kommer sig av brottslig verksamhet. Ett kommande gemensamt system för geodata liksom en lösning för informationsdelning kommer också att underlätta för Polisen i det brottsbekämpande arbetet. Detsamma gäller de uppdrag som den nationella alarmeringsfunktionen före- slås få inom samhällets skydd mot olyckor och krisberedskap. Utredningen lägger också förslag som kan bidra till att skydda blåsljuspersonal vid ingripanden där de riskerar att utsättas för hot och våld (jämför avsnitt 15.5.7). Verksamhetsmässiga, personella och ekonomiska konsekvenser samt finansiering 18.8Konsekvenser för den offentliga servicen Bedömning: En stärkt och samordnad nationell alarmeringsfunk- tion stärker också tillgången till den service som funktionen ska ge personer i nöd. Skälen för utredningens bedömning Samhällets alarmeringstjänst är att anse som ett offentligt åtagande och därmed en viktig del i den offentliga servicen. Det har varit en viktig utgångspunkt för utredningen att nödställdas tillgång till säker, snabb och relevant hjälp ska vara så likvärdig som möjligt över hela landet, oberoende av geografi. Det är viktigt att alla som bor och verkar runt om i landet känner en trygghet i att samhället finns där när hjälp är påkallad. Med en författningsreglerad ordning för samhällets alarmeringstjänst ger utredningens förslag förutsätt- ningar för tydligare roller och ansvar i systemet, vilket i sig för- bättrar förutsättningarna för den offentliga servicen. Utredningen föreslår dessutom att den nationella alarmeringsfunktionen får ett breddat grundläggande uppdrag som utöver en författningsreglerad ensamrätt gällande mottagande av larm på nödnummer 112 och genomförandet av en första sortering, även inkluderar en ensamrätt för den nationella alarmeringsfunktionen när det gäller uppgifter inom alarmeringen som har betydelse för den enskildes säkerhet och trygghet samt för samhällets skydd mot olyckor och för kris- beredskapen Säkerställandet av dessa till larmbehandlingen ankny- tande tjänster hos den nationella alarmeringsfunktionen stärker hjälporganens möjligheter till bland annat tidigt och adekvat ingri- pande vid kriser eller större händelser. Verksamhetsmässiga, personella och ekonomiska konsekvenser samt finansiering 18.9.1Allmänt om de ekonomiska konsekvenserna av utredningens förslag Bedömning: Utredningens förslag kommer att få ekonomiska konsekvenser för staten och hjälporganen både . Det handlar såväl om övergångskostnader, påverkan på driftskostnader, kostnader på lång sikt som om samhällsekono- miska effekter. Skälen för utredningens förslag Kostnader och finansieringen av dessa När det gäller de ekonomiska konsekvenserna av utredningens förslag är det viktigt att komma ihåg att utredningen inte har haft i uppdrag att bygga upp någon helt ny verksamhet. Det har handlat om att föreslå förändringar av en verksamhet som redan drivs av SOS Alarm och hjälporganen. Det finns således en eko- nomi och finansiering som utredningen kunnat ha som utgångs- punkt i analysen av vilka konsekvenser utredningens förslag får för olika aktörer när det gäller t.ex. kostnadsbild och finansiering. Utredningen har haft i uppdrag att jämföra de båda organisations- formerna statlig förvaltningsmyndighet och bolag och analysera de ekonomiska konsekvenserna och finansieringen av ett inrättande. I analysen har utredningen bedömt att de kostnader som kom- mer att uppstå och/eller påverkas som en följd av utredningens för- slag kan, beroende på när de uppstår, indelas i •övergångs- och tranformationskostnader, Övergångs- och transformationskostnader är kostnader av engångs- karaktär som uppstår som en direkt följd av t.ex. en förändrad orga- nisationsform. Dessa kostnader kan, även om de är av engångs- Verksamhetsmässiga, personella och ekonomiska konsekvenser samt finansiering karaktär, ibland fördela sig , beroende på hur länge transformationen pågår. Driftskostnader är årliga löpande kostnader för att driva verk- samheten och dessa kan naturligtvis också påverkas eller uppstå som en