sou · H6B351 · 2018-06-26 00:00:00 — 9.5.1Främjandepaketet kan utgöra en katalysator som driver på utvecklingen med resurseffektiva byggmaterialval och ökad återanvändning och återvinning Beställargruppernas verksamhet kan vara en drivkraft för att initiera en utveckling med mer resurseffektiva byggmaterialval. Genom att samla en bred grupp av aktörer som har avgörande inverkan på materialval finns möjlighet att få frågor belysta ur många perspektiv utifrån deras förutsättningar. Därmed skapas möjligheter att identifiera realistiska och kostnadseffektiva lösningar, som leder till konkreta resultat. Beställargrupperna kan innebära att de medverkande aktörerna utvecklar nya metoder och produkter, bättre upphandlings- och beslutsunderlag samt entreprenad- och kontraktsformer. Förslaget om utvecklings- och forskningsstudier leder till ökad kunskap om centrala frågeställningar inom området. Vad kunskapen i sin tur leder till beror på vilka resultat och slutsatser som nås. Studierna kan exempelvis skapa kunskap om i vilken grad byggnads- verk byggs av återanvända och återvunna produkter samt i vilken mån de produkter som byggs in är möjliga och lämpliga att återanvända och återvinna . Studierna kan också handla om hur detta kan öka och vad som krävs för det. Vidare kan studier behandla vilka produkter som lämpar sig bäst för återanvändning och återvinning, utveckla och testa produkter och metoder samt hur byggnader kan byggas med nära-nollbyggavfall på ett kostnadseffek- tivt sätt. Studierna kan öka kunskapen om vilken information som behövs om innehåll i olika byggprodukter och hur den kan tillgäng- liggöras och om olika företags möjligheter att möta detta krav. Därigenom stödjer det mer långsiktiga förslaget om innehållsdekla- rationer. Det behövs slutligen studier för att identifiera kompetens- behov och om hur upphandlings-, entreprenad- och kontraktsformer kan utvecklas för att stödja resurseffektiva materialval. Eftersom stu- dierna bör ha ett ekonomiskt perspektiv bör incitamentsskapande faktorer kunna identifieras och de kan därmed få mer kunskap om hur det andra hindret om brist på ekonomiska incitament kan åtgärdas. Förslaget om informationsspridning innebär att det finns aktuell information om hur beställare och andra aktörer kan göra resurs- medvetna materialval för en bredare grupp än de mest insatta. Även resultat från utvecklings- och forskningsstudierna inom området får spridning. 9.5.2Hur olika aktörer berörs av förslaget Det är framför allt staten och de företag som vill delta i någon del av främjandepaketet som berörs. får med kommitténs förslag ansvar för att genomföra det nationella främjandepaketet inom ramen för sin verksamhet. roll blir att säkerställa att det finns en organisation för att driva och administrera arbetet, rapportera och utvärdera resultaten. inklusive Informationscentrum för hållbart byggande, , Formas, Kemikalieinspektionen, Naturvårds- verket, of () Substitutionscent- rum, kan på olika sätt bidra i det nationella främjande- paketet för resurseffektiv byggmaterialanvändning. Inom dessa organisationer finns kunskap om relevanta sakfrågor, krav i lagstift- ning och informationsspridning. Företag berörs av förslaget genom att de på frivillig basis kan ingå i beställargrupper, initiera utvecklings- och forskningsstudier samt ta del av den information som sprids. Beställargruppen bör bestå av byggmaterialtillverkare, grossister, importörer och byggmaterial- handel, underentreprenörer och byggentreprenörer, arkitekter och tekniska konsulter samt återvinningsindustrin. För forskningen innebär förslaget om utvecklings- och forsknings- studier en utökad möjlighet att bedriva forskning på områden. 9.5.3Ekonomiska konsekvenser för företag Kommitténs förslag om ett främjandepaket för resurseffektiva Bygg- materialval innebär kostnader för de företag som medverkar i beställar- grupperna eller studierna. Kostnaderna handlar om medfinansiering, tid och övriga resurser för arbetet. Deltagandet är dock frivilligt. 