sou · H6B377 · 2018-11-01 00:00:00 — •vid behov lämna rekommendationer till universitet och högsko- lor om hur sådana hinder kan motverkas. Hur kan samverkan mellan lärosäten och vårdgivare förbättras? Genomförandet av specialistsjuksköterskeutbildningen ställer krav på ett nära samarbete mellan högskolor och vårdgivare. Detta gäller t.ex. genomförandet av den verksamhetsförlagda delen av utbild- ningen som till viss del sker inom hälso- och sjukvårdshuvudmän- nens verksamhet. I betänkandet Effektiv vård (SOU 2016:2) anges att det för effek- tiviteten inom vården är viktigt att vissa utbildningsfrågor blir föremål för en betydligt tätare och mer formaliserad samverkan mellan staten, huvudmännen (landsting/regioner och kommunerna) och företrädare för vårdens professioner. I betänkandet nämns bl.a. utbildningarnas dimensionering och innehåll, övergripande kompe- tenskrav för vårdens professioner och utvecklingen av nya arbetssätt som frågor som skulle kunna hanteras inom en sådan samverkan. Regeringen gav och Universitets- kanslersämbetet ett uppdrag om samverkan kring kompetensför- sörjningsfrågor i hälso- och sjukvården, (S2016/04992/FS [delvis]). I uppdraget ingår bl.a. att analysera och föreslå hur samverkansare- nor på nationell och regional nivå mellan aktörer med ansvar för kompetensförsörjningen inom hälso- och sjukvården kan utvecklas långsiktigt. Det finns dock flera skäl att särskilt utreda frågor som rör samverkan kring specialistsjuksköterskeutbildningen. Univer- sitet och högskolor har stor frihet att bestämma om sitt utbild- ningsutbud och utbildningarnas innehåll. Dimensionering av utbild- ningar ska ske utifrån studenternas efterfrågan och arbetsmarknadens behov. Samverkan är då ett viktigt verktyg för lärosätena i utform- ningen av utbildningar som leder till yrkesexamina samt utformningen av utbildningsutbudet. Avnämarnas synpunkter kan utgöra ett viktigt underlag för att säkerställa att utbildningen är relevant för den verk- samhet som studenterna utbildas för. En fungerande samverkan blir alltså en viktig förutsättning för att specialistsjuksköterskeutbild- ningen ska kunna följa kunskapsutvecklingen inom vården. Samverkan inom ramen för specialistsjuksköterskeutbildningen är särskilt viktig när det gäller den verksamhetsförlagda delen av utbildningen. Lärosätena behöver komma överens med vårdgivarna om omfattning och ersättning för denna del av utbildningen. Den verksamhetsförlagda utbildningen utgörs av kurser i praktisk miljö som examineras och ger högskolepoäng vilket kräver resurser i form av handledare och examinatorer m.m. Sjukvårdshuvudmännen kan bara ta emot ett visst antal studenter vid ett och samma tillfälle för att behålla en hög kvalitet i utbildning och handledning. Klinikernas storlek, patientunderlag och tillgången på kvalificerade handledare är avgörande för en verksamhetsförlagd utbildning av hög kvalitet. Därför behöver lärosätenas och vårdhuvudmännens olika roller i planeringen av den verksamhetsförlagda utbildningen belysas. behöver även ses över om det finns ytterligare åtgärder som kan vidtas för att stärka kvaliteten i den verksamhetsförlagda delen av utbildningen. samverkar lärosäten och vårdgivare i första hand på regional nivå. Den samverkan som sker på regional nivå kan dock behöva utvecklas ytterligare för att högskolans utbildningsutbud på ett bättre sätt ska kunna möta de regionala behoven i vården. För att möta behoven av specialistsjuksköterskeutbildningar bör lärosätena i de olika regionerna samarbeta t.ex. ifråga om vilka utbildningar som erbjuds. Eftersom studentunderlaget inte alltid möjliggör för alla lärosäten att erbjuda en viss inriktning kan en uppdelning av inrikt- ningarna mellan lärosätena säkerställa att regionens behov möts. Det bör därför analyseras och lämnas förslag om hur samarbete lärosäten sinsemellan och samverkan mellan lärosäten och vårdgivarna inom en region kan säkerställas. Det finns inte någon formaliserad samverkan på nationell