följd av utredningens förslag. Till kostnader på hör kostnader som uppkommer efter att förslagen genomförts och som inte är att se som övergångskost- nader eller driftskostnader. Utredningen kan konstatera att vissa kostnader är mer svår- bedömda än andra och det har olika orsaker. En orsak är att omfattningen av vissa kostnader är beroende av framtida utfall av förhandlingar mellan regeringen och SKL. En annan orsak är att vissa kostnader kan preciseras närmare först när vissa främst tekniska utvecklingsfrågor kommit längre och utredningens förslag börjar genomföras. En tredje orsak är att vissa kostnader påverkas av kommande beslut av regeringen och som inte specifikt rör alarmeringstjänsten. Utredningen har i analysen av kostnadskonsekvenserna av en förändrad organisationsform från dagens SOS Alarm till en statlig förvaltningsmyndighet tagit hjälp av (). Även om PWC:s beräkningar är förknippade med vissa osäkerhe- ter, bland annat till följd av att det inte gått att förutse alla delar i utredningens förslag för analysen, har utredningen gjort bedömningen att PWC:s rapport ändå utgör ett rimligt gott underlag för att kunna uppskatta de huvudsakliga kostnader som kan komma att uppstå som en följd av en organisationsförändring.7 Även om den rapport som PWC tagit fram tar sikte på just organisationsförändringen från bolag till statlig förvaltningsmyn- dighet, så finns i rapporten delar som utredningen bedömt som användbara även det fall att SOS Alarm behålls som bolag. 7 SOS Alarm har också till 112-utredningen inkommit med ett beräkningsunderlag från företaget , även detta underlag har tagits fram för att beräkna kost- nader för att övergå från aktiebolag till myndighet. har beräknat att de totala kostnaderna för att övergå från ett aktiebolag till en myndighet beräknas uppgå till . 112-utredningen har utgått ifrån att SOS Alarm önskar kvarstå i bolagsform, varför underlaget är att betrakta som en partsinlaga. 112-utredningen har heller inte i underlaget kunnat identifiera de kostnader som uppstår som en konsekvens av myndighetsreformen från övriga löpande kostnader för verksamheten, vilket minskat relevansen i underlaget. Verksamhetsmässiga, personella och ekonomiska konsekvenser samt finansiering Utredningen har bedömt att vissa övergångskostnader kommer att uppstå oavsett vilken organisationsform som slutligen väljs för den nationella alarmeringsfunktionen. Utredningen redogör samlat för dessa i avsnitt 18.9.6. Utredningen har också haft att föreslå en finansiering av de kost- nader som uppkommer till följd av utredningens förslag. I denna del har det bland annat handlat om att se vilka kostnader, i vilken mån och hur staten eller andra aktörer ska finansiera dessa. När det gäller finansieringen inom olika utgiftsområden inom ramen för statsbudgeten så regleras statens ersättning till SOS Alarm inom utgiftsområde 6 och anslaget 2:5 Ersättning till för alarmeringstjänst enligt avtal. Vid en fortsatt bolagslösning behöver alarmeringsavtalet formuleras om till en ägaranvisning som beslutas på bolagsstämma. Dessutom behöver anslaget antagligen ses över utifrån möjligheterna att räkna upp nivån givet indexutvecklingen. Vid en myndighetslösning be- höver anslaget omvandlas till ett förvaltningsanslag för myndig- heten förvaltningsutgifter inom utgiftsområdet, på samma sätt som t.ex. MSB:s förvaltningsanslag 2:6. I redovisningen nedan omnämner utredningen genomgående anslaget enligt den benämning som gäller . Utredningen utgår från att anslaget framöver kommer att behöva ses över, justeras, ges ett nytt namn, ett nytt ändamål och fördelas till den nationella alarmeringsfunktionen. När det gäller finansieringen av förslagen föreslår utredningen huvudsakligen omfördelningar av medel inom utgiftsområde 6 i statsbudgeten. I vissa fall anser utredningen dock att det kan vara relevant att fördela medel mellan flera av utgiftsområdena för att finansiera förslagen. Det handlar då om de förslag vars syfte överens- stämmer med ändamålen för anslag inom andra