sou · H6B357 · 2018-06-28 00:00:00 — visar forskning att populärkultur och de val av estetiska uttrycksformer barn själva väljer sällan tas till vara av de vuxna i skolan och på fritidshemmet. En central fråga blir därför hur fritidshemmen bättre kan ta till vara barns informella och vardag- liga erfarenheter av läsande och skrivande, men också hur fritidshem- men på olika sätt kan stimulera till ett vidgat läsintresse. I betänkandet På goda grunder – en åtgärdsgaranti för läsning, skriv- ning och matematik uppmärksammas fritidshemmets potential vad gäller att bidra till uppfyllandet av skolans kunskapskrav, och sam- arbete kring elevernas läsning identifieras som ett lämpligt område att börja med.16 Utredningen anser att regeringen bör överväga om avsnittet om fritidshemmet i läroplanen ska kompletteras med en 14Skolinspektionen (2018a). 15Falkner och (2016). skrivning med innebörden att eleverna ska stimuleras och ges möjlig- het att läsa skönlitteratur och facklitteratur för att främja läsförståelse, läslust och läsvana. Enligt utredningen behöver dock konsekvenserna av ett sådant förslag utredas vidare. 6.5Några aktuella statliga insatser gällande fritidshem kan skolhuvudmännen söka statsbidrag för att anställa mer personal i de lägre årskurserna i syfte att ge lärare i förskoleklass och årskurs 1–3 mer tid för varje elev.17 omfattas fritidshem av satsningen, vilket innebär att statsbidraget kan sökas även för att anställa mer personal i fritidshemmen. Statsbidraget för mer personal i fritidshemmen uppgår till 500 mil- joner . Enligt uppföljning av statsbidraget har intresset varit mycket stort och hela beloppet har utbetalats för läsåren 2016/17 och 2017/18. 6.5.2Insatser med anledning av förtydligande av fritidshemmets uppdrag Som nämnts tidigare infördes ett förtydligande i läro- planerna när det gäller fritidshemmets syfte och uppdrag. Förtyd- ligandet innebär att personalen i fritidshemmet bland annat ska arbeta med språk och kommunikation och i detta innefattas samtal om olika texter. lämnade en delredovisning med en beskriv- ning av behovet av fortbildning för olika målgrupper och vilka fort- bildningsinsatser som planeras.18 Redovisningen visar att rektorer behöver bli mer förtrogna med fritidshemmets uppdrag så att verk- samheten får tillräckligt med ledningsstöd, att det finns behov av att stödja huvudmän, rektorer, lärare och förskollärare i det systematiska kvalitetsarbetet och att det även finns behov av kompetensutveckling för all pedagogisk personal i verksamheterna gällande övergång och 18Skolverket (2017c). För att möta dessa behov kommer –2019 att informera målgrupperna om de nya avsnitten i läro- planerna, göra en översyn av berörda allmänna råd och utveckla skol- utvecklingsinsatser inom ramen för de nationella skolutvecklings- programmen. 6.6Förslag och bedömningar gällande fritidshem Delegationens förslag: Det ska framgå av den del av läroplanerna för , specialskolan och sameskolan som avser fritids- hemmet att fritidshemmet ska stimulera elevernas läsning. ska ges i uppdrag att ta fram stödmaterial om hur man i fritidshemmet kan arbeta med såväl språk- och läsutveckling som med läsning generellt. Personalen i fritidshemmet ska ges möjlighet till kompetens- utveckling inom området läsning. Delegationens bedömning: bör inom ramen för statsbidraget läs- och litteraturfrämjande insatser prioritera ansökningar om läsfrämjande insatser i fritidshemmen. Huvudmännen bör ta tillvara fritidshemmens möjlighet att arbeta kompensatoriskt med elever som behöver stöd eller ut- maningar i sin läsning. Huvudmännen bör arbeta för att skapa läsfrämjande miljöer i fritidshemmen. En tydligare skrivning om läsning i fritidshem ska införas i berörda läroplaner Fritidshemmet har i uppdrag att komplettera utbildningen i förskoleklassen, , specialskolan och sameskolan. Den senaste elev- och personalstatistiken visar dessutom att personalen i fritidshemmen i stor utsträckning även arbetar i skolan. Det