sou · H6B343 · 2018-05-29 00:00:00 — Berörda myndigheter har många möten för vilka handläggare reser för att träffa enskilda på annan ort eller möten till vilka enskilda reser för att träffa handläggare på myndigheten. En videomötestjänst bör kunna minska tid och kostnader för antalet sådana resor. Ser- vicen till medborgare och företag bör, enligt utredningens bedöm- ning, således kunna förbättras och resekostnader minskas, som mer tid kan läggas på handläggande arbete. För att åstadkomma dessa effekter behöver myndigheterna aktivt verka för att video- mötestjänsten används. Berörda myndigheter kommer att behöva genomföra visst arbete för att tekniskt kunna ansluta till videomötestjänsten. Detta kommer innebära vissa initiala kostnader för myndigheterna. Arbetsförmedlingen och de tre myndigheter som driver service- kontoren har ett nära samarbete om lokaler eftersom servicekon- toren på många orter är samlokaliserade med Arbetsförmedlingens lokala kontor. På nästan alla dessa orter har kontoren varit sam- lokaliserade sedan servicekontoren inrättades . Särskilt på mindre orter finns sannolikt ekonomiska skäl för att servicekontoret och Arbetsförmedlingens handläggande verksamhet fortsatt bör vara samlokaliserade. Därutöver bör det finnas ytter- ligare orter där det kan vara av intresse att överväga samlokalisering. innebär utredningens förslag att Arbetsförmedlingen på många orter mer flexibelt kan välja lokaler när myndigheten är i behov av besöksytor i markplan. Därmed bör kunna välja lokaler med lägre hyreskostnader även om lokalytan inte minskas, särskilt i de större städerna och storstäderna. På många orter borde myndigheten således kunna minska sina genomsnittliga lokalkostnader per kvadratmeter, utöver att myndigheten bör kunna frigöra kostnader för lokalytor som används för direktservicen. Dock kommer det sannolikt att ta för att fullt ut realisera besparingspotentialen. Förarprovsverksamheten vid bör på ett antal orter kunna samlokalisera sin verksamhet med servicekontoren. Verksam- heten kan därmed få tillgång till bättre lokaler och i vissa fall sänka sina lokalkostnader. Förutom samlokalisering med Arbetsförmedlingen är service- kontoren på några orter inhyrda i fastigheter i vilka Försäkrings- kassan eller har handläggande verksamhet. Statens ser- vicecenter kommer således att behöva ha ett nära samarbete i lokalfrågor med framför allt Arbetsförmedlingen, men även med För- säkringskassan, och . Utredningen lämnar i detta betänkande förslag avseende reglering av myndigheternas samverkan om serviceorganisationen, men anser inte att det finns skäl för en särskild reglering avseende lokalsamverkan. 11.2.6It-arbetsplatser och annan teknik Servicekontoren har en gemensam it-plattform så att servicehand- läggarna smidigt, kostnadseffektivt och säkert kan få tillgång till de tre nuvarande servicekontorsmyndigheternas verksamhetssystem. Utredningen föreslog i delbetänkandet att ska tillhandahålla huvuddelarna av servicekontorens grundläggande it såsom it-arbetsplatser, kundarbetsplatser, lokalt datornätverk och . Kostnaderna för den gemensamma it-plattformen ligger inom Statens servicecenters budget , medan varje myndighet ansvarar för de kostnader som uppkommer för att tillhandahålla sina respektive verksamhetssystem. Förslagen i detta betänkande innebär en utökning av antalet servicekontor, it-arbetsplatser och kundarbets- platser, vilket således innebär ett större åtagande för Försäkrings- kassan. Många av de som arbetar i Arbetsförmedlingens direktser- vice har en it-arbetsplats med tillgång till myndighetens verksam- hetssystem.2 Utredningens förslag om att Arbetsförmedlingen ska tillhandahålla särskilda it-arbetsplatser, m.m. för alla servicekontor och servicehandläggare, bör innebära att Arbetsförmedlingen kan minska it-utrustningen på sina kontor i motsvarande omfattning som it-utrustning ska installeras på servicekontoren. På alla servicekontor finns kundarbetsplatser, även om de