nivå om specialistsjuksköterskeutbildningen, men det kan finnas behov av en sådan. Det bör därför utredas om det finns behov av en mer for- maliserad samverkan på nationell nivå gällande specialistsjukskö- terskeutbildningen. Om behov finns, ska utredaren föreslå hur en sådan samverkan kan organiseras. Nationella rådet för specialiser- ingstjänstgöring () är ett exempel på hur samverkan på nationell nivå kan organiseras. •analysera hur samverkan fungerar mellan lärosäten och hälso- och sjukvårdshuvudmännen i fråga om specialistsjuksköterskeutbild- ningen och, om det finns skäl, föreslå vilka förändringar som krävs för att samverkan ska förbättras, •belysa lärosätenas och hälso- och sjukvårdshuvudmännens olika roller i planeringen av den verksamhetsförlagda delen av utbild- ningen, och lämna förslag på åtgärder för att kvaliteten i denna del av utbildningen ska förbättras, •analysera och föreslå hur samarbete lärosäten sinsemellan och samverkan mellan lärosäten och vårdgivarna inom en region kan säkerställas, •bedöma vilken samverkan som i första hand behövs på regional nivå och vilken samverkan som behövs på nationell nivå, och •bedöma om det finns behov av att ytterligare formalisera sam- verkan om specialistsjuksköterskeutbildningen på nationell nivå, och i så fall lämna förslag på hur en sådan ska utformas. Uppdraget att se över frågor som rör vissa andra hälso- och sjukvårdsutbildningar Behöver examensbeskrivningen för barnmorskeexamen ändras? Barnmorskeexamen är en examen på avancerad nivå som omfattar 90 högskolepoäng. För barnmorskeexamen ställs krav på av Social- styrelsen utfärdad legitimation som sjuksköterska. Det är viktigt att barnmorskeutbildningen följer kunskapsläget i vården. Flera läro- säten har i skrivelser till regeringen föreslagit förändringar av barn- morskeexamen (U2016/05244/UH och U2016/05355/UH). I skri- velserna framförs att samhällets behov av barnmorskor med en utvecklad kompetens ökat. Ingivarna menar att barnmorskans verk- samhetsområde har utvecklats som en följd av samhällsutvecklingen vilket har påverkat barnmorskeexamens innehåll men inte dess om- fattning. Vidare anförs att utbildningstiden är för kort i förhållande till programmets innehåll och examenskrav. Lärosätena anser även att det finns svårigheter att integrera de professionella och veten- skapliga kraven. Förändringar i vården innebär att arbetsuppgifter och yrkesroller ändras . Det behövs därför ett underlag för att avgöra om det finns behov av en förändrad barnmorskeexamen. •analysera och bedöma om det finns behov av en förändrad exa- mensbeskrivning för barnmorskeexamen, och om behov finns lämna förslag på en sådan examen, och •lämna nödvändiga författningsförslag. Utgångspunkter för utredarens arbete i denna del är att omfatt- ningen på examen ska vara densamma som , dvs. 90 högskole- poäng och att kravet på utfärdad legitimation som sjuksköterska ska ligga fast. Utredaren ska i sin bedömning särskilt beakta vårdens kompetensbehov av barnmorskor på medellång och lång sikt. Behöver det införas en specialiströntgensjuksköterskeexamen? Röntgensjuksköterskeexamen är en examen på grundnivå med en omfattning av 180 högskolepoäng. Examen ligger till grund för legi- timation som röntgensjuksköterska. och Svensk för- ening för röntgensjuksköterskor har kommit in med en skrivelse med önskemål om inrättande av en specialiströntgensjuksköterske- examen (U2017/00474/UH). Ingivarna anger som skäl för att in- rätta en ny examen att det finns ett nationellt behov av röntgen- sjuksköterskor med specialisering i radiografi inom diagnostisk radiologisk verksamhet. De anser också att den avancerade och hög- teknologiska utvecklingen innebär ett ökat ansvar för röntgensjuk- sköterskan vilket ställer höga krav på specialistkunskaper. Då det saknas underlag om vårdens behov av specialiserade röntgensjuk- sköterskor behövs en analys och bedömning av om det finns skäl att införa en ny yrkesexamen i högskolan, eller om eventuella