sou · H6B386 · 2018-12-20 00:00:00 — Om har beviljat ett startbesked får beslutet alltså inte överklagas av någon annan, vilket i praktiken betyder att det får verkställas . Enligt arbetsgruppens bedömning behövs det inte någon särskild reglering kring detta. Ett byggnadsverk får inte tas i bruk i de delar som omfattas av ett startbesked för byggåtgärder förrän har gett ett slutbesked, om nämnden inte beslutar annat. ska med ett slutbesked godkänna att en eller flera lovpliktiga åtgärder anses slutförda och att byggnadsverket får tas i bruk om byggherren har visat att alla krav som gäller för åtgärderna enligt lovet, kontrollplanen, startbeskedet eller beslut om kompletterande villkor är uppfyllda och nämnden inte har funnit skäl att ingripa med tillsynsåtgärder eller sanktioner enligt 11 kap. (10 kap. 4 och 34–37 §§ PBL). Det saknas en särskild bestämmelse i PBL som reglerar klagorätten för slutbesked liknande den som finns för startbesked. Beslut om slutbesked får därför överklagas av den som beslutet angår om beslutet har gått denne emot (13 kap. 3 och 8 §§ PBL, jfr 22 § förvaltningslagen [1986:223] och 42 § förvaltningslagen [2017:900]). Enligt förarbetena till PBL framgår att sökanden bör kunna överklaga ett vägrat slutbesked (prop. 2009/10:170, del 1, s. 328). Praxis ger visst stöd för att ett beslut om att ge slutbesked inte kan anses angå en granne på ett sätt som ger honom eller henne rätt att överklaga beslutet (se mark- och miljödomstolens vid dom i mål P 4167-17 och mark- och miljödomstolens vid dom i mål P 7483-16). Med beaktande av denna praxis och de frågor som prövas i ett slutbesked bör, enligt arbetsgruppens bedömning, ett slutbesked i praktiken kunna verkställas , varför det inte behövs någon särskild reglering kring detta. Sammantaget bedömer arbetsgruppen att varken beslut om förhandsbesked, startbesked eller slutbesked som har samband med beslut om lov behöver särregleras i förhållande till den nya förvaltningslagen. Bestämmelserna förs in i en ny paragraf, 9 kap. 42 a § PBL. Förslag: Lagändringen ska träda i kraft . Bedömning: Några övergångsbestämmelser behövs inte. Skälen för förslaget och bedömningen Ändringen i PBL bör träda i kraft som den nya förvaltningslagen träder i kraft, dvs. , men med hänsyn till lagstiftningsprocessen kan ändringen träda i kraft först . Några övergångsbestämmelser behövs inte. 7.1 Konsekvenser för staten Eftersom avsikten med förslaget är att den praxis som enligt arbetsgruppen gäller för verkställbarhet av beslut om lov ska gälla även fortsättningsvis kommer förhållandena för staten som fastighetsägare samt möjligheterna att bevaka försvarets intressen och andra riksintressen att vara oförändrade. Bostadsbyggandet i stort i landet kan komma att försenas om nuvarande möjlighet att börja bygga, riva och utföra markåtgärder utan att ett beslut om lov har fått laga kraft försvinner. Om förslaget inte införs och åtgärder som kräver lov inte kommer att kunna påbörjas efter beviljat lov finns en risk att antalet överklaganden endast med syfte att fördröja processen ökar eftersom överklaganden hindrar fortsatta åtgärder. Det skulle medföra fler ärenden att hantera för överprövande instanser, i första hand , och skulle kunna innebära budgetära konsekvenser för staten i form av ökade utgifter för rättsväsendet. Om förslaget införs kan en viss ökning av antalet yrkanden om inhibition inte uteslutas, till följd av en ökad medvetenhet om vad som gäller för verkställbarhet av beslut om att ge lov. För en överprövande instans, i första hand , skulle detta möjligen kunna innebära en viss ökad arbetsbelastning. Sammantaget bedöms förslaget inte få några budgetära konsekvenser för staten som inte ryms inom befintliga ramar. Förslaget bedöms inte få några konsekvenser på åtaganden som följer av medlemskapet i Europeiska unionen. 