sou · H6B350 · 2018-06-19 00:00:00 — Dock torde det vara svårt att sända stora sportevenemang utan att tillåta viss sponsring. Utredningen är enig om att SVT ska sträva efter att minska publikens exponering för sponsrade skyltar och att sponsorsverksamheten måste redovisas helt transparent. Detta bör leda till att sponsringen begränsas i förhållande till hur det varit. Utredningen betonar public service-företagens bredd. Naturligtvis ska de vara breda, men det helt centrala är att public service står för saklighet, kvalitet, kultur och folkbildning. Medierna är i allt högre grad utsatta för manipulation – också från främmande makt. Att öka medborgarnas medie- och informations- kunskap () är därför nödvändigt. Eftersom UR här har en huvudroll kan det vara motiverat att se över medelsfördelningen, så att UR garanteras medel för detta. Reservationer och särskilda yttranden Public service ska spegla hela landet och får nu också nya uppdrag i att garantera en lokal kvalitetsjournalistik. Detta måste dock ske i former som inte försvårar för existerande lokala medier. Att – som lade ner sina sänd- ningar på ryska – nu får uppdraget att tillhandhålla ett nyhetsutbud riktat till en utländsk publik som inte förstår svenska (”människor i närområden”) är betydelsefullt. Eftersom SR inte har ett sverigefrämjande syfte, utan ett journalistiskt uppdrag är SR rätt avsändare. vet vi att en negativ beskrivning av används i propagandasyfte i andra länder. Sändningar på utländska språk kommer därför att bidra till en nyanserad bild av . 2000/01:KrU8 Radio och TV. 2005/06:KrU28 Radio och TV i allmänhetens tjänst 2007–2012. 2010/11:KU20 Granskningsbetänkande. 2011/12:KrU4 Mediefrågor. 2013/14:KrU3 Bildning och tillgänglighet – radio och tv i allmänhetens tjänst 2014–2019. 2013/14:KrU11 Lättare att läsa. 2017/18:KU16 Ändrade mediegrundlagar. Ds 2017:66 Motståndskraft. Inriktningen av totalförsvaret och utform- ningen av det civila försvaret 2021–2025. Lagrådsremiss Ny finansiering av public service (överlämnad till Lagrådet ). 1990/91:64 om yttrandefrihetsgrundlag m.m. 1992/93:236 om ägande av den avgiftsfinansierade radio- och TV verksamheten. 1995/96:161 En radio och TV i allmänhetens tjänst 1997–2001. 2000/01:94 Radio och TV i allmänhetens tjänst 2002–2005. 2005/06:112 Viktigare än någonsin! Radio och TV i allmän- hetens tjänst 2007–2012. 2008/09:153 Språk för alla – förslag till språklag. 2008/09:158 Från erkännande till egenmakt – regeringens strategi för de nationella minoriteterna. 2008/09:195 Utveckling för oberoende och kvalitet – Radio och TV i allmänhetens tjänst 2010–2013. 2009/10:115 En ny radio- och tv-lag. 2012/13:164 Bildning och tillgänglighet – radio och tv i allmän- hetens tjänst 2014–2019. 2013/14:134 Lättare att läsa. 2014/15:1 Budgetproposition . 2015/16:132 Mer film till fler – en sammanhållen filmpolitik. 2016/17:1 Budgetproposition . 2017/18:49 Ändrade mediegrundlagar. 2017/18:154 Journalistik i hela landet. 2017/18:261 Långsiktig finansiering och stärkt oberoende för public service. SOU 2000:55 Radio och TV i allmänhetens tjänst – Ett berednings- underlag. SOU 2012:59 Nya villkor för public service. SOU 2013:58 Lättläst. SOU 2014:77 Från analog till digital marksänd radio – en plan från digitalradiosamordningen. SOU 2015:94 Medieborgarna & medierna. En digital värld av rättigheter, skyldigheter – möjligheter och ansvar. SOU 2015:96 Låt fler forma framtiden! SOU 2016:58 Ändrade mediegrundlagar. SOU 2016:80 En gränsöverskridande mediepolitik. För upplysning, engagemang och ansvar. SOU 2017:60 Nästa steg? Förslag för en stärkt minoritetspolitik. SOU 2017:79 Finansiering av public service – för ökad stabilitet, legitimitet och stärkt oberoende. SOU 2017:88 Nästa steg? Förslag för en stärkt minoritetspolitik. SÖ 1965:18 Överenskommelse med ang. åtgärder för förbättrad televisionsmottagning. SÖ 2000:2 Ramkonvention om skydd för nationella minoriteter. SÖ 2000:3 