utgiftsområden. Utredningen har i sin bedömning av finansieringskällor i statsbud- geten följande utgiftsområden och anslag i åtanke: Verksamhetsmässiga, personella och ekonomiska konsekvenser samt finansiering Anslaget får användas för Regeringskans- liets förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för utgifter för utrikesrepresentationen, kommittéväsendet och gemensamma ändamål (hyror, kapitalkostnader m.m.). Anslaget får användas för de 21 länsstyrel- sernas förvaltningsutgifter samt för ersättningar till samverkans- organ och landsting för de uppgifter som dessa övertagit från länsstyrelserna i vissa län. Anslaget får användas för regeringens behov av vissa mindre utvecklingsinsatser och visst europeiskt samarbete. Anslaget får även användas för utgifter för den svenska offentliga medfinansieringen av tekniskt stöd i de terri- Verksamhetsmässiga, personella och ekonomiska konsekvenser samt finansiering toriella programmen Nord, , , samt delfinansiering av förvaltningsorganisatio- nen för Laponiatjuottjudus. Anslaget får användas för Digitalise- ringsmyndighetens förvaltningsutgifter. Anslaget får användas för utgifter för styrning, samordning och uppföljning av digitali- seringen av den offentliga förvaltningen samt för den nationella digitala infrastrukturen. Anslaget får användas för utgifter för verksamhet i den mån den inte finan- sieras med avgifter samt för andra förvaltningsgemensamma tjänster och funktioner. Anslaget får användas för utgifter avseende verksamhet. Anslaget får också användas för avvecklingsutgifter som kan uppstå till följd av den genomförda ombildningen av , polismyndigheterna och . Därutöver får anslaget användas för bidrag till organisationer som hjälper personer att lämna ett liv i kriminalitet (avhopparverksamhet). •Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap. I vissa fall har utredningen inte kunnat ange något specifikt anslag för finansieringen. I dessa fall hänvisat utredningen till att frågan om finansieringen får hanteras i den fortsatta beredningen, dock med utgångspunkten att finansieringen kan ske inom utgifts- området. Utgiftsområdet omfattar flera anslag med olika ända- mål. De övergripande målen med utgiftsområdet är att värna samhällets funktionalitet och förmågan att upprätthålla grund- läggande värden som demokrati, rättssäkerhet och mänskliga fri- och rättigheter. Hävdandet av vårt lands suveränitet är vidare en förutsättning för att ska kunna uppnå målen för vår säkerhet. Anslaget får användas för att finansiera Kust- bevakningens verksamhet att utföra sjöövervakning och annan kontroll- och tillsynsverksamhet samt räddningstjänst till sjöss. Anslaget får även användas till kostnader för samordning av de civila behoven av sjöövervakning och sjöinfor- mation. Verksamhetsmässiga, personella och ekonomiska konsekvenser samt finansiering Anslaget får användas för att finansiera åtgärder som stärker samhällets samlade beredskap och förmåga att han- tera allvarliga kriser och deras konsekvenser. Anslaget får också i viss utsträckning finansiera åtgärder för att kunna ge stöd till och ta emot stöd från andra länder vid en allvarlig kris eller inför en möjlig allvarlig kris. Anslaget får även i viss utsträckning finansiera åtgärder som syftar till att skapa eller vidmakthålla förmågan till höjd beredskap för det civila försvaret. Anslaget får även i viss utsträckning användas för att finansiera offentliga aktörers kostnader i samband med extraordinära händelser. •Ersättning till för alarmeringstjänst enligt avtal. Anslaget får användas för att finansiera ersättning från sta- ten till enligt avtal. •Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. Anslaget får an- vändas för att finansiera Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps förvaltningsutgifter. Anslaget får finansiera verk- samhet avseende skydd mot olyckor, krisberedskap, civilt för- svar samt beredskap och indirekta kostnader för internationella räddnings- och katastrofinsatser samt andra internationella in- satser inom