7.2 Konsekvenser för kommunerna Avsikten med förslaget är att den praxis som enligt arbetsgruppen gäller för verkställbarhet av beslut om lov ska gälla även fortsättningsvis. Som utgångspunkt medför därför förslaget inte några konsekvenser för kommunerna. Om förslaget inte genomförs och beslut om att ge lov inte får verkställas kommer kommunerna troligtvis att belastas av ytterligare administration för att först mycket noggrant behöva fastställa vilka som berörs av ett beslut om lov och efter beslut utreda när beslutet får laga kraft. Detta eftersom byggherrar med stor sannolikhet kommer att efterfråga en precis tidpunkt för laga kraft för att försäkra sig om att de agerar i enlighet med lagen. Om kommunerna ger felaktiga besked skulle det kunna leda till att byggherrar riktar skadeståndskrav mot kommunerna för att täcka eventuella ekonomiska förluster som ett felaktigt besked har gett upphov till. När kommunerna agerar som byggherrar för exempelvis tidsbegränsade paviljonger för förskolor, skolor och boenden för nyanlända kan konsekvensen av att behöva invänta att ett beviljat lov får laga kraft påverka verksamheten i stor utsträckning eftersom planeringen och genomförandet av dessa till sin natur är tidspressat. Förslaget bedöms inte innebära någon inskränkning av den kommunala självstyrelsen (jfr 14 kap. 3 § regeringsformen). 7.3 Konsekvenser för företag Avsikten med förslaget är att den praxis som enligt arbetsgruppen gäller för verkställbarhet av beslut om lov ska gälla även fortsättningsvis. Som utgångspunkt medför därför förslaget inte några ändrade konsekvenser för företag när de agerar som byggherrar. Stora etablerade byggherrar är med största sannolikhet redan medvetna om den praxis som gäller för verkställbarhet av beslut om lov varför en ny uttrycklig bestämmelse om möjlighet till omedelbar verkställbarhet inte bör leda till att flera åtgärder påbörjas innan besluten har får laga kraft. Det kan dock inte uteslutas att ett begränsat antal mindre företag är omedvetna om tidigare praxis och därför ändrar sitt agerande. Mot bakgrund av att det saknas detaljerad statistik om vilka typer av företag som påbörjar beviljade åtgärder innan ett lovbeslut har fått laga kraft är det svårt att förutse hur olika företag och marknaden kommer att påverkas om förslaget inte genomförs. Om förslaget inte genomförs kommer de företag som tidigare påbörjat beviljade åtgärder innan lovbeslutet har fått laga kraft att drabbas av att projekt försenas, vilket innebär ekonomiska konsekvenser. För mindre och nystartade företag med begränsat eget kapital kan den ökade risken medföra att projekt inte blir av. För större företag kan den ökade risken innebära att byggen generellt blir dyrare då de riskkostnader som en eventuell försening kan medföra måste fördelas på alla projekt. Om lovgivna åtgärder inte kan påbörjas innebär det även att säljfasen av nya bostäder kan försenas, vilket påverkar såväl tidpunkten för när byggnationen kan påbörjas och inflyttning. Om byggen inte kommer att kunna påbörjas efter beviljat bygglov finns en risk att antalet överklaganden endast med syfte att fördröja processen ökar eftersom överklaganden hindrar fortsatta åtgärder. I dessa fall kommer även de byggherrar som inväntar laga kraft att påverkas negativt genom att fler projekt därmed fördröjs och fördyras. Om förslaget inte genomförs kan konkurrensen inom byggbranschen påverkas negativt eftersom långa väntetider särskilt missgynnar mindre och nystartade företag med begränsat kassaflöde. Om förslaget genomförs kan det med hänsyn till lagstiftningsprocessen träda i kraft först , vilket är en månad senare än den nya förvaltningslagen (2017:900), som träder i kraft . Det innebär att byggherrar inte har lagstöd för att påbörja eller fortsätta att genomföra en beviljad lovåtgärd innan beslutet har fått laga kraft. 