sou · H6B318 · 2018-03-14 00:00:00 — It was not relevant whether the actions addressed actually occur in religious com- munities today and if so, to what extent. Instead, the inquiry considers that it is sufficient that it can be assumed that a religious community, today or in the future, will not respect a certain funda- mental value particularly worthy of protection in order to include it as grounds for exclusion. On this basis, the inquiry proposes grounds for exclusion in the following areas: Violence against the person, force and threats Support will naturally not be provided if the religious community exercises violence against the person, force or threats. will religious communities that justify, promote or encourage violence against the person, force or threats receive state support. For example, this might involve a religious community justifying violence in close relationships, or promoting forced marriage or violent extremism by spreading propaganda, providing financing or conduct- ing recruitment. Attacks might be encouraged by a religious com- munity encouraging violence, force or the making of threats against people due to their sex, transgender identity, sexual orientation, reli- gious conviction, ethnic origin or political opinions, for example. Infringement of children’s rights The relationship between what is best for the child and the freedom of religion of the child and their parents respectively is a complex one. Parents have the right to bring up their child and thus to influence the child on issues of religion. However, accord- ing to the Convention on the Rights of the Child, the state has an obligation to protect children from harm, irrespective of the environ- ment in which this may occur. The inquiry considers that the state should never support religious communities that infringe a child’s rights in such a way as to cause a tangible risk of harm to the child’s health or development. For example, this might involve a religious community inflicting harmful punishments on children. may religious communities that justify, promote or encourage harmful infringements of children’s rights be entitled to support. For example, this might involve a religious community urging parents to act in a particular way, such as maintaining a certain traditional custom or refusing children care or education, which involves a tangible risk of harm to a child’s health or development. It might also involve religious communities that justify, promote or encourage child marriage. Restrictions on the rights and freedoms of those served by the religious communities Different religions or religious communities may prescribe partic- ular rules of behaviour that adherents must follow in their private life. This may involve regular attendance at worship, performing particular rituals, etc. The State’s scope to restrict the choices adherents make in order to follow religious commands is very limited under Convention on Human Rights, even though the commands may be harmful to the adherents’ wellbeing. Adherents who do not accept the religious decrees of a religious community must, however, always have an unconditional right to leave the community in question. If a religious community restricts the freedoms and rights of those it serves through force or exploiting a vulnerable situation, it should be refused entitlement to support. For example, this might involve a religious community exploiting the fact that someone it serves finds themselves in a dependent position, is powerless or has an intellectual disability or illness. Discrimination and clear infringement of the principle of the equal value of all people A fundamental value in a democratic society is that discrimination or abuse of people due to their sex, religion and sexual orientation cannot be tolerated. If a religious community were not to respect the principle of equal value of all people, it should therefore as a rule not be eligible for support. At the same time, Convention on Human Rights protects the autonomy and inner life of religious communities and a religious community should, in line with its religious teaching, be free to choose the people who are to represent its core religious activities, such as religious leaders and teachers, even if this involves discrimination due to e.g. sex or Even the Discrimination Act (2008:567) must be considered to allow a certain degree of discrimination regarding such religious representatives. If, on the other hand, the religious community discriminates against people applying for other posts in the community, it should not be eligible for state support. Dis- crimination might also be permissible if the religious community refuses someone access to public worship due to their