9.6Bedömningar som gäller båda förslagen Förslagen i detta betänkande kommer inte direkt att påverka jäm- ställdheten mellan kvinnor och män, tillgängligheten för personer med funktionsnedsättning, brottslighet och brottsförebyggande arbete eller de integrationspolitiska målen. Kommittén har inte kunnat identifiera några konsekvenser för sysselsättning eller offentlig service i olika delar av landet. Kommittén har inte heller kunnat identifiera några konsekvenser för det kommu- nala självstyret. Kommuner och landstingen berörs i egenskap av aktör i samhällsbyggnadssektorn i rollen som byggherre och fastighets- ägare. Kommitténs förslag om innehållsförteckningar för byggprodukter medför inga kostnader för staten i form av direkta budgetkonse- kvenser. De uppgifter som förslaget medför för och ryms inom deras befintliga uppdrag och resurstilldelning. Kommitténs förslag om ett främjandepaket för resurseffektiva byggproduktval kräver statlig finansiering. Regeringen bör avsätta och därefter till under totalt för att driva arbetet med beställar- grupper och informationsspridning inklusive kansli för detta. Summan är i linje med kanslier för pågående strategiska innovationsprogram och beställargrupper. Regeringen bör vidare avsätta och därefter till under totalt för utvecklings- och forskningsstudier i syfte att åstadkomma nära-nollavfallsbyggnader. Summan är avvägd för att motsvara några studier . Bidrag till studierna kan avse kostnader för personal, konsulter, resor, konferenser, studiebesök, byggmaterial, lokaler, driftkostnader som förbrukningsartiklar samt publicering i tidskrifter och databaser. Kommittén föreslår att kostnaden bör finansieras inom utgifts- område 24 Näringsliv i statsbudgeten. Därinom finns bland annat anslag 1:2 Forskning och utveckling som uppgår till 2 . disponeras av för utgifter för behovsmotiverad forsknings- och utvecklingsverksamhet, utveck- ling av innovationssystem och programanknutna utgifter så som utvär- deringar, beredningsarbete, revision, informationsinsatser, verksam- hetsrelaterade it-system, konferenser, resor och seminarier. ska använda för strategiska innovations- områden. Aktörernas medverkan i beställargrupperna och utvecklings- och forskningsstudierna bör bygga på egen medfinansiering. Fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. och rådets förordning (EG) 850/2004 av om långlivade organiska föroreningar (POPs-för- ordningen). och rådets förordning (EG) 1907/2006 av om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach-förordningen). Kommissionens förordning (EU) nr 494/2011 av om ändring av bilaga XVII (kadmium) till och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 om registrering, utvär- dering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach). och rådets förordning (EG) 764/2008 av om förfaranden för tillämpning av vissa nationella tekniska regler på produkter som lagligen saluförts i en annan medlemsstat (varuförordningen). och rådets förordning (EG) 765/2008 av om krav för ackreditering och marknadskontroll i samband med saluföring av produkter. och rådets förordning (EG) nr 1272/2008 av om klassificering, märkning och för- packning av ämnen och blandningar (CLP-förordningen). och rådets förordning (EG) 1223/2009 av om kosmetiska produkter (kosmetikaför- ordningen). och rådets förordning (EU) 305/2011 av om fastställande av harmoniserade villkor för salu- föring av byggprodukter (byggproduktförordningen). och rådets förordning (EU) 1169/2011 av om tillhandahållande av livsmedelsinformation till konsumenterna (informationsförordningen). och rådets förordning (EU) 528/2012 av om tillhandahållande på marknaden och användning av biocidprodukter (biocidförordningen). och rådets förordning (EU) 2017/852 av om kvicksilver (kvicksilverförordningen). Rådets direktiv /106/EEG av om tillnärm- ning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om bygg- produkter. och rådets direktiv /62/EG av den 20december 1994 om förpackningar och förpackningsavfall (för- packningsdirektivet). Rådets direktiv /31/EG av om deponering av avfall (deponeringsdirektivet). och rådets direktiv /42/EG av om begränsning av utsläpp av flyktiga organiska föreningar förorsakade av användning av organiska lösningsmedel i vissa färger och lacker samt produkter för fordonsreparationslackering (VOC-direktivet). och rådets direktiv /66/EG av om batterier och ackumulatorer och för- brukade batterier och ackumulatorer (batteridirektivet). och rådets direktiv /98/EG av om avfall (ramdirektivet om avfall). och rådets direktiv /125/EG av om upprättande av en ram för att fastställa krav på ekodesign för energirelaterade produkter (ekodesigndirektivet). och rådets direktiv /31/EU av om byggnaders energiprestanda (energiprestandadirektivet). och rådets direktiv /65/EU av om begränsning av användning av vissa farliga ämnen i elektrisk och elektronisk utrustning (RoHS-direktivet). och rådets direktiv /19/EU av om avfall som utgörs av eller innehåller elektrisk och elektronisk utrustning (WEEE-direktivet). och rådets direktiv /27/EU av om energieffektivitet (energieffektiviserings- direktivet). och rådets direktiv /24/EU av om offentlig upphandling. och rådets beslut 768/2008/EG av om en gemensam ram för saluföring av produkter. och rådets beslut /2013/EU av om ett allmänt miljöhandlingsprogram för unionen . Kommissionen mot , C‑100/13. Rådets resolution 85/C 136/01 av om en ny metod för teknisk harmonisering och standarder. , 8717/18 PTS A 32. List of ’A’ items (Education, Youth, Culture and Sport) 22 and 23 2018. Europeiska unionens råd (2016), pressmeddelande 367/16 av , Council conclusions on the EU action plan for the circular economy. Europeiska unionens råd (2017), pressmeddelande 816/17 av , Rådet och parlamentet når preliminär överens- kommelse om EU:s nya avfallslagstiftning. , PV(2018)04-18, Minutes of the sitting of Wednesday , § 12.7–12.10. Europeiska kommissionen, KOM(2009) 400 av , Hållbar utveckling som ett genomgående inslag i EU:s politik. Europeiska kommissionen, KOM(2010) 2020 av , 2020: En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla. Europeiska kommissionen (2011), Tillämpningen av förordningen om ömsesidigt erkännande på byggprodukter som inte är CE-märkta. Europeiska kommissionen, KOM(2011) 21 av , Ett resurseffektivt . Europeiska kommissionen, KOM(2011) 112 av , Färdplan för ett konkurrenskraftigt utsläppssnålt samhälle 2050. Europeiska kommissionen, KOM(2011) 571 av , Färdplan för ett resurseffektivt . Europeiska kommissionen COM(2012) 433 av , Strategy for the sustainable competitiveness of the construction sector and its enterprises. Europeiska kommissionen, COM(2013) 49 av , Rapport från kommissionen till , rådet, europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt regionkommittén i enlighet med artikel 117.4 i Reachförordningen och artikel 46.2 i förord- ningen om klassificering, märkning och förpackning av kemikalier, jämte en översyn av vissa delar av Reachförordningen enligt artiklarna 75.2, 138.2, 138.3 och 138.6. Europeiska kommissionen COM(2014) 445 av , Om möjligheter till resurseffektivitet inom byggsektorn. Europeiska kommissionen, COM (2014) 511 av , Rapport från kommissionen till och rådet i enlighet med artikel 67.1 i förordning (EU) nr 305/2011. Europeiska kommissionen (2015), MEMO/15/6204, Faktablad – Paketet om cirkulär ekonomi: frågor och svar. Europeiska kommissionen COM(2015) 614 av , Att sluta kretsloppet – en EU-handlingsplan för den cirkulära ekonomin. Europeiska kommissionen COM(2016) 445 av , Om genomförandet av och rådets förordning (EU) nr 305/2011 av om fastställande av harmoniserade villkor för saluföring av byggprodukter och om upphävande av rådets direktiv /106/EEG. Europeiska kommissionen (2016), Protocol. Europeiska kommissionen, beslut av , Amend- ment of mandate M/350 to for the development of horizontal standardised methods for the assessment of the integrated environ- mental performance of Europeiska kommissionen, COM (2017) 795 av , Förslag till och