nya avsnittet i läroplanerna om fritidshemmets syfte och uppdrag kan ses som ett konkretiserat uppdrag att stödja måluppfyllelsen i skolan. Fritidshemmet har även, likt skolan, ett kompensatoriskt uppdrag och enligt delegationen finns det goda möjligheter att i fritidshemmen arbeta kompensatoriskt med elevernas läsning, både när det gäller att stödja och utmana eleverna i deras läsning. I det nya avsnittet i läroplanerna om fritidshemmet lyfts bland annat språk och kommunikation fram i det centrala innehållet men det nämns inget om läsutveckling eller läsning generellt. Som berörts har fritidshemmets potential som en arena för såväl språk- och läsutveckling som läsning generellt uppmärksammats på flera håll. I synnerhet Skolinspektionens senaste kvalitetsgranskning betonar fritidshemmets roll som en lärmiljö som uppmuntrar till läsning, lyssnande och samtal om det lästa. I många fritidshem pågår arbete med elevernas språkutveckling och i flera fall arbetar även personalen i fritidshemmen med elevernas läsutveckling eller läsning mer generellt. visar Skolinspektionens senaste granskning att detta långt ifrån gäller alla fritidshem. För att säkerställa att alla elever får tillgång till läsning inom ramen för fritidshemmets verksamhet föreslår därför delegationen att läsning i fritidshem behöver regleras så att det framgår av berörda läroplaner att fritidshemmet ska stimulera elevernas läsning. I samband med denna ändring i läropla- nerna föreslår vi att ska få i uppdrag att ta fram stöd- material om hur man i fritidshemmet kan arbeta med såväl språk- och läsutveckling som med läsning generellt. Kompetensutveckling för personalen i fritidshemmet inom området läsning och även möjlighet att söka projektmedel hos En utmaning för fritidshemmet är bristen på behörig personal. Bland personal med pedagogisk utbildning varierar också kompetensen inom läsområdet. Kunskaper om barns kommunikation och språk- utveckling samt kännedom om grundläggande läs- och skrivinlärning ingår i den nya grundutbildningen för grundlärare med inriktning mot arbete i fritidshem, men för fritidspedagoger med en äldre utbildning har inte samma tydliga krav funnits. Oavsett vilken utbildning personalen i fritidshemmet har anser vi att det finns mer eller mindre stora behov hos personalgruppen att kompetensutveckla sig inom läsområdet. Vi föreslår därför att perso- nalen inom fritidshemmet ska ges möjlighet till kompetensutveckling inom området läsning. Detta är även något som lyfter fram i delredovisningen av uppdraget att beskriva behovet av fortbildning för olika målgrupper och vilka fortbildningsinsatser som planeras. Enligt är fritidshemmet inte en uttalad målgrupp i upp- draget om Läslyftet men flera av de moduler som ingår i Läslyftet kan anpassas för att gälla även personalen i fritidshem. Oavsett om kom- petensutvecklingen sker inom ramen för Läslyftet eller genom andra kompetenshöjande insatser är det enligt delegationen viktigt att den anpassas till de förutsättningar och behov som fritidshemmets per- sonalgrupp har. Som tidigare nämnts varierar kvaliteten på undervisningen i fritids- hemmet och detta gäller även arbetet med språk- och läsutveckling. Förutom nationella och mer generella kompetenshöjande insatser kan det även finnas behov av att fritidshemmen fokuserar på områden som är av särskilt intresse för det egna fritidshemmet. Enligt delegationen bör därför prioritera fritidshemmen i ansökningarna om statsbidrag för läs- och litteraturfrämjande insatser. Projekt som genomförs som samarbeten mellan fritidshem och skolbibliotek eller folkbibliotek har exempelvis goda möjligheter att skapa en brygga mellan läsning på fritidshem och läsning . Huvudmännen bör arbeta för läsande miljöer i fritidshemmen Som nämnts tidigare lyfter Skolinspektionen fram utvecklingsom- råden i fritidshemmet som handlar om att skapa lärmiljöer som upp- muntrar till läsning, lyssnande och samtal om det lästa. I de allmänna råden för fritidshem