sexual orientation, or in an educational context, for example. The inquiry also considers that a religious community that clearly infringes the principle of equal value of all people must be excluded from state funding. This may, for example, involve a reli- gious community that expresses disdain for groups of people with reference to their sex, ethnic origin, belief or sexual orientation. Actively counteracts the democratic form of government The inquiry considers that a religious community that actively counteracts the democratic form of government must not be eligible for support. This might, for example, involve a religious community encouraging its adherents not to follow Swedish law, to fail to fulfil their civic duties or to ignore orders from authorities. duties refer here only to legal obligations and not moral undertakings to society, such as exercising the right to vote. In exceptional cases, encouraging adherents to break the law, etc. may be compatible with eligibility for support. In such cases, this must involve urging civil disobedience which entirely seeks to preserve or re-establish democratic values. Provisions on revoking entitlement to support will be introduced The current Act on support to religious communities lacks pro- visions on revoking entitlement to government grants, and on recovering government grants should a religious community no longer fulfil the criteria entitling it to support. The Act on religious communities contains a provision whereby government assistance with the collection of fees may be revoked, but it does not state the circumstances in which this may happen, which is unsatisfactory from the rule of law perspective. With the aim of protecting state funding and the fundamental values of society, the inquiry proposes that a revocation provision be introduced in the Act on support to religious communities, setting out that entitlement to support must be revoked if the religious community no longer fulfils the criteria for support. The provision must apply to both the government grant and help from the state in collecting fees. If the religious community temporarily fails to meet any of the formal entitlement criteria, for example if it does not serve a sufficient number of people, the religious com- munity may be given an opportunity to rectify the deficiency. A religious community must repay organisational grants that the community has received without fulfilling the entitlement criteria as long as there are no particular grounds for concessions to be made. So that the decision-making agency is able to reach a decision on questions of entitlement to support and recovery, the inquiry proposes that religious communities be entitled to support report such changes in circumstances that may result in failure to meet the entitlement criteria. Cases concerning entitlement to support are to be resolved by the for Support to The inquiry considers that the system currently in place whereby the Government reviews cases concerning entitlement to support is inappropriate for several reasons and instead the right of decision should be delegated to government agency level. The first point is that such cases cannot be considered to be of such importance in principle or of such particular importance as to demand review by the Government. The inquiry has also proposed amendments to the material rules concerning the criteria for entitlement to support. The proposals make the conditions more specific and review will mainly involve applying legal rules. This minimises the scope for weighing up appropriateness or other more political assessments. Delegating review to government agency level furthermore affords the religious communities protection against politically motivated decisions, while the decisions made may be subjected to complete review in a public administrative court. The inquiry considers that there is value in all the cases concern- ing state support to religious communities being gathered under one agency and therefore proposes that the Agency for Support to make decisions on entitlement to support and on allocating and recovering government grants. is the State’s expert agency on religious community issues and has in- depth insight into and knowledge of the circumstances in which religious communities operate. Decisions on entitlement to support can be highly sensitive and in some cases are also complex decisions to reach. The inquiry therefore considers that such decisions should be reached collec- tively by a special decision-making body within the Agency. The decision-making body is to be named on Entitlement to Support, and its members are to be appointed by the Government. 1.1Förslag till lag om stöd till trossamfund Härigenom föreskrivs följande. 