rådets förordning om fastställande av regler och förfaranden för överensstämmelse med och genomdrivande av unionens harmoniseringslagstiftning för produkter. Europeiska kommissionen, COM (2017) 796 av , Varupaketet, förslag till och rådets för- ordning om ömsesidigt erkännande av varor som lagligen saluförs i en annan medlemsstat. Europeiska kommissionen (2018), Supporting study for the Review of the Regulation: Evaluation and Impact assessment. Europeiska kommissionen (2018), Invitation, Meeting on the Review of the Regulation, GROW/C1/CP (2018)2154462. Europeiska kommissionen COM(2018) 32 av , Om genomförandet av paketet om den cirkulära ekonomin: åtgär- der i gränssnittet mellan lagstiftningen om kemikalier, produkter och avfall. Europeiska kommissionen (2018), pressmeddelande , Att sluta kretsloppet: Kommissionen antar ett ambitiöst nytt paket om cirkulär ekonomi för att öka konkurrenskraften, skapa jobb och generera en hållbar tillväxt. (2013), Study on specific needs for information on the content of dangerous substances in construction products. (2017), Level(s) – A common EU framework of core sustainability indicators for office and residential . Källor från riksdag, regering, Regeringskansli och statliga utredningar (1998:808). (2010:900). Lagen (2016:1145) om offentlig upphandling. Kommittéförordningen (1998:1474). Förordning (2007:19) om PCB m.m. Förordning (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning. Förordningen (2009:1101) med instruktion för Verket för innova- tionsutveckling. Plan- och byggförordningen (2011:338). Avfallsförordningen (2011:927). Förordningen (2015:208) om statligt stöd till forskning och utveck- ling samt innovation. Förordningen (2018:199) om stöd för innovativt och hållbart bygg- ande av bostäder. Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2017/18:MJU15, Avfall och kretslopp. snabbprotokoll 2017/18:104, . Proposition 1993/94:178, Ändring i , m.m. Proposition 2009/10:155, Svenska miljömål – för ett effektivare miljö- arbete. Proposition 2012/13:93, Anpassning av svensk rätt till EU-förordning om byggprodukter. Proposition 2016/17:50 Kunskap i samverkan – för samhällets utma- ningar och stärkt konkurrenskraft. Regeringsbeslut , uppdrag att främja innovationsupp- handling genom stöd i form av upphandlings- och innovations- kompetens till beställare, N2016/07793/FÖF. Regeringsbeslut , regleringsbrev för avseende Kemikalieinspektionen, M2016/02601/Ke M2016/02982/S. Regeringsbeslut , uppdrag att genomföra upphandling för att upprätta och driva informationscentrum för hållbart byggande, N2017/01419/PBB. Regeringsbeslut , uppdrag att komplettera förslag om dokumentationssystem för byggprodukter vid nybyggnation, N2017/04495/PBB. Regeringsbeslut , regleringsbrev för avseende , M2017/03180/S, M2017/03101/S, M2016/02241/. Regeringsbeslut , begäran om förlängd tid för redovis- ning av uppdrag att föreslå metod och regler för redovisning av byggnaders klimatpåverkan, N2018/07794/PBB. Regeringens skrivelse 2007/08:140, Standardiseringens betydelse i en globaliserad värld. (2012), Svenska miljömål – preciseringar av miljö- kvalitetsmålen och en första uppsättning etappmål, Ds 2012:23. , Faktapromemoria 2007/08:FPM123. (2015), Faktapromemoria 2015/16:FPM30. (2015), Smart industri – en nyindustrialiserings- strategi för . , bilaga till beslut , ägaranvisning för , N2017/03258/BSÄ. , Byggproduktförordningen, Fakta-PM om EU-för- slag 2007/08:FPM123. Remissammanställning av förslag till nationella regler för hälso- skadliga ämnen i byggprodukter (2016), M2015/04120/Ke. Direktiv 2017:22, genomgripande översyn av byggregler m.m. SOU 2000:44, Från byggsekt till byggsektor. SOU 2000:53, Varor utan faror. SOU 2002:115, Skärpning gubbar! Om konkurrensen, kvaliteten, kostnaderna och kompetensen i byggsektorn. SOU 2008:68, Bygg – helt enkelt. SOU 2009:71 EU, och den inre marknaden – En översyn av horisontella bestämmelser inom varu- och tjänsteområdet. SOU 2012:38, Minska riskerna med farliga ämnen! Strategi för arbete för en giftfri miljö. SOU 2013:70, Säker utveckling! – Nationell handlingsplan för säker användning och hantering av nanomaterial. SOU 2015:105, Plats för fler som bygger mer. SOU 2017:106, Nystart för byggstandardiseringen genom stärkt sam- verkan. Myndigheters föreskrifter och rapporter , AFS 2006:1. , Korta sifferfakta nr 9/2006. 