behov av specialistkompetens kan tas om hand av vårdgivarna. •analysera och bedöma om det finns behov av att införa en specia- liströntgensjuksköterskeexamen på avancerad nivå i högskolan, och om behov bedöms finnas, lämna förslag på examensbeskriv- ning för specialiströntgensjuksköterskeexamen, och •lämna nödvändiga författningsförslag. En utgångspunkt för utredarens arbete i denna del är att röntgen- sjuksköterskeexamen ska finnas kvar. Utredaren ska i sin bedöm- ning särskilt beakta vårdens kompetensbehov av specialiströntgen- sjuksköterskor på medellång och lång sikt. Utredaren ska inte lämna författningsförslag som rör sjuksköterske- examen. Utredaren ska inte heller lämna förslag som rör resurstill- delningen till universitet och högskolor. Utredaren ska redovisa konsekvenser av förslagen. Utöver vad som följer av kommittéförordningen (1998:1474) ska utredaren särskilt redogöra för konsekvenserna för universitet och högskolor, hälso- och sjukvårdshuvudmän och andra vårdgivare samt övriga berörda myndigheter. Utredaren ska också redogöra för konsekvenserna för studenter och specialistsjuksköterskor. Även konsekvenserna av vad lämnade förslag innebär för personer med en utländsk sjuksköter- skeutbildning, specialistsjuksköterskeutbildning, barnmorskeutbild- ning och röntgensjuksköterskeutbildning ska analyseras. Utredaren ska i enlighet med 14 kap. 3 § RF beakta proportio- nalitetsprincipen i samband med eventuella överväganden om in- skränkningar av den kommunala självstyrelsen och utförligt redo- göra för vilka bedömningar som den gjort i detta avseende. Genomförande och redovisning av uppdraget Utredaren ska i sitt arbete samråda med statliga universitet och högskolor, enskilda utbildningsanordnare, företrädare för hälso- och sjukvårdshuvudmännen, Kommuner och Landsting, arbets- marknadens parter och . Utredaren ska vidare samråda med och Universitetskanslers- ämbetet och föra en dialog med dessa med anledning av myndig- heternas uppdrag om samverkan kring kompetensförsörjningsfrågor i hälso- och sjukvården. Utredaren ska även samråda med övriga berörda myndigheter och organisationer, privata aktörer och andra som utredaren anser vara av betydelse för arbetet. Utredaren ska i frågor som rör högskolans styrning samråda med utredningen och ansvarsfulla lärosäten (U2017:05). Utredaren ska uppmärksamma och beakta internatio- nella åtaganden och relevanta EU-regler, bl.a. det reviderade yrkes- kvalifikationsdirektivet (2013/55/EU) och det förslag till direktiv om proportionalitetsprövning före antagandet av ny reglering av yrken, som förhandlas inom EU. Uppdraget ska redovisas . Referensgrupp för övergripande frågor om specialistsjuksköterskeutbildning och barnmorskeutbildning , (docent, ) (universitetslektor, ) (universitetslektor, ) (docent, ) (handläggare, ) (docent, /) (samordnare, Kommuner och Landsting) (ordf., Röda Korset högskolas studentkår) (förbundsombudsman, ) (vd, Helsa och ledamot i Bransch Sjukvård) Referensgrupp för frågor om specialistsjuksköterskeutbildning (lektor, ) (professor, ) (universitetslektor, ) (styrelseledamot, ) Oili (styrelseledamot, ) (utredare, ) (vd och ledamot i Bransch Sjukvård) (handläggare, och ) Referensgrupp för frågor om barnmorskeutbildning (doktor, ) (universitetslektor, ) (universitetsadjunkt, / ) (ägare och grundare av Mama , och /vårdföretagarna) (utredare, ) (samordningsbarnmorska, och Kommuner och Landsting) Referensgrupp för frågor om specialiströntgensjuksköterskeexamen (doktor, ) (universitetslektor, ) (universitetsadjunkt, ) (universitetsadjunkt, ) (professor, ) (universitetslektor, ) (universitetslektor, högskolan i ) (docent, för röntgensjuksköter- skor/) (chef, ) (områdeschef, ) (förbundsombudsman, ) Möten med universitet och högskolor Möten med berörda myndigheter Bedömargrupper för kvalitets- utvärdering av specialistsjuksköterskeutbildningarna Inspektionen för vård och omsorg (S 2016:07) Samordnad utveckling för god och nära vård (S 