Europeisk stadga om landsdels- eller minoritetsspråk. SÖ 2003:19 Ändring av överenskommelsen (SÖ 1965:18) med ang. åtgärder för förbättrad tele- visionsmottagning. Litteratur, rapporter m.m. (2018) Konjunkturbarometern för den statliga sektorn – en prognos för . BBC (2016) BBC Quotas and Targets (http://downloads. bbc.co.uk/commissioning/site/bbc-quotas-targets.pdf, senast besökt ). Burnley, (2015) Public Value Test: fit for purpose? i Online activities of public service media: remit and financing. : European Audiovisual Observatory. Danska kulturministeriet (2014) DR:s public service-kontrakt for 2015–2018. Danska kulturministeriet (2016) Public service de næste . Rapport från Public service-udvalget. Europeiska kommissionens meddelande om tillämpningen av reglerna om statligt stöd på radio och tv i allmänhetens tjänst (EUT C 257, 27.10.2009, s. 1). Europeiska kommissionens beslut av om statligt stöd C 27/09 (f.d. N 34/B/09) bidrag till Télévisions som planerar att genomföra till förmån för Télévisions (EUT L 59, , s. 44). och rådets beslut (EU) 2017/899 av om användningen av frekvensbandet 470–i unionen (EUT L 138, 25.5.2017, s. 131). Finska regeringens proposition till med förslag till lag om ändring av lagen om (RP 13/2017 rd). för , och (2018) Årsredovisning och koncernredovisning för –. och tv (2016) Beslut den 19 sep- tember 2016, MPRT dnr 16/00083, fråga om mediets genomslagskraft. och tv (2017a) Beslut , MPRT dnr 17/00691, 692 och 695, avseende , AB:s och AB:s public service-redovisningar för . och tv (2017b) Beslut , MPRT dnr 16/03559, fråga om otillbörligt gynnande. och tv (2018) Beslut , MPRT dnr 17/01477 och 1400, fråga om opartiskhet och saklighet Hellekant Rowe, och , (2017) Lokal- redaktionens betydelse. Så påverkas den lokala bevakningen när journalisterna jobbar på distans, i – tillståndet för journalistiken 2016/2017. IIS – i (2017) Svenskarna och internet 2017. IRM – (2017) Pressmeddelande: Hushållens medieutgifter ökar kraftigt (/media/2004/hushallens-medieutgifter- 2017.pdf, senast besökt ). IRM – (2018) Svensk Reklammarknad 2017. Italienska departementet för ekonomisk utveckling (2018) Contratto Nazionale di Servizio tra il Ministero dello sviluppo economico e la – Radiotelevisione italiana S.p.A. 2018–2022. Kammarkollegiet (2018) Årsredovisning . Kantar (2018) Radioresultat Nationell radio (PPM) (/rapporter-undersokningar/ radioundersokningar/radioresultat-nationell-radio-ppm, senast besökt ). (2017) Genomförd halvtidsöversyn med SVT, SR och UR (/pressmeddelanden/2017/02/ genomford-halvtidsoversyn-med-svt-sr-och-ur/, senast besökt ). , (2018a) Vikten av hela bilden. (/svt-bloggen/post/vikten-av-hela-bilden/, senast besökt ). , (2018b) Vad betyder ”hela bilden”? (/svt-bloggen/post/vad-betyder-hela-bilden/, senast besökt ). , (2017) Hushållens medieutgifter växer snabbt. (/kultur-noje/hushallens- medieutgifter-vaxer-snabbt, senast besökt ). Mediavision (2018a) Streaming i växer så det knakar (/mediavision-streaming-i-sverige-vaxer-sa- det-knakar/, senast besökt ). Mediavision (2018b) Newsletter 23: Commercial audiences below viewing already 2018 (/newsletter-may-23-commercial- audiences-below-100-min-viewing-already-2018/, senast besökt ). Medieakademin (2018) Förtroendebarometern 2018. Medietilsynet (2018) NRK:s bidrag til mediemangfoldet – En analyse av NRKs bidrag til innholds- og bruksmangfoldet, NRKs samarbeid med andre medieaktører og konkurransemessige virkninger av NRKs nyhets- og aktualitetstilbud på nett. , (2018) Om vita fläckar på mediakartan (//2018/03/08/om-vita-flackar-pa- mediakartan, senast besökt ). MMS – Mediamätning i (2018a) Basundersökning 2018:1. MMS – Mediamätning i (2018b) Årsrapport . MMS – Mediamätning i (2018c) Trend & Tema 2017:4. , (2018) Låt inte licensfinansierade P3 konkurrera ut privatradion. (/debatt/lat-inte-licensfinansierade-p3-konkurrera- ut-privatradion, senast besökt ). , (2018) Så vändes