understryks att fritidshemmet kan bidra med en annan miljö, sammanhang och andra gruppkonstellationer än de övriga verksamheterna och även med andra arbetsformer som exempelvis utforskande, laborativ och praktisk metodik. Enligt dele- gationen har fritidshemmet i likhet med skolbiblioteksverksamheten stor potential vad gäller att stimulera elevers fritidsläsning. I fritids- hemmet finns möjligheten att närma sig läsning på ett mindre krav- fyllt och mer lustbetonat sätt än i skolan, där bedömningen av elevers prestationer i högre grad styr verksamheten. Själva miljön kan vara en framgångsfaktor när det gäller läsning. Skolinspektionens granskning visar att flera fritidshem erbjuder inbjudande läsmiljöer, men långt ifrån alla. Enligt delegationen bör huvudmännen arbeta för en inbjudande läsmiljö i fritidshemmet. En sådan miljö bör även kunna erbjuda ett visst utbud av litteratur och Skolbiblioteket kan vara ett komplement till fritids- hemmet, med avseende på såväl lokaler som utbud av litteratur och andra medier. Skolbiblioteket kan också vara en pedagogisk resurs för såväl eleverna som personalen i fritidshemmet. Vi vill i detta samman- hang betona att barns fritidserfarenheter av läsning via populärkultur är en tillgång för barns läs- och språkutveckling och att man i större utsträckning än bör ta tillvara på dessa erfarenheter, såväl i skolan som i fritidshemmet. Det är också av stor vikt att elevernas val av litteratur och läsvanor utmanas i syfte att utveckla deras läsning. Genom att skapa läsfrämjande miljöer i fritidshemmen finns också goda förutsättningar för såväl fritidshemspersonal som jämnåriga kompisar att agera läsande förebilder.19 19Se vidare kapitel 9 Läsande förebilder. 7 Läsning på lov I följande kapitel beskriver vi några olika typer av läsfrämjande insatser på lov. Vi beskriver sommarläsningsprogram som de bedrivits internationellt och i samt aktiviteter kring läsning under kortare lovuppehåll såsom läslovet vecka 44. Därefter beskriver vi några aktuella statliga insatser. Avslutningsvis ger vi vårt förslag och vår bedömning inom området. Att kombinera läsning med andra lov- och fritidsaktiviteter kan göra att fler barn och unga läser. 7.1Vikten av läsning på lov Det finns många skäl att betrakta skolloven som för läsning. Ett första självklart skäl är förstås just tidsmässigt; när barn och unga är lediga från skolan finns tid över till annat, och det finns anledning att arbeta för att läsningen blir en naturlig del av barns och ungas fritid vid sidan av och i samband med andra aktiviteter. Det finns en risk med att allt fler barn och unga betraktar läsning som något som huvudsakligen sker i skolan, och att alla uppmaningar från vuxna att läsa uppfattas som en uppmaning till skolarbete. Fritidsläsningen hamnar på undantag, vilket kan leda till att läsklyftorna vidgas. Flera av de faktorer som kan påverka barns och ungas läsfärdig- heter är kopplade till skolan; den skola eleven går i, den klass eleven går i, den lärare som eleven har och de undervisningsmetoder som läraren använder. Den enskilda faktorn av störst betydelse för ut- vecklingen av läsfärdigheter är dock den läsmiljö som finns i hemmet.1 Skolan kan spela en viktig roll för att hjälpa elever från en socio- ekonomiskt mindre gynnad bakgrund och kan därmed till viss del kompensera för hemmiljön.2 Vid framför allt längre lovledigheter finns dock en risk att denna kompensatoriska effekt avtar, med resul- tatet att hemmiljön blir i det närmaste avgörande. Inte minst därför finns goda skäl att se vilka insatser som kan göras från samhällets sida för att främja barns och ungas läsning på lov. 7.2Läsfrämjande insatser på lov med olika mål Verksamheter som syftar till att få barn och unga att läsa på loven kan ha flera mål. Målen kan vara mer eller mindre hårt knutna till viljan att ge barn och unga en form av kompensation för vad de annars riskerar att tappa i samband med lovledigheten. Internationellt sett är exem- pelvis så kallade