på många kontor är för få. Statens servicecenter kan därför på vissa servicekontor behöva utöka antalet kundarbetsplatser när service också ska ges avseende Arbetsförmedlingens verksamhet. har ett stort antal kundarbetsplatser i direkt- servicen. På de orter där kontoren är samlokaliserade är det dess- utom Arbetsförmedlingen som tillhandahåller kundarbetsplatser. På dessa kontor kan Arbetsförmedlingen lämpligen fortsätta med att tillhandahålla kundarbetsplatserna tills dessa behöver förnyas. På övriga förmedlingskontor som berörs av utredningens förslag bör Arbetsförmedlingen inte längre ha behov av kundarbetsplatser då de på dessa kontor inte ska ha direktservice. Arbetsförmedlingen borde därför väsentligt kunna minska kostnaderna för kundarbetsplatser. 2 (2018), Underlag inom it-området inför överväganden av en utökad sammanhållen organisation för lokal statlig service. Arbetsförmedlingen beräknar etableringskostnaden för it till och den årliga driftkostnaden till cirka 10 mil- joner kronor.3 ska serviceorganisationens gemensamma it-lösningar4 också omfatta att servicehandläggarna ska ha tillgång till Arbetsför- medlingens verksamhetssystem på samma sätt som de enkelt med ett enda behörighetskort kan få tillgång till nuvarande tre myndig- heters system på en och samma dator. Därmed behöver Arbetsför- medlingen inte tillhandahålla egna datorer och till service- kontoren, vilket avsevärt kan minska Arbetsförmedlingens kostnader för att tillhandahålla verksamhetssystemen till servicekontoren. Vid organisations- och strukturförändringar mellan olika statliga myndigheter har frågan om det rör sig om en verksamhetsövergång enligt 6 b § lagen (1982:80) om anställningsskydd, LAS, avgörande betydelse för hur förändringarna ska genomföras. Bestämmelsen kan bli tillämplig både när en verksamhet eller en del av en verksamhet går över från en arbetsgivare till en annan. Det är mottagande arbets- givare – i detta fall Statens servicecenter – som gör bedömningen om det föreligger en verksamhetsövergång eller inte enligt 6 b § LAS. Kommer mottagande arbetsgivare fram till att det rör sig om en verksamhetsövergång enligt 6 b § LAS innebär bestämmelsen bl.a. att rättigheter och skyldigheter på grund av anställningsavtalen automatiskt går över till förvärvaren, om inte den enskilde arbets- tagaren motsätter sig detta. Kommer Statens servicecenter däremot fram till att det inte rör sig om en verksamhetsövergång enligt 6 b § LAS står det denne fritt att vid behov gå ut och nyrekrytera med- arbetare.5 En central fråga är om en verksamhet eller en del av den verk- samhet som övergått till en annan myndighet kan beskrivas som en bestående organisatorisk eller ekonomisk enhet. 3Enligt uppgift från Arbetsförmedlingen . Se även (2018), Underlag inom it-området inför överväganden av en utökad sammanhållen organisation för lokal statlig service. 4Gartner (2018), Underlag inom it-området inför överväganden av en utökad sammanhållen organisation för lokal statlig service. 5Arbetsgivarverket (2016), Verksamhetsövergång – en översiktlig genomgång med fokus på stat- liga myndigheter. exempel fram till att endast ansvar för vissa arbetsuppgifter förts över från en arbetsgivare till en annan, medför detta enligt Arbets- givarverket att bestämmelserna i 6 b § LAS om verksamhetsöver- gång sannolikt inte blir tillämpliga.6 har i en rad avgöranden7 utvecklat en praxis på vad som utgör en övergång enligt överlåtelsedirektivet. Avgörande vid denna bedömning är, enligt domstolen, om verksamheten har be- varat sin identitet vid övergången. Därför ska man ställa sig frågan om det är en bestående organisatorisk eller ekonomisk enhet (going concern) som ska gå över. Därvid ska man göra en helhetsbedöm- ning av omständigheterna vid övergången. Vid denna bedömning ska följande aspekter beaktas: 8 •arten av företaget eller verksamheten, •frågan om företagets materiella tillgångar, såsom byggnader och lösöre, har överlåtits eller inte, •värdet