7.4 Konsekvenser för enskilda Avsikten med förslaget är att den praxis som gäller för verkställbarhet av beslut om lov ska gälla även fortsättningsvis. Som utgångspunkt medför därför förslaget inte några ändrade konsekvenser för enskilda. Om förslaget inte genomförs kan det påverka enskilda som agerar som byggherrar för nybyggnad av enbostadshus och liknande. Den fördröjning som följer av att den lovgivna åtgärden inte får påbörjas direkt kan påverka den privata ekonomin och möjligheten att flytta till ny bostad negativt. Om förslaget genomförs kan det med hänsyn till lagstiftningsprocessen träda i kraft först , vilket är en månad senare än den nya förvaltningslagen (2017:900), som träder i kraft . Det innebär att byggherrar inte har lagstöd för att påbörja eller fortsätta att genomföra en beviljad lovåtgärd innan beslutet har fått laga kraft. Förslaget påverkar inte jämställdheten. 7.5 Konsekvenser för miljön Den miljöpåverkan som en eventuell rivning, inklusive rivningsmaterial, respektive trädfällning innebär om ett beslut om att ge lov upphävs efter överklagan motsvarar dagens förhållanden eftersom förslaget inte avser att ändra den praxis som bedöms gälla. En konsekvens av att införa en uttrycklig bestämmelse som befäster gällande praxis skulle kunna bli att fler tar lov i anspråk innan besluten har fått laga kraft. I vissa av dessa fall skulle det kunna finnas exempelvis kulturhistoriska värden eller naturvärden som skadas och är omöjliga att reparera. Det kan därför inte uteslutas att förslaget, om än i begränsad omfattning, kan leda till en negativ påverkan på natur- och kulturmiljön. Förslaget till lag om ändring i (2010:900) 9 kap. Bygglov, rivningslov och marklov m.m. Verkställbarhet av beslut om lov 42 a § Ett beslut om att ge bygglov, rivningslov eller marklov får verkställas även om det inte har fått laga kraft. Paragrafen, som är ny, innehåller bestämmelser om när ett beslut om bygglov, rivningslov eller marklov får verkställas. Övervägandena finns i avsnitt 5. Bestämmelsen innebär att den åtgärd för vilken lov har beslutats får påbörjas innan överklagandetiden har löpt ut och beslutet har fått laga kraft. Bestämmelser om att villkorade lov inte får verkställas innan villkoret är uppfyllt finns i 9 kap. 36–37 a §§. Bestämmelser om krav på startbesked för att få påbörja en åtgärd som kräver lov finns i 10 kap. 3 §. Bestämmelser om byggsanktionsavgift för att en åtgärd har påbörjats innan ett startbesked har getts finns i 11 kap. 51 §. Bestämmelser om att överprövande myndighet kan inhibera ett överklagat lovbeslut finns i 48 § förvaltningslagen (2017:900) och 26 § lagen (1996:242) om domstolsärenden. Denna lag träder i kraft . Övervägandena finns i avsnitt 6. Svar på enkät till länsstyrelserna Utredningen har inhämtat uppgifter från länsstyrelserna om hur ofta det förekommer att beslut om lov inhiberas m.m. Enkäten har skickats till samtliga 21 länsstyrelser, varav 16 har svarat. I hur många ärenden avseende överklagade beslut om bygglov, rivningslov respektive marklov har det yrkats inhibition?1 Tabellen fortsätter på nästa sida. 1Frågan avser antalet ärenden som har inletts under . 2För att ge möjlighet att värdera svaren redovisas inom parentes även det totala antalet beslut om lov i respektive län . Uppgifterna är hämtade från plan- och byggenkät. Uppgifter med asterisk (*) indikerar att svar saknas från en eller flera kommuner. Det verkliga antalet beslut kan således vara högre i dessa fall. 3 Det totala antalet överklagade lov i angivna län . Uppgifterna är hämtade från plan- och byggenkät. Uppgifterna inkluderar även antalet överklagade beslut om förhandsbesked. Fortsättning från föregående sida. Övrigt/Eventuell kommentar till svaren på ovanstående fråga: –fattade beslut i sak direkt. –Statistiken har tagits fram utifrån vad som är möjligt att söka fram i vårt ärendehanteringssystem Platina. Det kan finnas ytterligare ett fåtal ärenden i vilka det yrkats inhibition där ingen anteckning om detta gjorts i Platina. –Som bakgrundsinformation kan vara intressant att veta att enligt Plan- och byggenkäten , hämtad från överklagades 101 beslut om bygglov och förhandsbesked till i . upphävde 40 beslut om lov och förhandsbesked helt eller delvis. –Härutöver två inhibitioner angående förbud och sanktionsavgift (). –I vissa ärenden har det varit fråga om såväl rivningslov som marklov i kombination med bygglov. I dessa fall har dock dessa frågor, vid författandet av ärenderubriken, konsumerats av bygglovsfrågan. Det är t.ex. ganska ovanligt med specifika marklov, betydligt vanligare då att det i samband med markåtgärder också uppförs en byggnad. Antingen ges då ett marklov i samma beslut som bygglovet eller så anses marklovet utgöra en del av bygglovet utan att man för den sakens skull specifikt tagit ställning till behovet av ett marklov. 