2006), Flamskyddsmedel och freoner i cellplastskivor – Miljörisker och hanteringsaspekter, rapport , 06–13. (1999), Miljöåterbyggande – En antologi om återvinning och ekologi. (2005), Ny prisstruktur för byggmaterial i – samlade erfarenheter av tre genomförda projekt. (2009), Så mår våra hus – Redovisning av regeringsuppdrag beträffande byggnaders tekniska utformning m.m. (2009), Återanvändning av hissar och större installationer finansierade med bostadsanpassningsbidrag. (2010), Teknisk status i den svenska bebyggelsen. byggregler (föreskrifter och allmänna råd), BBR, BFS 2011:6 med ändringar till och med BFS 2017:5 (BBR). (2015), Dokumentationssystem för byggprodukter vid nybyggnation – En så kallad loggbok, 2015:46. (2015), Byggnaders klimatpåverkan utifrån ett livscykel- perspektiv – Forsknings- och kunskapsläget, 2015:35. (2016), Miljö- och klimatanpassade byggregler – Förstudie, 2016:14 (2018), Klimatdeklaration av byggnader, förslag på metod och regler, 2018:1. (2018), Hållbart byggande med minskad klimatpåverkan, 2018:5 (2018), yttrande över EU-rättsakter KOM(2017) 795 och KOM(2017) 796. (2017), Innovationskluster för energieffektiva byggnader – Förstudie till fullskalig utvärdering av BeBo och Belok. 2013:1, Bäste på täppan? En om bostads- byggande och markanvisningar. (2014), allmänna råd om radon inomhus, FoHMFS 2014:16. Kemikalieinspektionen (2004), Information om varors innehåll av farliga kemiska ämnen, 6/04. Kemikalieinspektionen (2007), Bättre information om farliga ämnen i byggmaterial – redovisning från ett regeringsuppdrag, 2/07. Kemiklaieinspektionens föreskrifter, KIFS (2008:2). Kemikalieinspektionen (2011), Kemikalier i varor – Strategier och styrmedel för att minska riskerna med farliga ämnen i vardagen. Kemikalieinspektionen (2014), Formaldehyd i träskivor – Tillsyns- projekt 2014. Kemikalieinspektionen (2015), Hälsoskadliga kemiska ämnen i bygg- produkter – förslag till nationella regler, 8/15. Kemikalieinspektionen (2016), Vägen till giftfria och resurseffektiva kretslopp – en strategi för arbetet i EU och internationellt inom kemikalielagstiftningen, 7/16. Kemikalieinspektionen (2017), Handlingsplan för en giftfri vardag, 6/17. Kemikalieinspektionen (2018), Kartläggning av begränsningar av farliga ämnen i miljömärkningssystem – En del i regeringsuppdraget om kartläggning av farliga ämnen 2017 – 2020. (2005), Konkurrensen i , 2005:1. , (2009), Konkurrensen i – Åtgärder för bättre konkurrens, 2009:4. (2014), Entreprenadupphandlingar – Hur kan byggherrar främja effektivitet och innovation genom lämpliga upp- handlingsstrategier?, 2014:4. (2015), Allmännyttans upphandling av bostads- byggande – anbudskonkurrens och utveckling, 2015:2. (2017), gemensamma åtgärdslista 2017. (2002), Omhändertagande av PCB i byggnader. (2012), Fördjupad utvärdering, Giftfri miljö. (2012), Styrmedel för att nå miljökvalitetsmålen – en kartläggning, 6415. (2016), Avfall i . (2017), Bygg- och rivningsavfall. (2017), Giftfria och Resurseffektiva Kretslopp – Vägledning för ökad och säker materialåtervinning. (2018), Miljömålen – Årlig uppföljning av nationella miljömål 2018. (2018), rapport 6804, Miljömålen – Årlig uppfölj- ning av nationella miljömål 2018 – Med fokus på statliga insatser. SCB, faktorprisindex för byggnader (FPI). SCB (2015), Nya vikter i faktorprisindex för flerbostadshus och grupp- byggda småhus, FPI 2015. SCB (2015), statistikdatabasen , byggande och bebyggelse. (1993), Bostadsbeståndets inneklimat, nr 7, TN:30. för byggnadsforskning (1984), Skador i golv på underlag av flytspacklad betong –1983, R193:1984. för byggnadsforskning (1986), Miljövänlig barnstuga – System- och