av överlåtna immateriella tillgångar vid överlåtelsetidpunkten, •om majoriteten av de anställda har tagits över av den nya arbets- givaren eller inte, •om kunderna har tagits över eller inte, •graden av likhet mellan verksamheten före och efter överlåtelsen, och •i förekommande fall den tidsperiod under vilken verksamheten har legat nere. 11.3.1Service är en av många uppgifter för Arbetsförmedlingens lokala kontor Utredning föreslår att servicekontoren ska ge service avseende Arbetsförmedlingens verksamhet, som beskrivits i kapitel 7. Vidare beskrivs i kapitlet att direktservicen vid Arbetsförmedlingens kon- 6Arbetsgivarverket (2016), Verksamhetsövergång – en översiktlig genomgång med fokus på stat- liga myndigheter. 7Bland annat Spijkers mot Benedik,mål nr C-24/85, (1986) ECR 1119. 8Arbetsgivarverket (2016), Verksamhetsövergång – en översiktlig genomgång med fokus på stat- liga myndigheter. tor är en integrerad uppgift i de lokala kontorens handläggande verk- samhet och att servicen ges i samma lokal som övrig verksamhet. Till stor del är det upp till det lokala kontoret eller marknads- området att utforma service för spontana besök. Myndigheten har inte strategier eller riktlinjer för vilken service som ska ges för spontana besök vid de lokala kontoren och följer inte heller upp antalet spontana besök, servicenivå, besökarnas nöjdhet eller resurs- åtgång för denna typ av service. I direktservicen arbetar arbets- förmedlare och kundresurser. Det är få arbetsförmedlare som har service för spontana besök som sin huvuduppgift. Myndigheten avser att avsevärt minska såväl hur mycket resurser som läggs på direktservice som omfattningen av vilken service som ges. Arbetsförmedlingen har inte, och kommer enligt utredningens bedömning inte heller att ha, någon samlad organisation för lokal service, t.ex. att jämföra med Arbetsförmedlingens organisation för kundtjänst som ger service över telefon till invånare i hela landet. Utredningens förslag är att på de orter där det finns service- kontor ska besökare vända sig till servicekontoren för service av- seende Arbetsförmedlingens verksamhet. Arbetsförmedlingen ska på dessa orter inte ha någon egen direktservice. Utredningens bedömning är, som redogörs för i kapitel 8, att servicekontorens nuvarande lokaler på flertalet berörda orter kan användas även när service ska ges avseende Arbetsförmedlingen, medan Arbetsförmed- lingen sannolikt kommer att ha kvar handläggande verksamhet i sina egna lokaler på dessa orter. Utredningen bedömer att det inte bör vara aktuellt för serviceorganisationen att ta över några av och därför är det inte heller aktuellt med övergång av några immateriella eller materiella tillgångar. Servicen på servicekontoren ska enligt utredningens förslag bygga på nuvarande modell för servicekontoren med högskoleutbildade servicehandläggare. Servicehandläggarna ska ge service av både allmän och fördjupad karaktär avseende Arbetsförmedlingen, Försäkrings- kassan, och . De ska också kunna hjälpa besökare med ärenden som rör mer än en myndighet. Därmed kommer servicens innehåll och utformning, enligt utredningens bedömning, att skilja sig betydligt både jämfört med nuvarande och framtida inriktning för Arbetsförmedlingens direktservice. Verksam- hetens art och organisation kommer också i hög utsträckning att skilja sig jämfört med . Utredningens helhetsbedömning är därför att det inte är en be- stående organisatorisk eller ekonomisk enhet som ska gå över från Arbetsförmedlingen till Statens servicecenter. Snarare är det arbets- uppgifterna som går över och som kommer att integreras som en del i det redan befintliga arbete som finns och utförs vid servicekon- toren. Därför blir det enligt utredningens bedömning inte fråga om en verksamhetsövergång enligt 6 b § LAS. Det är dock den mottag- ande myndigheten – Statens servicecenter – som ansvarar för att göra den slutliga bedömningen om verksamhetsövergång. Anställda inom Arbetsförmedlingen kan självklart välja att söka sig till tjänster som servicehandläggare hos Statens servicecenter när serviceorganisationen utökar sin verksamhet, vilket utredningen be- dömer kan vara positivt för verksamheten. 