2017:01) Styr- och resursutredningen (U2017:05) Tillitsdelegationen (Fi 2016:03) Utredningen nationell samordning för life science (U 2015:08) Möten med övriga organisationer, intressenter och privatpersoner (KD) Barn- och äldrelandstingsråd, Fysioterapeuterna, för fysio- terapeuter (sjukgymnaster) (S) Oppositionslandstingsråd, Kairos Future Länsövergripande barnhälsovårdsenheterna , (M) Forsknings- och personallandstingsråd, för röntgensjuksköterskor , FoUUi-verksamheten kommun Komm2018/00054/U andra hälso- och sjukvårdsutbildningar om specialistsjuksköterskeutbildning och vissa andra hälso- och sjukvårdsutbildningar (U 2017:08) Utredningen om specialistsjuksköterskeutbildning och vissa andra hälso- och sjukvårdsutbildningar inbjuder berörda lärosäten, student- organisationer, landsting, ett urval av kommuner samt vissa andra berörda organisationer som är avnämare till utredningen att svara på ett antal frågor med utgångspunkt i utredningens direktiv (Dir 2017:86). Det är även möjligt för andra berörda avnämare att ta del av frågorna och att svara på dessa. Frågorna (bilaga 1) och utred- ningens direktiv finns på utredningens hemsida: /utredningen-om- specialistsjukskoterskeutbildning-och-vissa-andra-halso-och- sjukvardsutbildningar-u-201708/ Frågeformuläret består av ett antal frågor som i första hand rör specialistsjuksköterskeutbildning men även barnmorskeutbildning och röntgensjuksköterskeutbildning omfattas. Syftet med frågorna är att utredningen ska få en övergripande bild av vad relevanta aktö- rer, utifrån sina olika perspektiv, uppfattar som möjligheter och utmaningar i arbetet med att utveckla utbildningarna och i de övriga överväganden som utredningen har att ta ställning till. Stort tack för er hjälp! Sändlista (bilaga 2) Vänligen svara på de frågor som ni anser är av relevans för er verksamhet. Frågorna är formulerade så öppet som möjligt för att belysa olika verksamheters och intressenters perspektiv. Utredningen tar gärna del av goda exempel. Ni är även väl- komna att hänvisa till rapporter, uppföljningar och analyser. Sådant material kan bifogas som länk eller som pdf. Frågorna besvaras under respektive fråga i formuläret nedan. Vi emotser era svar . Dokumentet skickas till . Frågor avseende formuläret besvaras av utredningens sekreterare , , telefon eller , , telefon . 1.Har specialistsjuksköterskeutbildningen lokalt vid lärosätet genom- gått förändringar avseende innehåll och utbildningsupplägg ? 1a) Om ja, beskriv på vilket sätt och inom vilken/vilka inrikt- ningar. 2.Finns det behov av förbättringsåtgärder inom ramen för nuva- rande examensmål och övriga krav i examensbeskrivningen för specialistsjuksköterskeexamen? 2a) Om ja, i så fall vilka? 3.Redogör för pågående utvecklingsinsatser av specialistsjukskö- terskeutbildningen både på kort och på lång sikt, i det fall ett sådant arbete pågår, både vad gäller struktur och innehåll. 4.Vissa lärosäten ställer krav på arbetslivserfarenhet för tillträde till specialistsjuksköterskeutbildningen. Vilka är för- och nackdelar med en sådan ordning? 5.Specialistsjuksköterskeutbildning erbjuds i vissa fall i form av distansutbildning. Beskriv översiktligt vilka möjligheter och utmaningar detta innebär jämfört med campusförlagd utbildning. 6.Beskriv fördelar och utmaningar med specialistsjuksköterske- utbildning som erbjuds på hel- respektive halvfart och om dessa skiljer sig åt mellan olika inriktningar. 7.I vilken utsträckning används högskolans ordinarie kursutbud för sjuksköterskans fort- och vidareutbildning? 8.Specialistsjuksköterskeexamen infördes i examensordningen med elva s.k. fasta inriktningar 2001. Uppfyller inriktningarna vårdens behov av specialistsjuksköterskor på kort och på lång sikt? 8 a) Om nej, vad behöver förändras? 8 b) Om ja, inom vilka områden ska det finnas fasta inriktningar? 9.Vilka konsekvenser skulle ett borttagande av de fasta inriktning- arna få? 9 a) För vården? 9 b) För lärosätenas planering av specialistsjuksköterskeutbild- ningen? 