1 § Denna lag innehåller bestämmelser om statens stöd till andra trossamfund än . Stöd får lämnas som statsbidrag och som statlig hjälp med att bestämma, debitera, redovisa och ta in avgifter (statlig avgiftshjälp) till ett trossamfund som uppfyller villkoren för stödberättigande i denna lag. 2 § Bestämmelser om statlig avgiftshjälp till finns i 8 a § lagen (1998:1591) om . 3 § har i denna lag samma innebörd som i 2 § lagen (1998:1593) om trossamfund. avses i denna lag en gemenskap som utövar lokal religiös verksamhet genom guds- tjänst, bön, meditation eller ritualer. Med betjänad avses i denna lag en medlem i ett trossamfund eller en församling inom ett trossamfund, eller en regelbunden deltagare i verksamhet som organiseras av ett trossamfund eller en försam- ling inom ett trossamfund. 4 § Stödet ska bidra till att skapa förutsättningar för trossamfun- den att bedriva en aktiv och långsiktigt inriktad religiös verksamhet, samt till att upprätthålla och stärka de grundläggande värderingar som samhället vilar på. 5 § Stöd får lämnas endast till ett trossamfund som 1.är ett registrerat trossamfund enligt lagen (1998:1593) om tros- samfund, 2.har minst 1 000 betjänade som är bosatta i , 3.har bedrivit verksamhet i under före ansökan om stödberättigande, och 4.i huvudsak får sin religiösa verksamhet finansierad av betjän- ade som är bosatta i . 6 § Stöd får inte lämnas till ett trossamfund som har skulder för svenska skatter eller avgifter hos eller som är i likvidation eller försatt i konkurs. Stöd får inte heller lämnas om trossamfundet eller någon av dess församlingar eller företrädare, inom ramen för trossamfundets eller en församlings verksamhet, 1.utövar våld mot person, tvång eller hot, 2.kränker ett barns rättigheter på sådant sätt att det finns en påtaglig risk för att barnets hälsa eller utveckling skadas, 3.rättfärdigar, främjar eller uppmanar till sådan typ av kränk- ning som anges i 1 eller 2, 4.inskränker en betjänads fri- och rättigheter genom utnytt- jande av utsatt belägenhet, 5.bryter mot diskrimineringsförbud i diskrimineringslagen (2008:567) eller klart överträder principen om alla människors lika värde, eller 6.aktivt motarbetar det demokratiska styrelseskicket. Om det finns synnerliga skäl får stöd lämnas även om en för- samling eller en företrädare agerar på sådant sätt som anges i andra stycket. Fördelning och återkrav av statsbidrag 7 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om bidragsformer samt om fördelning och återkrav av statsbidrag. Vid fördelning av statsbidrag ska beaktas om ett trossamfund får statlig avgiftshjälp. Den myndighet som regeringen bestämmer beslutar om fördel- ning och återkrav av statsbidrag. 8 § Ett beslut om stödberättigande för statlig avgiftshjälp som fattas före gäller från och med det följande be- skattningsåret. I lagen (1999:291) om avgift till registrerat trossamfund finns be- stämmelser om förfarandet vid statlig avgiftshjälp för trossamfund som har beviljats stödberättigande för statlig avgiftshjälp enligt denna lag. § Om ett trossamfund inte längre uppfyller villkoren i 5 och §§, ska stödberättigandet återkallas. Ett beslut om återkallelse av Innan ett stödberättigande återkallas på grund av brist enligt 5 § 1, 2 eller 4, eller 6 § första stycket när det gäller skulder för svenska skatter eller avgifter hos , får trossamfun- det ges tillfälle att avhjälpa bristen. 10 § Ett trossamfund som har beviljats stödberättigande ska utan dröjsmål till den myndighet som prövar frågor om stödberättig- ande anmäla sådana ändrade förhållanden som kan medföra att villkoren för stödberättigande är uppfyllda. 11 § Den myndighet som regeringen bestämmer får besluta om stödberättigande för statsbidrag och för statlig avgiftshjälp, samt om återkallelse av sådana beslut. En ansökan om stödberättigande från ett trossamfund ska vara skriftlig och ges in till den myndighet som prövar frågor om stöd- berättigande. 12 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela närmare före- skrifter om verkställigheten av denna lag. 13 § Beslut enligt denna lag får överklagas till allmän förvaltnings- domstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Genom lagen upphävs lagen (1999:932) om stöd till trossam- 3.Ett trossamfund som har beslutats vara statsbidragsberättigat enligt den gamla lagen och som inte är ett samverkansorgan, ska anses ha beviljats stödberättigande för statsbidrag enligt den nya lagen. 4.Ett trossamfund som har beviljats statlig avgiftshjälp enligt 16 § lagen (1998:1593) om trossamfund ska anses ha beviljats stöd- berättigande för statlig avgiftshjälp enligt den nya lagen. 5.Bestämmelsen i 13 § om överklagande tillämpas inte på beslut som meddelats av regeringen före lagens ikraftträdande. 