11.3.2Personella konsekvenser för anställda på Arbetsförmedlingen Arbetsförmedlingen kan, om utredningens förslag genomförs, stå inför en viss övertalighet i organisationen. Eftersom Arbetsförmed- lingen avser att förändra direktservicens innehåll och kraftigt minska bemanningen vid direktservicen är det svårt att närmare analysera konsekvenserna av att serviceuppgifter övertas av Statens servicecenter –2021. 11.3.3Utökade kompetenskrav för servicehandläggare Servicehandläggarna kommer att behöva utöka sin kompetens till att även omfatta Arbetsförmedlingens verksamhet. Konsekvenser avse- ende detta beskrivs närmare i avsnitt 7.5.1. 11.3.4Inga personella konsekvenser för anställda på övriga myndigheter Utredningen bedömer att förslagen inte får några personella konse- kvenser för personal på , Migrations- verket, förarprovsverksamhet eller annan befintlig per- sonal på , , eller Statens servicecenter. Utredningens bedömning är att förslagen inte kommer att ha några större strukturella effekter på sysselsättningen. För , som ut- redningen i delbetänkandet föreslog ska bli huvudort för den nya serviceorganisationen, innebär förslagen i detta betänkande en ytter- ligare personalförstärkning av ledningsfunktionerna och således en viss positiv effekt för ortens sysselsättning. Att servicekontoren ska ge service avseende Arbetsförmedlingens verksamhetsområde inne- bär stabilitet och långsiktighet såväl för servicekontorsverksamheten som helhet som för sysselsättningen på de orter där det finns, eller kommer att finnas, servicekontor. 11.5Konsekvenser för små företag Företag kontaktar oftast Arbetsförmedlingen via telefon eller digi- talt, även om det förekommer att de besöker lokala kontor. Även på servicekontoren är besöken från företag relativt få. Förslagen kan enligt utredningens bedömning skapa bättre förutsättningar för myndigheter att samlat ge information och service till företag. Video- mötestjänsten kan förbättra förutsättningarna för statliga myndig- heter att tillhandahålla service till företag. 11.6Konsekvenser ur ett integrationspolitiskt perspektiv Regeringens mål för integrationspolitiken innebär att alla individer ska ha lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter, oavsett etnisk och kulturell bakgrund.9 Mottagandet av nyanlända är viktigt för att förbättra nyanländas möjlighet till etablering på arbetsmarknaden och i samhällslivet. För de nyanlända som ännu inte behärskar det svenska språket och har svårigheter med att använda digitala tjänster eller göra sig förstådda per telefon, underlättar det med ett fysiskt möte på en myndighets lokala kontor. Många nyanlända har frågor som rör mer än en myndighet och får besöka både och servicekontor för att få svar på dessa. Service- kontor som även omfattar service avseende Arbetsförmedlingens verksamhet bör i stor utsträckning kunna förenkla myndighetskon- takterna för nyanlända och ge dem bättre förutsättningar att foku- sera på sin etablering i samhället. Vidare bedömer utredningen att förslaget om en betydande utök- ning av antalet servicekontor i utsatta områden i storstäder och i större städer, med en ökad statlig närvaro och tillgång till statlig ser- vice som följd, bör kunna nå många nyanlända då andelen invandrare ofta är hög i dessa utsatta områden10. Förslagen bedöms därför kunna ha en positiv inverkan ur ett integrationspolitiskt perspektiv. , och har inte haft synpunkter på utredningens bedömningar i detta kapitel. Statens servicecenter framför att det är särskilt viktigt att lokal service för ännu fler myndigheter knyts samman vid en statlig ser- viceorganisation. Därigenom uppnås flera fördelar: besökare vid ser- vicekontor kan ta del av fler tjänster med hög kvalitet, ansvariga myndigheter kan bedriva lokal serviceverksamhet mer effektivt och med ökad närvaro i hela landet, samt regeringen kan vid behov an- 2017/18:1, Budgetpropositionen , Utgiftsområde 13. 