4Cirka 5, har i dessa fall avgjort ärendet slutligt och inte prövat yrkandet om inhibition i sak eller upprättat särskilt delbeslut. I hur många av dessa ärenden har beviljat inhibition? Övrigt/Eventuell kommentar till svaren på ovanstående fråga: –Resultatet kan vara missvisande då vi i många av ärendena där det yrkats inhibition har fattat slutligt beslut direkt och därmed inte tagit ställning i inhibitionsfrågan. I hur många fall beviljades inhibition/ändrades6 beslutet i ett ärende om bygglov på grund av a)Planstridighet (detaljplan/områdesbestämmelser) b)Fel avseende grannehörande (9 kap. 25 § PBL) c)Betydande olägenhet (2 kap. 9 § PBL) 5Antalet ärenden där inhibition yrkats anges inom parentes (dvs. svaren på fråga 1). 6 Ofta sker detta . d)Hänsyn till natur- och kulturvärden (2 kap. 6 § och 8 kap. 1, 9, 12, 13, 17 och 18 §§ PBL) e)Övrigt. Övrigt/Eventuell kommentar till svaren på ovanstående fråga: –inhiberade och upphävde ett beslut om bygglov på grund av planstridighet. När det sedan överklagades till mark- och miljödomstolen ändrades beslut och kommunens beslut om att bevilja bygglov fastställdes. Domstolen ansåg att åtgärden var en liten avvikelse som inte stred mot planens syfte. 7Av det totala antalet inhiberade beslut, dvs. svaret på fråga 2. 8 Beslutet ändrades med hänsyn till 2 kap. 5 § PBL. 9 Beslutet avsåg ett föreläggande till ett kommunalt bostadsbolag att tillgänglighetsanpassa 77 dörrar. 10 Svaret avser anledningen till att beslutet ändrades i ett bygglovsärende där det yrkats inhibition. 11 Ej lämplig placering enligt 2 kap. 6 § PBL. 12 Här kan vi konstatera att det tycks finnas brister i statistiken från län, eftersom antalet fall där inhibition uppges ha skett med hänvisning till viss grund överstiger det totala antalet fall som rapporterat. 13 Tre beslut upphävdes på grund av bristfälligt ritningsunderlag och ett på grund av formellt fel. 14 Otydligt beslutsunderlag/ritningar. I hur många fall beviljades/ändrades beslutet i ett ärende om Övrigt/Eventuell kommentar till svaren på ovanstående fråga: [inga kommentarer]. Vilka var skälen till att de beslut om rivningslov/marklov som avses i fråga 4 inhiberades/ändrades? – Planstridighet beträffande det avsedda ändamålet med planen. Känner till något fall som handlagts vid där ett beslut om bygglov, rivningslov eller marklov har verkställts innan det har fått laga kraft och där beslutet efter överklagande har upphävts15 med oåterkalleliga skador på natur- och kulturvärden som följd? (Om ni känner till något sådant fall vore vi tacksamma för en kortfattad beskrivning.) 15Upphävandet kan även ha skett av högre instans. i redovisar följande svar på frågan: beviljade kommun bygglov på jordbruksmark. En granne klagade och upphävde nämndens beslut (403-3393-12) med hänsyn till reglerna kring brukningsvärd jordbruksmark. Schaktarbetet/markberedningen hade dock redan skadat jordbruksmarken. Nämnden, bygdegårdsföreningen m.fl. överklagade till mark- och miljödomstolen som avslog överklagandet samt utöver vad anfört också påpekade att bygget stred mot bestämmelserna om strandskydd. Det blev en del pådrag i medierna, dock mer kring vem som önskat bosätta sig där och viljan kring att låta det ske, snarare än verkningarna av att inte beslutet vann laga kraft innan åtgärderna påbörjats. –Det har också uppkommit något fall där beslutet inte vunnit laga kraft p.g.a. misstag i delgivningsprocessen. Kanske mest markant var när den stora matbutiken (2 000 kvm