1.2Förslag till lag om ändring i lagen (1998:1591) om Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1998:1591) om att det ska införas en ny paragraf, 8 a §, av följande lydelse. hjälp av staten med att bestämma, debitera, redovisa och ta in kyrko- avgifter från dem som tillhör finns i lagen (1999:291) om av- gift till registrerat trossamfund. Denna lag träder i kraft . 1.3Förslag till lag om ändring i lagen (1998:1593) om trossamfund Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1998:1593) om trossam- fund dels att 16 §1 ska upphöra att gälla och att rubriken närmast före 16 § ska utgå, dels att 2 § ska ha följande lydelse. denna lag en gemenskap för reli- denna lag en gemenskap som ut- giös verksamhet, i vilken det in- övar religiös verksamhet genom går att anordna gudstjänst. gudstjänst, bön, meditation eller Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 1999:956. 1.4Förslag till lag om ändring i lagen (1999:291) om avgift till registrerat trossamfund Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (1999:291) om avgift till registre- rat trossamfund ska ha följande lydelse. Bestämmelser om statlig hjälp Bestämmelser om statlig hjälp med bestämmande, debitering och redovisning av avgifter till Svenska redovisa och ta in avgifter till kyrkan samt med att ta in i 8 a § lagen (1998:1591) om samt i lagen (2019:000) om stöd (1998:1591) om . 8 §§ lagen om . Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 1999:957. 1.5Förslag till förordning om stöd till trossamfund Härigenom föreskrivs följande. 1 § Denna förordning innehåller föreskrifter om sådant statligt stöd som avses i lagen (2019:000) om stöd till trossamfund. Begrepp som används i denna förordning har samma innebörd som i lagen. 2 § Frågor om stödberättigande enligt lagen (2019:000) om stöd till trossamfund prövas av Rådet för beslut om stödberättigande vid Myndigheten för stöd till trossamfund. Rådet för beslut om stödberättigande prövar även frågor om att inte betala ut statsbidrag och om återbetalning av statsbidrag enligt 14 och 15 §§ denna förordning. Övriga frågor om statsbidrag enligt denna förordning prövas av Rådet för beslut om statsbidrag till trossamfund vid Myndigheten för stöd till trossamfund. 3 § Bidrag får, i mån av tillgång på medel, lämnas till ett trossam- fund som har beviljats stödberättigande för statsbidrag enligt lagen (2019:000) om stöd till trossamfund samt församlingar inom ett sådant trossamfund. 4 § Bidrag får lämnas i form av 5 § Ett beslut om återkallelse av stödberättigande för statsbidrag enligt lagen (2019:000) om stöd till trossamfund hindrar inte att verksamhetsbidrag eller projektbidrag, som har beviljats före be- slutet om återkallelse, betalas ut. 6 § Organisationsbidrag får lämnas till ett trossamfund för att trossamfundet och dess församlingar ska kunna bedriva en aktiv och långsiktigt inriktad religiös verksamhet. 7 § Organisationsbidrag får användas för trossamfundets centrala verksamhet och för församlingarnas lokala verksamheter. Bidrag till den centrala verksamheten får dock inte överstiga en tiondel av de sammanlagda organisationsbidrag som under ett verksamhetsår beviljats trossamfundet. 8 § Om ett trossamfund får statlig avgiftshjälp, ska de årliga kostnaderna för hjälpen räknas av från organisationsbidraget i för- hållande till det antal betjänade som omfattas av hjälpen. Kostnad- erna för att förbereda hjälpen ska också räknas av från organisa- tionsbidraget som trossamfundet får avgiftshjälp. 9 § Verksamhetsbidrag får lämnas till ett trossamfund eller en församling för utbildning av trossamfundets eller församlingens företrädare. 10 § Verksamhetsbidrag får lämnas till ett trossamfund för andlig vård inom sjukvården. 11 § Projektbidrag får lämnas till ett trossamfund för att utveckla trossamfundets organisation (organisationsutvecklingsbidrag). 12 § Projektbidrag får lämnas under högst till ett trossam- fund eller en församling som huvudsakligen betjänar till landet in- vandrade trosbekännare för att bygga upp en central eller lokal verksamhet (etableringsbidrag). 13 § Projektbidrag får lämnas till församlingar som behöver bi- draget för att kunna ha lokaler för religiös verksamhet (lokal- bidrag). Lokalbidrag får lämnas för att 1.skaffa lokaler genom nybyggnad eller köp, 2.bygga om eller genomgripande rusta upp församlingens lokaler, och 3.anpassa församlingens lokaler för personer med funktions- nedsättning. Lokalbidrag får inte lämnas för lokaler som statsbidrag betalas för enligt förordningen (2016:1367) om statsbidrag till allmänna samlingslokaler. Beslut om att statsbidrag inte ska betalas ut eller återbetalas 14 § Rådet för beslut om stödberättigande får besluta att organi- sationsbidrag inte ska betalas ut under tid som avses i 9 § andra stycket lagen (2019:000) om stöd till trossamfund, eller i avvaktan på ett slutligt avgörande i ärende om återkallelse av stödberätti- gande för statsbidrag om det finns anledning att anta att stöd- berättigandet kommer att återkallas. 