10.Universitet och högskolor har givits möjlighet att utöver de elva fasta inriktningarna, starta specialistsjuksköterske- examen med viss annan inriktning. Syftet med införandet av en sådan s.k. öppen inriktning var att öka lärosätenas flexibilitet att starta nya inriktningar i förhållande till vårdens behov. 10 a) Redovisa vilka nya inriktningar som har startats . 10 b) Vilka bedömningar görs inför inrättandet av nya öppna inriktningar? 11.Studenter på specialistsjuksköterskeutbildningen har i vissa fall någon form av ersättning annat än studiestöd, t.ex. utbildnings- anställning eller studielön, eller följer utbildning i form av upp- dragsutbildning. Vilka är fördelarna respektive nackdelarna med denna ordning? Frågor om specialistsjuksköterskans yrkesroll i vården 12.Vilka kompetenser är centrala för specialistsjuksköterskans fram- tida yrkesroll och arbetsuppgifter i vården? Exemplifiera gärna utifrån utvecklingen inom olika verksamhetsområden. 13.Beskriv hur vårdgivaren kan tillvarata och använda specialistsjuk- sköterskans kompetens i verksamheten? 14.Ge exempel på åtgärder som universitet och högskolor kan vidta för att öka specialistsjuksköterskeyrkets attraktivitet, och för att öka tillgången på specialistsjuksköterskor. 15.Ge exempel på åtgärder som hälso- och sjukvårdshuvudmännen kan vidta för att öka specialistsjuksköterskeyrkets attraktivitet och för att öka tillgången på specialistsjuksköterskor. 16.Ge exempel på åtgärder som riksdag och regering kan vidta för att öka specialistsjuksköterskeyrkets attraktivitet och för att öka tillgången på specialistsjuksköterskor. 17.Vårdgivaren har ansvar för att vårdverksamheten bemannas med personal med rätt kompetens så att kraven på god vård uppfylls. 17 a) Bör vårdgivaren även ansvara för tillhandahållandet av fort- och vidareutbildning? 18.På vilka sätt och utifrån vilka underlag identifieras vårdens behov av specialistsjuksköterskors kompetens? 19.Beskriv hur vårdens behov ligger till grund för vårdgivarens pla- nering och inrättande av tjänster för specialistsjuksköterskor? 20.Beskriv hur introduktionen av nyanställda specialistsjuksköter- skor och barnmorskor planeras och genomförs. 21.Vilka är utmaningarna gällande försörjningen av sjuksköterskors specialistkompetens för framtidens vård? 22.Ge exempel på åtgärder som kan vidtas för att stärka kvaliteten i träningen av studenternas kliniska kompetens och professionella förhållningssätt. 23.Vissa lärosäten har utbildat s.k. avancerade specialistsjuksköter- skor som bland annat innebär ytterligare en nivå av klinisk kom- petens. Finns det behov i vården av sådan kompetens? 23 a) Om ja, i vilken omfattning? 23 b) Om nej, varför inte? 24.Hur sker samverkan mellan lärosäten och vårdgivare inom föl- jande områden: 24 a) Utbildningens innehåll? 24 b) Dimensionering av specialistsjuksköterskeutbildning inom respektive inriktning? 24 c) Vårdens framtida behov av specialistutbildade sjuksköter- skor? 25.Vilka olika roller har lärosätet och hälso- och sjukvårdshuvudmän- nen i planeringen av den verksamhetsförlagda delen av utbild- ningen? 26.Finns det ett behov av att formalisera samverkan om specialistsjuk- sköterskeutbildningen på nationell nivå? 26 a) Om ja, i vilken form och inom vilka områden? 27.Beskriv på vilket sätt och i vilken utsträckning samverkan sker gällande utbildning lärosätena sinsemellan. 28.Beskriv vilka åtgärder som skulle kunna bidra till att stärka sam- verkan mellan lärosäten och vårdgivare. 29.Beskriv goda exempel på samverkan inom ert verksamhetsom- råde. 30.Beskriv eventuella hinder för samverkan. 31.Finns det behov av förbättringsåtgärder inom ramen för nuva- rande examensmål och övriga krav i examensbeskrivningen för barnmorskeexamen? 31 a) Om ja, på vilket sätt? 32.Har barnmorskeutbildningen lokalt vid lärosätet genomgått för- ändringar avseende innehåll och utbildningsupplägg ? 33.Redogör för pågående utveckling av barnmorskeutbildningen både på kort och på lång sikt, i det fall ett sådant arbete pågår, både vad gäller struktur och innehåll. 