sommarläsningsprogram i regel starkt förknippade med tanken att överbrygga de läsklyftor som riskerar att bli följden av ”summer learning loss”, det vill säga att elever tenderar att halka efter med inlärningen i samband med sommarledigheten och barn och unga från socioekonomiskt utsatta områden halkar efter mer.3 Man kan delvis uppfatta sådana program som en form av lästräning på loven, vars yttersta syfte blir att barnen inte ska hamna efter med läsningen och i förlängningen skolarbetet i stort. En annan typ av verksamhet kring läsning på lov kan vara frikopp- lat från skolans målsättningar och mer handla om att skapa positiva attityder till läsning överlag. Det lustfyllda i läsningen betonas och man är mindre benägen att ställa upp krav i form av exempelvis ett 1Fredriksson och (2012). 3Vad gäller läsning specifikt har man talat om ”Summer Holiday Reading Dip”, ”Summer Reading Setback” och liknande. Se vidare (2015). visst antal lästa böcker. Sådan läsfrämjande verksamhet kan i många fall innefatta samma metoder som i mer strikt hållna läsprogram, exempelvis organiserade former av boksamtal. Aktiviteterna handlar dock i högre grad om vad forskarna benämnt ”reading beyond the book”, det vill säga en typ av ”social läsning” där boken är central men de sociala aktiviteterna runt omkring den minst lika centrala.4 Sådan ”social läsning” vidgar tradi- uppfattningar om läsning som en ensam sysselsättning.5 Kom- munikation läsare emellan om litteratur och läsupplevelser, och inte minst olika aktiviteter relaterade till läsningen, blir med ett sådant perspektiv minst lika centralt som läsningen i sig. Sommarläsningsprogram – Summer Reading Programs – betraktas ofta, framför allt internationellt, som ett medel för att motverka att elever halkar efter med inlärningen i samband med sommarledig- heten.6 Sommarboksprogram kan inbegripa en mängd olika läsfräm- jandemetoder såsom tävlingar, boksamtal, bokrelaterad pysselverk- samhet, författarbesök, historieberättande och belöningar. Vanligt är att sommarläsningsprogram följer ett slags läs-och-rapporterastruktur, där barn får redovisa vad de läst, muntligen eller skriftligen. Ofta gäller det för barnen att läsa ett bestämt antal böcker, med någon form av belöning i sikte. Program av den typen har inom forskningen kallats för ”incitaments-program” – Incentive Programs. Ett exempel är det brittiska programmet . Programmet in- begriper tusentals bibliotek i och innebär att barnen (4–) ska läsa minst sex böcker och därefter belönas för sin insats. Deltagarna uppmuntras också att arbeta aktivt med böckerna genom att skriva, rita och pyssla. erbjuds genom folkbiblioteken och har ett särskilt tema . Bakom programmet står organisationen som kontinuerligt publicerar utvärderingar av verksamheten på sin 4Fuller och Rehberg Sedo (2013). 5Om social läsning se vidare (2015). 6Andersson (2015). Verksamheten finansieras av och ett antal sponsorer.7 Internationellt sett präglas sommarläsningsprogram ofta av kvanti- tativa läsprestationer och belöningar. Flera undersökningar redovisar att sommarläsningsprogram bidrar till ökad läsning, och omfattande extensiv läsning kan i bästa fall ge kvalitativt positiva effekter såsom ett utökat ordförråd, ökad läsförståelse och mer positiva attityder till läsning överlag. Om den ökade mängden läsning ska leda till en positiv attityd till läsning förutsätter det att läsaren uppnått ett större flyt i sin läsning samt erbjudits ett läsmaterial som läsaren funnit viktigt och intressant. Läsarens positiva förväntningar på vad läsning kan ge ökar när läsningen och läsaren ”kopplar” på så sätt att läsupplevelsen får en personlig betydelse.8 Det finns ett antal, företrädelsevis kanadensiska, nordamerikanska och brittiska, studier som redovisat positiva effekter av sommarläs- ningsprogram på elevers läsförmåga, läsvanor, läslust, självförtroende och biblioteksanvändning. Forskningslitteraturen om sommarläs- ningsprogram handlar ofta om i vilken grad