ramen för EU-samarbetet och Nato/PFF. Vidare får anslaget finansiera verksamhet för att upprätthålla beredskap samt indirekta kostnader beträffande Myndigheten för samhälls- skydd och beredskapsförmåga att stödja utlandsmyndigheter och nödställda i en situation då många svenska medborgare eller personer med hemvist i drabbas till följd av allvarlig olycka eller katastrof i utlandet. Anslaget får även användas för bidrag till främjande av den enskilda människans förmåga. Ansla- get får även finansiera utbildningsverksamhet inom området. Anslaget får även finansiera verksamhet med anledning av lagen (1999:381) om åtgärder för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga kemikalieolyckor. Anslaget får även finansiera den verksamhet som Myndigheten för samhällsskydd och beredskap genomför inom områdena massmediernas beredskap, kunskaps- spridning och information om säkerhetspolitik, information om försvar, samhällets krisberedskap och totalförsvar samt opinions- undersökningar. Anslaget får även finansiera drift och vidmakt- hållande av vissa reservfunktioner inom etermedia. Anslaget får även användas för stöd till frivilliga försvarsorganisationer. Verksamhetsmässiga, personella och ekonomiska konsekvenser samt finansiering Anslaget får användas för förvalt- ningsutgifter och för förvaltningsutgifter för Hälso- och sjuk- vårdens ansvarsnämnd. Anslaget får användas för Lantmäteriets förvalt- ningsutgifter. •Ersättning för sjöräddning och fritidsbåtsverksamhet. Anslaget får användas för utgifter inom ansvarsområde som inte finansieras via handelssjöfarten, såsom flyg- och sjörädd- ning, isbrytningsverksamhet samt fritidsbåtsinfrastruktur. •Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation. Anslaget får användas för utgifter för åtgärder samt samordningsinsatser för driftsäkra och tillgängliga elektroniska kommunikationer. Detta inbegriper stöd till bredbandsprojekt i områden där utbyggnad inte genomförs på marknadsmässig grund. Anslaget får använ- das för utgifter för åtgärder för driftsäkra och robusta elektro- niska kommunikationer för att skydda kommunikationerna mot allvarliga hot och påfrestningar i fredstid samt för samhälls- omfattande tjänster inom området elektronisk kommunikation. Anslaget får användas för administration av åtgärderna. Anslagets ändamål är att ge kommuner och landsting goda och likvärdiga ekonomiska förut- sättningar. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till kommuner och landsting enligt lagen (2004:773) om kommu- nalekonomisk utjämning. Anslaget används även som ett instru- ment för ekonomiska regleringar mellan staten och kommun- sektorn. Utredningen har också haft att analysera eventuella samhällseko- nomiska konsekvenser av utredningens förslag. Utredningen be- skriver de samhällsekonomiska effekter som väntas följa av de olika förslagen i avsnitt 18.9.12. Verksamhetsmässiga, personella och ekonomiska konsekvenser samt finansiering Utredningens modell för analys av de ekonomiska konsekvenserna I avsnitten 18.9.3 och 18.9.4 analyserar utredningen de ekonomiska konsekvenserna av organisationsfrågan. Därefter analyserar utred- ningen övriga förslag. Utredningen har valt att för vart och ett av utredningens förslag och bedömningar analysera olika kostnader och föreslå finansiering av dessa. En utgångpunkt för beräkningen av de ekonomiska konsekven- serna av utredningens förslag och bedömningar, både i bolags- och myndighetsalternativet är den ekonomiska situation som råder i bolaget . En kort redogörelse för bolagets ekonomi sker därför i det följande. Redovisningen av bolagets ekonomi görs utifrån nu gällande organisation. Det är dock siffror som utgjort grunden för den särskilda analys som genomförts av eventuella kostnader som en myndighetslösning skulle medföra, varför detta års siffror varit utgångspunkten i redovisningen av bolagets ekonomi. har bolaget genomgått en större omstrukturering vilket lett till att all produktion är samordnad inom verksamhets- området Produktion, samt att all