butik och lager) vid gränsen mot redan stod färdigbyggd när en granne lämnade in överklagandet. Då nämndens beslut var planstridigt upphävde beslutet. Mark- och miljödomstolen fastställde beslut. Diskuteras kan huruvida ”etableringen av en stor hangarliknande, ljusgrönfärgad byggnad med tre stora neonskyltar och flaggstänger” skadar ett naturskönt fjällområde som . Övriga synpunkter som bedöms vara av intresse för oss med anledning av utredningens uppdrag om att se över verkställbarhet av beslut om lov (max en sida) Endast länsstyrelserna i respektive har besvarat frågan. i anser att huvudregeln i nya förvaltningslagen, dvs. att ett beslut får verkställas först när det har vunnit laga kraft, ska gälla även i lovärenden. För de fall det är motiverat med en omedelbar verkställighet anser vi att bestämmelsen lämpligen bör utformas i likhet med Lagrådets synpunkter på regeringens förslag inför införandet av 9 kap. 42 a § PBL. Enligt Lagrådets yttrande kunde regeringens förslag i vissa situationer leda till skador som är mer eller mindre irreparabla då en möjlighet till inhibition i praktiken inte alltid är ett tillräckligt sätt för den enskilde att bevaka sådana intressen. I stället föreslog Lagrådet att hänsynen till det allmänna intresset av en snabb byggprocess skulle kunna tillgodoses genom att ges möjlighet att – under föreskrivna förutsättningar – i det enskilda fallet besluta om rätt till omedelbar verkställighet när detta bedöms motiverat. Sökanden kan då visa vilka konkreta skäl som talar för ett verkställande och ange vilka beaktansvärda nackdelar som skulle uppkomma om lovet inte fick tas i anspråk på en gång. Enligt Lagrådets yttrande kan vid den bedömningen ta hänsyn till om det finns värden som riskerar att skadas permanent. Skälet härtill är att den omständighet att lov får verkställas innan de har vunnit laga kraft ofta leder till negativa konsekvenser för sökanden i lovärendet samt övriga berörda. Många enskilda förutsätter att nämnden har gjort en korrekt bedömning när lovet beviljats och är därför benägna att börja bygga. Detta får till följd att anläggnings- och byggåtgärder vidtas vilket i många fall innebär irreparabla ingrepp i miljön och onödiga kostnader för den enskilde för det fall bygglovet upphävs. Det är inte heller ovanligt att sökanden drabbas av stora kostnader när bygglovet inhiberas eftersom entreprenören redan påbörjat arbetet. Vidare bör beaktas att en klart övervägande del av de lov som beviljas inte överklagas och att besluten i dessa fall vinner laga kraft efter att beslutet kungjorts (under förutsättning att åtgärden är planenlig), vilket inte är oskäligt att avvakta även med hänsyn till behovet av effektivitet i byggprocessen. Oaktat hur verkställbarheten kommer att regleras i PBL är det nödvändigt med tydliggörande i dessa avseenden: 1.Vad är kopplingen mellan lovbeslut och startbesked? Kan startbesked ges innan ett lov har meddelats för en lovpliktig åtgärd? Upphör startbeskedet att gälla om ett lov inhiberas/upphävs? I 10 kap. 25 § anges att beslutet om startbesked för lovpliktiga åtgärder upphör att gälla den dag då beslutet om lov upphör att gälla. Denna paragraf åsyftar dock endast att ett startbesked inte gäller längre än den giltighetstid för lov som anges i 9 kap. 43 § PBL. Eventuell byggsanktionsavgift eller annan sanktion om byggnation sker efter att bygglovet har inhiberats? är bestämmelserna om byggsanktionsavgiften kopplade till att bygga utan startbesked och eftersom bestämmelserna har en straffrättslig karaktär kan de inte tolkas extensivt. 