programmen lyckats mot- verka Summer Learning Loss. Ett stort antal artiklar har skrivits i ämnet. Artikeln Summer reading and the ethnic achievement gap pub- licerad i for Students Placed at Risk argumenterar exempelvis för att läsning av 4–5 böcker över sommaren är tillräckligt för att på ett avgörande sätt motverka de klyftor som uppstår till följd av sommarledigheten.9 I kunskapsöversikten Med läsning som mål ges flera exempel på studier som undersökt effekterna av sommar- läsningsprogram, som sammantaget talar för att sådan verksamhet kan spela en betydande roll för att överbrygga läsklyftor och att folk- biblioteken här har en viktig funktion att fylla.10 Sommarläsningsprogram har vid svenska folkbibliotek bland annat gått under namnet ””. ”” har ofta inne- burit en läsfrämjande metod där barnen ska läsa ett antal böcker , för att sedan belönas om de lyckas. 7Se vidare (2015). 8McKenna (2001). Se vidare (2015). 9Kim (2004). 10Andersson (2015). nationella programmet har man frångått metoden med redovisningar och belöningar för att i stället lägga tonvikten på bok- samtal i olika former. är ett läsfrämjande biblioteksprojekt som startade . Verksamheten syftar till att ge alla barn mellan 8–tillgång till en sommarlovsaktivitet på bibliotek, med fokus på lustfylld läsning och samtal om böcker och litteratur med en vuxen, utan några som helst krav. finns över hela landet och drivs av Kultur i Väst. Inom ramen för projektet har man också tagit fram metodboken som bland annat bygger på barn- och ungdomsförfattaren idéer om boksamtal.11 Läslov vecka 44 är ett brett läsfrämjande samarbete som startades av den ideella föreningen . ingår drygt 80 medlemmar i samarbetet, bland andra elevorganisationer, bokförlag, bibliotek, bok- handel, idrottsföreningar, fackliga organisationer, kulturinstitutioner och företag. Läsrörelsen introducerade verksamheten på i och den har fått stöd från bland andra råd. Under Läslov vecka 44 arrangeras läsfrämjande aktiviteter och evenemang över hela landet med syftet att stimulera barns och ungas lust till läsning, berättande och skrivande. Exempel på läslovsaktivi- teter är bokbytardagar, skrivarverkstäder och filmvisningar. För den som vill anordna en aktivitet under Läslovet finns en guide för ned- laddning på Läsrörelsens hemsida. 7.3Några aktuella statliga insatser gällande läsning på lov infördes en skyldighet för kommuner eller andra aktörer som driver skolor att erbjuda lovskola. Lovskolan gäller de elever som har slutat årskurs 8 och är i riskzonen för att inte bli 11Jedvik (2017). Se även (2015) som redovisar barns upplevelser och erfarenheter av att delta i det läsfrämjande projektet 2014. behöriga till gymnasieskolans nationella program. Lovskolan gäller även de elever som har slutat årskurs 9 och som inte är behöriga till ett nationellt program i gymnasieskolan. 7.3.2Statsbidrag för läsning på lov har i uppdrag att –2020 fördela medel för läsfrämjande insatser under skollov. Statsbidraget uppgår till . Bidraget kan sökas av aktörer som vill uppmuntra läsning, exempelvis skol- eller folkbibliotek, fritidshem, idrottsföre- ningar, kulturinstitutioner och andra inom den regionala kulturverk- samheten. har särskilt efterlyst läsfrämjande aktiviteter som når nya, läsovana målgrupper. Aktiviteter som utgår från barns eget läsintresse premieras, liksom samarbeten mellan bibliotek, fri- tidshem, idrottsföreningar och kulturinstitutioner. 7.3.3Insatser för att stärka läslovet har i uppdrag att genomföra kontinuerliga och långsiktiga insatser för att stärka läslovet från och med 2018.12 Syftet med insat- serna är att väcka nyfikenhet för de möjligheter som skönlitteratur och sakprosa kan ge samt stimulera läsintresse hos barn och elever oavsett kön i förskola, förskoleklass, fritidshem samt grundskola, grundsärskola, specialskola och sameskola. I uppdraget ska folkbiblio- tekens och skolbibliotekens verksamhet särskilt beaktas. Vid genom- förandet av uppdraget ska inhämta kunskaper och erfaren- heter från och andra relevanta aktörer. Uppdraget ska redovisas . 