15 § Rådet för beslut om stödberättigande ska besluta om åter- betalning av organisationsbidrag som ett trossamfund har fått utan att uppfylla villkoren för stödberättigande i 5 och 6 §§ lagen (2019:000) om stöd till trossamfund. Om det finns särskilda skäl får kravet på återbetalning efterges helt eller delvis. 16 § Rådet för beslut om statsbidrag till trossamfund får besluta att ett beviljat bidrag inte ska betalas ut, om det kan antas att bidraget har beviljats av rådet på grund av felaktiga uppgifter. Rådet för beslut om statsbidrag till trossamfund får besluta att ett bidrag ska betalas tillbaka om 1.det har beviljats av rådet på grund av felaktiga uppgifter, 2.det inte används för det ändamål som det har beviljats för, eller 3.trossamfundet eller församlingen inte lämnar sådana hand- lingar och andra uppgifter som avses i 19 §. Statlig avgiftshjälp till trossamfund 17 § Beslut om att bevilja eller återkalla stödberättigande för stat- lig avgiftshjälp enligt lagen (2019:000) om stöd till trossamfund verk- ställs av i enlighet med lagen (1999:291) om avgift till registrerat trossamfund, efter underrättelse från Myndigheten för stöd till trossamfund. 18 § Om ett trossamfund endast får statlig avgiftshjälp och inte statsbidrag är stödet kostnadsfritt för trossamfundet. 19 § Ett trossamfund som har beviljats stödberättigande enligt lagen (2019:000) om stöd till trossamfund, eller en församling som har tagit emot bidrag enligt denna förordning, ska till Myndigheten för stöd till trossamfund lämna de redovisningshandlingar, verksam- hetsberättelser och andra uppgifter som myndigheten bestämmer. 20 § I 40 § förvaltningslagen (2017:900) finns bestämmelser om överklagande till allmän förvaltningsdomstol. Andra beslut enligt denna förordning än beslut om organisationsbidrag enligt 6–8 §§, om att inte betala ut statsbidrag enligt 14 § och 16 § första stycket och om återbetalning av statsbidrag enligt 15 § och 16 § andra stycket får dock inte överklagas. 21 § Myndigheten för stöd till trossamfund får meddela före- skrifter om fördelning av statsbidrag enligt denna förordning. Myndigheten för stöd till trossamfund får även meddela före- skrifter om verkställigheten av lagen (2019:000) om stöd till tros- samfund och om verkställigheten av denna förordning. 1.Denna förordning träder i kraft . 2.Genom förordningen upphävs förordningen (1999:974) om statsbidrag till trossamfund. 3.Bestämmelsen i 15 § om återbetalning av organisationsbidrag tillämpas endast i fråga om bidrag som har betalats ut efter ikraft- trädandet. 1.6Förslag till förordning om ändring i förordningen (2001:588) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet Härigenom föreskrivs att 2 § förordningen (2001:588) om behand- ling av uppgifter i beskattningsverksamhet ska ha följ- ande lydelse. Beträffande personer som avses i 2 kap. 2 § lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet får i beskattningsdatabasen behandlas uppgifter 1.som behövs vid handläggning av ärenden som görs med stöd av – kupongskattelagen (1970:624), – fastighetstaxeringslagen (1979:1152), – lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt, – lagen (2007:1398) om fastighetsavgift, – skatteförfarandelagen (2011:1244), – mervärdesskattelagen (1994:200), – lagen (1998:506) om punktskattekontroll av transporter m.m. av alkoholvaror, tobaksvaror och energiprodukter, – lagen (1999:445) om exportbutiker, – inkomstskattelagen (1999:1229), – lagen (2007:324) om hantering av vissa borge- närsuppgifter, – lagen (2013:948) om stöd vid korttidsarbete, eller – annan författning med bestämmelser om skatter och social- avgifter, 2.om planerad, beslutad, pågående eller avslutad revision och annan kontroll av skatter och avgifter, 3.om att fordran mot en person registrerats hos Kronofogde- myndigheten och om indrivningsresultat, 4.om beslut om näringsförbud, 5.om antal anställda och anställdas personnummer, 1 Senaste lydelse 2017:391. 6.om plusgiro- och bankgironummer, om fullmakt lämnats för bank- eller plusgiro att ta emot skatteåterbetalning på ett konto samt uppgifter om fullmakten och kontot, 7.för förberedelsearbete vid fastighetstaxering, 8.om lagfarna köp av hela eller delar av fastigheter samt om fastighetsregleringar vid vilka mer än två hektar , betes- mark och skogsmark överförs från en fastighet till en annan och där frivillig överenskommelse om likviden föreligger, 9.om tillsyn enligt alkohollagen (2010:1622), –handläggning av ärenden enligt lagen (1990:314) om ömsesidig handräckning i skatteärenden,