34.Beskriv fördelar och utmaningar med barnmorskeutbildning som erbjuds på hel- respektive halvfart. 35.Finns det ett behov i vården av att inrätta en specialiströntgen- sjuksköterskeexamen i högskolan? 35 a) Om ja, motivera varför en sådan utbildning behövs. 35 b) Beskriv hur fort- och vidareutbildningen av röntgensjuk- sköterskor bedrivs . 36.Studentkårer vittnar om utmaningar i att engagera studentrepre- sentanter för att säkerställa medbestämmande i olika beslutande organ. Hur fungerar studentinflytandet inom specialistsjukskö- terske- och barnmorskeutbildningen? 37.Vilka frågor kring utbildningens kvalitet och utveckling framstår som mest angelägna för de som studerar till barnmorska eller specialistsjuksköterska? 38.Vilka utmaningar står vården inför på kort och på lång sikt? 39.Kan nuvarande examensordning och examensbeskrivningar till- godose de utmaningar som vården står inför? Övriga frågor och bilagor 40.Övriga frågor som utredningen behöver uppmärksammas på. 41.Beskrivning av eventuella bilagor som skickas till utredningen. Samtycke enligt PUL1 och dataskyddsförordningen2 Uppgifterna behövs för att utredningen ska kunna lämna förslag och göra konsekvensanalyser utifrån ett så bra och välunderbyggt underlag som möjligt. Uppgifterna kommer endast att användas inom utred- ningen men kan komma att lämnas ut som allmän handling om någon begär det. I samband med att frågorna inkommer till utredningen kommer de att registreras på myndigheten. För att kunna registrera uppgif- terna och följa arkivlagens bestämmelser behöver vi ditt samtycke. Jag samtycker till att utredningen U 2107:08 behandlar person- uppgifter om mig i enlighet med det ovanstående. 1Personuppgiftslag (1998:204). 2EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING (EU) 2016/679 av den 27april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv /46/EG (allmän data- skyddsförordning). Träder i kraft . universitet universitet institutet universitet tekniska högskola i i högskola Studentkår Sophiahemmet Högskola Studentkår Röda Korsets Högskolas Studentkår Region Region Region i län Region Region län Region Region kommun kommun Bodens kommun Falu kommun kommun kommun Klippans kommun kommun kommun kommun kommun kommun kommun kommun kommun Åmåls kommun Sammanställning av inkomna svar på utredningens frågeformulär I denna bilaga redovisas en sammanfattning av de inkomna svaren på utredningens frågeformulär. Totalt har 71 svar inkommit. Det finns därför inte utrymme att i detta betänkande redovisa alla svar i sin helhet. Utredningen har därför valt att redovisa en sammanfattning över svaren för respektive fråga i formuläret. Syftet med samman- ställningen är att ge läsaren möjlighet att på ett övergripande sätt ta del av de många åsiktsströmningar som finns inom ramen för utred- ningens uppdrag. 1.Har specialistsjuksköterskeutbildningen lokalt vid lärosätet genomgått förändringar avseende innehåll och utbildningsupp- lägg ? 1.a) Om ja, beskriv på vilket sätt och inom vilken/vilka in- riktningar. Sammanfattning: De flesta lärosäten har gjort vissa förändringar av innehåll och utbildningsupplägg . Det handlar bland annat om omstruktureringar av programmen, att nya kurser inrättats och att kursplaner har reviderats. Bakgrunden till ändring- arna är flera men handlar framför allt om kvalitetssäkring och digi- talisering (distansutbildning). Även andra ändringar har gjorts så som anpassning av utbildningen till vårdens omställning mot nära vård och behov av vissa specialistkompetenser. Dessutom har ett ökat fokus lagts på interprofessionellt lärande samt mer klinisk trä- ning inom ramen för bland annat verksamhet vid klinisk tränings- centrum och inom ramen för den verksamhetsförlagda utbildningen (VFU). 2.Finns det behov av förbättringsåtgärder inom ramen för nu- varande examensmål och övriga krav i examensbeskrivningen för specialistsjuksköterskeexamen?