10Brottsförebyggande rådet (2016), Insatser mot brott och otrygghet i socialt utsatta områden. vända en lokal, medborgarnära organisation för olika politiska insat- ser, såsom har skett med mötesplatser för ny- anlända. framför att etablering av nya kontor ställer mycket stora krav på en långsiktig lokalförsörjning som är kost- nadseffektiv. Förutsättningar för detta behöver vara på plats tidigt och tidplanen behöver vara realistisk. Annars riskerar serviceorga- nisationen att stå utan lokaler på berörda orter eller att befintliga lokaler är otillräckliga då besöksantalet beräknas öka utifrån till- kommande uppdrag. Utredningens förslag på tidplan för nya kontor har justerats med beaktande av myndigheternas synpunkter, se vidare i avsnitt 8.2, 8.3 och 8.8. Arbetsförmedlingen framför att de enligt sitt regleringsbrev har i uppdrag att genomföra effektiviseringsinsatser för att förbättra resultaten i kärnverksamheten. Enligt innebär detta att avvägningar måste ske mellan å ena sidan resurser för service och närvaro och å andra sidan resurser för att säkra kvaliteten på det fördjupade stödet. Myndigheten anser att utredningens för- slag måste beakta den service som arbetssökande och arbetsgivare kommer att efterfråga via servicekontoren. Arbetsförmedlingen menar att förslagen innebär att stora delar av Arbetsförmedlingens effektiviseringspotential går förlorad. Resurserna för de som står långt från arbetsmarknaden minskar till fördel för en utökad möjlig- het till fysisk service för samtliga arbetssökande. Därmed kan inte de resurser som frigörs genom digitalisering komma arbetssökande med störst behov av stöd till del. Vidare menar myndigheten att kostnaderna för servicekontoren kommer att innebära ökade spar- krav på myndighetens kontorsnät för bokade möten m.m. Medborg- arna i de kommuner där det inte finns servicekontor kommer, enligt myndigheten, att behöva acceptera längre resväg för att besöka Arbetsförmedlingen spontant. Utredningen anser att det är av vikt att Arbetsförmedlingen ska, liksom , och , tillhandahålla lokal statlig service till medborgare och företag i hela landet, se vidare i avsnitt 7.4. Lokal service kan – lika lite som digitala tjänster – prioriteras bort till förmån för andra verksamheter. Reger- ingen har framhållit vikten av att säkerställa lokal statlig service och att servicen möter medborgares och företags behov. digitalisering en effektiviseringspotential inom myndigheternas ser- viceverksamheter anser utredningen, men huvudsakligen finns denna potential inom myndigheternas handläggande verksamhet. Med digitala tjänster för medborgare och företag kan handläggare bl.a. få kompletta underlag och också bättre stöd för sitt arbete. Därtill kan myndigheterna mer effektivt fördela arbete och styra verksamheten, i ökad grad specialisera handläggningen och delvis eller helt auto- matisera viss handläggning. skiljer den kvalificerade handläggningen från servicen kan visserligen leda till att handläggarna mer fokuserat och effektivt kan arbeta med de arbetssökande som har mest behov av stöd. Flertalet medborgare och företag föredrar att använda digi- tala tjänster när sådana finns och när de är lätta att använda. Dock möter inte digitala tjänster alla behov och alla kan inte använda sådana tjänster. Arbetsförmedlingens avsedda förändring av direkt- servicen innebär att många besökare i direktservicen i stället för att få svar direkt, hänvisas till bokade möten med arbetsförmedlare. Därför finns, menar utredningen, en överhängande risk att arbets- förmedlares tid i för stor omfattning kommer att behöva ägnas åt bokade möten för frågor som inte är kvalificerade. I stället för att kunna fokusera tid på de arbetssökande som behöver mest stöd, får arbetsförmedlare lägga för mycket tid på mindre kvalificerade servicefrågor. Utredningen