materialval, R94:1986. för byggnadsforskning (1991), Sjuka hus blir friska? Utvärdering av åtgärdsarbetet i kv. Dalen, , R6:1991. för byggnadsforskning (1991), Tekniska mätningar i 90 lägenheter i , , R48:1991. för byggnadsforskning (1992), – Åtgärder mot radon, T5:1992. för byggnadsforskning (1993), Kostnader för att åtgärda flytspackel, R7:1993. (2007), Strålmiljön i . Statskontoret (2009), gubbar? En uppföljning av Byggkom- missionens betänkande ”Skärpning gubbar!”, 2009:6. Statskontoret (2012), , bostadsbyggande och konkurrens – en granskning av den kommunala markanvisningsprocessen, 2012:25 (2017), Sammanställning av genomförd enkätunder- sökning i projektet takten – Kemikalieinformation ! och (2017), Statistik om offentlig upphandling , 2017:5, 2017:11. (2012), Bygginnovationers förutsättningar och effekter, VR 2012:09. (2016), Case studies and recommendations for the reduction of embodied energy and embodied greenhouse gas emissions from . (2018), Good and bad innovations in the housing sector – General background and a policy proposal. (1994), How Learn – What happens after they’re built. Crawley D. och . (1999), environmental assessment methods: applications and development trends i & Information, 27. Dinh-Audouin M.T., och P. (2011), La chimie et l’habitat. . och Gadde L.-E. (2002), The construction industry as a loosely coupled system: implications for productivity and inno- vation, vol. (2011), Utvärdering av byggvarudeklarationer som ett verktyg för att miljösäkra hanteringen av material inom anlägg- ningsbranschen. (1994), Emissioner från byggnadsmaterial, rapport . (2007), : Analytical Focusing Device and , working paper, R2007:004. (2011), Recyclage des matériaux et évaluation environ- nementale. Missia D.A., Demetriou E., ., Tolis E.I. och Bartzis J.G. (2010), exposure from materials: A field study. (2015), Pathways to deep decarbonisation of carbon- intensive industry in Union – Techno-economic assessments of key technologies and measures. Selén N. och . (2017), Fukttillstånd i betongplatta på mark: Ett experimentellt försök att jämföra teori med praktik. (2015), Emitterande byggnadsmaterial – En nuläges- analys av metoder för att minska emissioner från fuktpåverkat, kaseinhaltigt flytspackel. Swedjemark G., . och . (1993), Radon 1. Uppenberg S., Eström D., Liljenroth U. och Al-Ayish N. (2017), Klimatoptimerat byggande av betongbroar – Råd och vägledning. Woolthuis K., Lankhuizen M. och Gilsing V. (2005), A System Failure Framework for Innovation Policy Design, Technovation, vol. , (2001), Fuktbetingade riskkonstruk- tioner och riskmoment i byggnader. BAMB (2017), Testing BAMB results through prototyping and pilot projects. Byggherrarna (2012), Byggherrerollen. Byggmaterialindustrierna (2005), Byggmaterialindustrin en motor i svenskt byggande. Byggmaterialindustrierna, IVL och (2014), Framtidens byggvarudeklaration i digitalt format. Byggmaterialindustrierna och IVL (2016), Anvisningar för att upprätta en byggvarudeklaration i eBVD- applikationen enligt eBVD-2015 standarden, version . Byggnadsarbetaren (2015), Asbest – en livsfara än . Bygg & Teknik 8/14 (2014), Mjukgjord plast och ftalater i våra bygg- nader och kopplingen till luftvägssjukdom hos barn. CIO (2016), Ett Uber för massorna: NCC Loop Rocks är årets hållbara projekt 2016. (2018), i . Fossilfritt (2018), Färdplan cement för ett klimatneutralt betongbyggande. Fossilfritt (2018), Färdplan för fossilfri konkurrenskraft – Bygg- och anläggningssektorn. Fossilfritt och Cementa (2018), Färdplan cement för ett klimatneutralt betongbyggande. , Alkalisk fukt i betong – kemiska emissioner. (2015), Transforming our world: The 2030 agenda for sustainable development. , En uppdaterad byggvaru- deklaration. (1982), Inventering av skador i golv på underlag av betong. Industrifakta (2018), Import, export samt distribution av byggvaror. Industrifakta (2018), Byggmaterialvärden per beställare/byggherre. (2003), Sjuka husproblem i svenska grundskolor – En kommunstudie.