7.3.4Statsbidrag för kostnadsfria aktiviteter under skolloven Förutom läsfrämjande insatser under lov finns även statsbidrag för andra aktiviteter under skolloven. har i uppdrag att fördela –2020 för att ge fler barn i åldern 6–möjlighet till kostnadsfria aktiviteter under skol- loven. Stödet fördelas till kommuner utifrån statistik om antal barn i 12Regeringen (2018a). hushåll med försörjningsstöd. Aktiviteterna ska komplettera de aktiviteter som tillhandahålls inom fritidshem och öppen fritidsverk- samhet. Kommunen kan välja att bedriva lovaktiviteter i egen eller annan regi. Utöver denna satsning finns även sommarslovssatsningen som uppgår till och som pågår – 2019. Från fördelar även medel för denna satsning. 7.4Förslag och bedömning gällande läsning på lov Delegationens förslag: En flerårig försöksverksamhet ska införas där en eller flera läsfrämjande aktörer får ett årligt verksamhets- bidrag för att erbjuda läsfrämjande verksamhet under lovtid. För- söksverksamheten ska följas upp. Delegationens bedömning: utgör en möjlighet till att arbeta med barns och ungas läsförmåga och läslust. Varje huvud- man bör därför planera för hur kommunens barn och unga på bästa sätt kan ges tillfälle till olika läsfrämjande aktiviteter som gynnar såväl läsförmåga som läslust. I denna planering bör man ta vara på möjligheterna av att kombinera läsning som en aktivitet tillsam- mans med andra lovaktiviteter, till exempel idrott och friluftsliv. Verksamhetsbidrag ska utgå till läsfrämjande aktörer Det finns flera läsfrämjande aktörer som genomför kvalitativa och uppskattade läsfrämjande verksamheter för barn och unga, både under skoltid och lovtid. En utmaning för majoriteten av dessa aktörer är att de , eller med jämna mellanrum, måste finna ny finansiering för sina verksamheter. Detta innebär att mycket tid läggs på att både söka bidrag och hitta sponsorer i stället för att ägna till att ut- veckla verksamheten så att fler barn och unga nås av olika läsfrämjande insatser under såväl skoltid som lovtid. I skolans uppdrag ingår att alla elever på olika sätt ska lära sig att läsa och på annat sätt komma i kontakt med läsning . Skolan har även ett kompensatoriskt uppdrag vilket innebär att skolan ska uppväga skillnader i elevernas förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen. Delegationen anser att det är av stor vikt att även den kompetens som de läsfrämjande aktörerna utanför skolan har, i större utsträckning än , tas tillvara för att främja barns och ungas läsförmåga och läslust. Vi föreslår därför att en flerårig försöksverk- samhet införs som innebär att en eller flera läsfrämjande aktörer får ett årligt verksamhetsbidrag. Det är av betydelse att de läsfrämjande aktörerna har kapacitet att nå så många barn och unga som möjligt under loven och i olika delar av landet. Verksamhetsbidraget ska följas upp i syfte att undersöka om fler läsfrämjande aktörer kan ges en mer långsiktig statlig finansiering för sina verksamheter. I kapi- tel 11 Framtidsfrågor uppmärksammar vi ett generellt behov av mer permanenta och långsiktiga stödformer till läsfrämjande verksamhet, och detta förslag om verksamhetsstöd till läsfrämjande verksamhet på lov ska ses som ett steg i den riktningen. Vikten av samarbete kring barns och ungas läsning under lovtid Framgångsfaktorer beträffande sommarläsningsprogram är väl identi- fierade målgrupper, fungerande marknadsföringsstrategier, utvärde- ringsmetoder och erfaren personal.13 Litteraturen kring sommar- läsningsprogram pekar också på vikten av att effektivt marknadsföra programmen till föräldrar med barn i skolåldern, där biblioteken bör betona de utbildningsrelaterade fördelarna med sommarläsningspro- gram gentemot föräldrarna. Sommarläsningsprogram bör vidare präg- las av en effektiv samverkan med skolor. visade sig exempelvis fungera bäst när bibliotek, skolor och lokala myndigheter samarbetade.