redogör närmare i avsnitt 7.4, 7.5 och 10.1 för varför utredningen menar att Arbetsförmedlingen kraftigt underskattar medborgares och företags behov av lokal service sam- tidigt som myndigheten överskattar möjligheten att med digitali- sering och andra åtgärder minska efterfrågan i direktservicen. Det finns en risk att den onödiga efterfrågan ökar när besökare inte får hjälp att göra rätt från början, som det finns en risk för ett minskat förtroende för myndigheten när besökarna inte kan få den hjälp de behöver. Utredningen har beräknat en effektiviseringspotential om av jämförbar direktservice vid Arbetsförmedlingens lo- kala kontor, se vidare avsnitt 10.3 och 10.5. Arbetsförmedlingen framför att de inte självklart kan minska ytor i markplan, eftersom frigjord yta kan behöva användas till bokade besök då behovet av besöksrum troligen ökar vid kanalförflytt- ningen. Det går, enligt myndigheten, således inte att dra slutsatsen att myndighetens lokalkostnader minskar som en följd av förslagen. ser Arbetsförmedlingen möjligheter att ut- veckla samarbete med servicekontoren t.ex. kring lokalfrågor kopp- lade till Arbetsförmedlingens egna handläggares behov av lokaler för planerade besök. Servicekontoren innebär på så sätt en möjlighet att till en lägre kostnad även tillhandahålla övrig service från Arbetsför- medlingen på flera orter i landet. Utredningen har närmare redogjort för bedömningen avseende lokalytor och lokalkostnader i avsnitt 11.2.5. har, förutom några förslag på skrivningsänd- ringar som utredningen beaktat, inte haft synpunkter på den arbets- rättsliga analysen. Arbetsförmedlingen framför att det är svårt att uttala sig om huruvida utredningens förslag innebär verksamhets- övergång eller inte. En sådan bedömning måste, enligt Arbetsför- medlingen, göras med utgångspunkt i de förhållanden som råder vid övergången och ta hänsyn till skillnader i lokala förhållanden, samt ta hänsyn till den förändring som myndigheten genomför av sin direktservice. Arbetsförmedlingen menar att bedömningen troligtvis kommer att vara föremål för en omfattande förhandling med arbets- tagarorganisationer. Om det inte skulle röra sig om verksamhets- övergång menar att myndigheten kommer att behöva genomföra uppsägningar på grund av arbetsbrist, en process som kommer att vara resurskrävande. Arbetsförmedlingen menar att om myndigheten bibehåller samma servicenivå i direktservicen som kan det vara så att man står inför övertalighet vid överföring av uppgiften till serviceorganisationen. Utredningen noterar att Arbetsförmedlingen uppger att man avser att minska bemanningen i direktservicen från 668 års- arbetskrafter till knappt 70 årsarbetskrafter. Avsikten är bl.a. att omfördela resurser vid de lokala kontoren till det s.k. fördjupade stödet för arbetssökande. Arbetsförmedlingen har uppgett att totalt cirka 234 årsarbetskrafter kundresurser arbetar inom direktservice vid de kontor som har direktservice. För att ge fördjupat stöd krävs en annan kompetens än den som kundresurser vanligtvis har. Mot den bakgrunden har utredningen svårt att se hur Arbetsförmed- lingen ska kunna undvika uppsägningar redan innevarande år. Arbetsförmedlingen framför att kostnaden och omfattningen för att ansluta till servicekontorens gemensamma it-plattform troligtvis är mycket stor och skulle få konsekvenser för annan digital utveck- ling. Utredningen ställer sig frågande till Arbetsförmedlingens bedöm- ning mot bakgrund av att Arbetsförmedlingen endast i väldigt be- gränsad omfattning valt att medverka till den it-analys som utred- ningen beställt.11 Utredningen kan konstatera att servicekontorens it-plattform används för att effektivt tillhandahålla tre myndig- heters många verksamhetssystem till servicekontoren. Sannolikt lär det krävas vissa insatser av Arbetsförmedlingen för att ansluta till den gemensamma plattformen, men dessa insatser borde vara av ungefär samma omfattning som för övriga nuvarande servicekontors- myndigheter.