verksamhet kopplad till marknad, tjänsteutveckling och försäljning samordnas inom verksamhets- område Affär. Förändringen har genomförts för att kunna uppnå effektiviseringar genom en mer sammanhållen produktionskedja. De tidigare verksamhetsgrenarna Alarmering och beredskap respek- tive Säkerhet och jour har ersatts av sju tjänsteområden, se vidare tabell 18.2. Bolagets kostnader redovisas nedan fördelade mellan de sju tjänste- områdena. De tjänstespecifika kostnaderna rör t.ex. kostnader för inhyrd kompetens och andra rörliga kostnader. Verksamhetsmässiga, personella och ekonomiska konsekvenser samt finansiering Bolagets affärsområdeskostnader består huvudsakligen av kost- nader för ledning, verksamhetsutveckling, avtalshantering och lik- nande för respektive verksamhet, medan säljkostnader enbart rör säkerhets- och jourtjänster. Produktionskostnaderna avser till kostnader för ope- rativ personal, medan övriga kostnader i huvudsak avser lokalkost- nader. It-kostnaderna är i huvudsak fasta kostnader. Dessa uppskattas till röra SOS Alarms produktionssystem Coord Com. I kostnaden ryms även en mindre andel kundsupport och andra systemkostnader. Företagsgemensamma kostnader avser kostnader för VD och stab, HR, Hållbarhetsfunktion, ekonomi, säkerhet, utbildning och liknande. Intäkterna redovisas nedan fördelade på de tidigare verksamhets- grenarna Alarmering och beredskap respektive Säkerhet och jour för att tydliggöra vilka intäkter som i huvudsak rör samhällsupp- draget och vilka intäkter som i huvudsak rör bolagets kommersiella verksamhet. Intäkterna från avtalen med kommuner och landsting uppgick till . Dessa förde- lade sig på avtal gällande () samt avtal gällande vård (). Verksamhetsmässiga, personella och ekonomiska konsekvenser samt finansiering Bolagets intäkter från avtal med staten under uppgick till och innehöll ersättning för den s.k. 112-tjänsten, VMA och 113 13. Bolagets intäkter om för krisberedskap kommer i huvudsak från avtal med kommuner och landsting för tjänster inom krisberedskapen samt ersättning enligt samverkansavtalet med (). Intäkterna för säkerhets- och jourtjänsterna uppgick till 328 miljo- ner kronor. Därutöver hade bolaget vissa övriga intäkter som sammanlagt uppgick till . I kategorin övriga intäkter ingår intäkter från Jourhavande präst, avtal med Sjuk- vårdens larmcentral (SVLC), samt olika tilläggstjänster inom vård- området. Utredningen har noterat att regeringen i budgetpropositionen tillskjutit ytterligare medel inom ramen för alarmeringsavtalet , 2019 och 2020, i syfte att skapa förutsättningar för förbättrade svarstider och fortsatt utveckling av verksamheten vid SOS Alarm.8 Ersättningen från staten uppgår till cir- ka . Av dessa medel har enligt alarmeringsavtalet avsatts särskilt för bolagets uppdrag att utveckla tjänster och tekniska system för att stödja ansvariga aktörer vid hanteringen av kriser i enlighet med punk- ten 3.17 i alarmeringsavtalet, samt för bolagets förmåga att möta totalförsvarets behov. 2017/18:01, utgiftsområde 6 s. 91. Verksamhetsmässiga, personella och ekonomiska konsekvenser samt finansiering Bolaget har ett stort behov av it-investeringar SOS Alarms verksamhet produceras till stor del i verksamhets- systemet Coord Com. Kostnaderna för systemet (vilka uppgick till 2016, se tabell 18.2. Kostnaderna avser hela it-kost- naden för SOS Alarm, men en övervägande del avser Coord Com inklusive tillhörande infrastruktur, samt support och underhåll) fördelas över samtliga tjänster som SOS Alarm tillhandahåller. I SOS Alarms verksamhet ställs höga krav på it-infrastrukturens robusthet och redundans. Det innebär att kostnaderna för it är höga relativt andra bolag. har det i bolaget varit nedprioriterat att investera i it till följd av bristande resurser. Kostnaderna har också varit förhållandevis låga efter- som nuvarande system i princip är avskrivet. Bolaget har därför ett behov av stora teknikinvesteringar . Enligt gäl- lande affärsplan antas de två kommande årens teknikinvesteringar uppgå till per år.9