2.Vad gäller för verkställigheten av startbesked? Gäller huvudregeln i förvaltningslagen för dessa? Dessa varken kungörs eller delges och vinner således inte laga kraft. Detta trots att berörd granne enligt praxis kan klaga på startbesked i vissa fall (med stöd av EKMR). Detta är framför allt aktuellt avseende attefallsåtgärder. Innebär avsaknaden av bestämmelse om verkställighet av startbesked att dessa inte får ianspråktas? i anser att kopplingen mellan verkställbarhet av lovbeslut och startbesked bör förtydligas i verkställbarhetsbestämmelsen. När det gäller förlust av kulturvärden på grund av rivningslov kan även det att skaran besvärsberättigade ofta är mycket begränsad eller i vissa fall obefintlig ha betydelse. Se t.ex. mark- och miljödomstolens i dom i mål P 1532-15. (har dock inte prövat eller på annat sätt tagit ställning till rivningslovet i sak i det fallet men det är ändå belysande vad gäller risken för förlust av värden om inte kommunen skulle tillgodose bevarandeintresset.) Svar på enkät till kommuner Utredningen har inhämtat synpunkter från några kommuner om hur de nya bestämmelserna om verkställbarhet tillämpas. Frågorna har ställts till de 23 kommuner som ingår i för bygglovschefer, varav 17 har svarat. Flera kommuner har endast delvis besvarat enkäten. Det statistiska underlaget är således begränsat. Svaren bör vidare ses mot bakgrund av att 9 kap. 42 a § PBL trädde i kraft den 1juli 2018 och att svar på våra frågor önskades . Vilka är era erfarenheter av tillämpningen av den nya bestämmelsen i 9 kap. 4 a § PBL? a)Följs den tidsfrist som anges i bestämmelsen av byggherrarna? b)Fyller bestämmelsen den avsedda funktionen (möjlighet att överklaga och framställa ett yrkande om inhibition av ett lovbeslut innan det får verkställas)? c)Har bestämmelsen lett till några tillämpningssvårigheter? d)Om ni har svarat ja på frågan om bestämmelsen har lett till några tillämpningsproblem, beskriv i så fall kortfattat vilka problem som har uppstått. 1.Trots tydlig information i framför allt s.k. kombobeslut (bygglov och startbesked i samma beslut) så är det svårt att nå fram med innebörden av reglerna om verkställighet. Det är inte heller lätt att pedagogiskt förklara varför startbesked inte innebär att de får starta sin byggnation. Vidare så finns det inte heller någon klar sanktion om byggnationen startar med verkställighetsförbud. Det som har börjat hända är att med verkställighetsförbud lämnas begäran om slutbesked in (slutanmälan) för vissa mindre byggnationer. Några juridiska möjligheter att bara på den grunden vägra slutbesked finns inte, som det enkelt kan konstateras i diariet att byggnationen helt och hållet har utförts med verkställighetsförbud. 2.Det är för tidigt att utvärdera hur väl detta efterlevs och vilka andra konsekvenser det kan få. Men när man gjorde denna lagändring borde man också ha ändrat begreppet ”startbesked” som ju tyvärr kan upplevas som direkt missvisande. Känner ni till något fall som handlagts i er kommun (eller i någon annan kommun som ni arbetat i) där ett beslut om bygglov, rivningslov eller marklov har verkställts innan det har fått laga kraft och där beslutet efter överklagande har upphävts1 med oåterkalleliga skador på natur- och kulturvärden som följd? (Om ni känner 1Upphävandet kan även ha skett av högre instans. till något sådant fall vore vi tacksamma för en kortfattad beskrivning av ärendet.) 1.Det är oftast bara konsekvenser för byggherren, t.ex. rivning. Vi upplever däremot att eventuella skador kanske redan har uppstått innan man ens har kommit in med lovansökan, kanske på grund av okunskap, och dessa är svårare att komma åt. Ofta ställs vi inför fullbordat faktum som kan vara svårt att återställa. Det kan gälla markarbeten och trädfällning. Utanför detaljplan krävs ju inte lov för detta och strandskyddet har inte alla koll på. Eller det kan vara klassade byggnader som har ”renoverats”. Övriga synpunkter som du bedömer är av intresse för oss med anledning av vårt uppdrag om att se över verkställbarhet av beslut om lov (max en sida) 1.Systemet som gällde fram till den nya förvaltningslagen fungerade på det hela taget bra. Med tanke på ambitionen att förenkla PBL bör en reglering i PBL konstrueras som motsvarar vad som var gällande innan nya förvaltningslagen. 2.Vi har alltid informerat att innan ett beslut har vunnit laga kraft påbörjas åtgärden på egen risk. Byggherrarna tycker oftast att lovprocessen är lång.