misstro till makt i medieskuggans . (/nyheter/sa- vandes-misstro-till-makt-i-medieskuggans-hofors/, senast besökt ). MPRT – Myndigheten för press, radio och tv (2012) SVT:s täck- ningskrav. MPRT – Myndigheten för press, radio och tv (2015) Utveckling och påverkan i allmänhetens tjänst. Redovisning av uppdragen att kartlägga hur public service-bolagens verksamheter påverkar medie- marknaden och att se över systemet med förhandsprövning av nya tjänster. MPRT – Myndigheten för press, radio och tv (2016a) Rapport med förslag till beslutsmodell . MPRT – Myndigheten för press, radio och tv (2016b) Beslut , MPRT dnr 16/01344, avseende krav på att tillgäng- liggöra tv-sändningar för personer med funktionsnedsättning. MPRT – Myndigheten för press, radio och tv (2017a) Vidare- sändningsplikten, utrymmet för lokala kabelsändarorganisationer samt tillgång och upptäckbarhet i onlinemiljö. MPRT – Myndigheten för press, radio och tv (2017b) Medie- utveckling – Medieutbud. MPRT – Myndigheten för press, radio och tv (2017c) Medie- utveckling – Mediekonsumtion. MPRT – Myndigheten för press, radio och tv (2017d) Medie- utveckling – Medieekonomi. MPRT – Myndigheten för press, radio och tv (2018a) Årsredovisning 2017. MPRT – Myndigheten för press, radio och tv (2018b) Ett speglings- uppdrag för ett förändrat medielandskap. MPRT – Myndigheten för press, radio och tv (2018c) Distribution via internet – trådburen respektive trådlös distribution av program. MTM – Myndigheten för tillgängliga medier (2018) Årsredovisning 2017. (2018) Mediebarometern 2017. Norska (2015) Meld. St. 38 (2014–2015) Open og opplyst – Allmennkringkasting og mediemangfald. , och , (2017) Färre nyhets- producenter – men fler nyheter i nätverkens flöden, i Medie- studiers årsbok – tillståndet för journalistiken 2016/2017. , och Brounéus, (2018) Nyhetsvärderaren – ForskarFredags massexperiment 2017, 2018:2. : Vetenskap & Allmänhet. , (2017) Presentation av Mediekonomi 2017. , och , (2017) Kampen om reklamen. PTS – (2017a) Mobiltäcknings- och bredbands- kartläggning 2016. PTS – (2017b) Svensk telekommarknad 2016. PTS – (2018) Svensk telekommarknad 2017. RIKAB – Radiotjänst i (2017) Årsredovisning för räken- . (2018) Penningpolitisk rapport, . (2018) Alltmer polariserat medieförtroende (presentation vid ). SR – (2018a) Public service-redovisning 2017. SR – (2018b) Budgetunderlag för . Statskontoret, (2018) Analys av verksamhet. Strömbäck, (2015) Demokratin och det förändrade medie- landskapet. Mot ökade kunskapsklyftor och deltagandeklyftor? i Låt fler forma framtiden! Forskarantologi (SOU 2015:96). SVT – (2016) Public service-redovisning 2015. SVT – (2018a) Public service-redovisning 2017. SVT – (2018b) Budgetunderlag för . SVT – (2018c) Unga lägger mycket tid på rörlig bild – men väljer bort SVT (vipatv.svt.se/204/nyheter/arkiv-for- nyheter/2018-02-16-unga-lagger-mycket-tid-pa-rorlig-bild--- men-valjer-bort-svt.html, senast besökt ). SVT – (2018d) Efter kritiken – SVT satsar på teckenspråkstolkning (/omoss/post/efter-kritiken- svt-satsar-pa-teckensprakstolkning/, senast besökt ). SVT m.fl. (2017) Skrivelse från SVT, SR och UR till kulturutskottet och om tillgodo- räknande av webbtjänster. Tenor, (2017) Kommunerna om tillståndet för den lokala journalistiken, i – tillståndet för journali- stiken 2016/2017. (2017) Fler filminspelningar till – genom stärkta konkurrensvillkor för internationell filmproduktion. TU – Medier i (2015) Förhandsprövning av fyra digitala SVT- tjänster. Truedson, (2017) Kommunbevakningen har ökat – trots fortsatt ekonomisk press, i – tillståndet för jour- nalistiken 2016/2017. UR – (2018) Public service-redovisning 2017. Utgivarna m.fl. (2018) Medier: Vi har enats om ett nytt etiskt system. (/medier-vi-har- enats-om-ett-nytt-etiskt-system, senast besökt ). , , , och , (2018) Det svenska medielandskapet: traditionella och sociala medier i samspel och konkurrens. Wormbs, (2017) Demokratin och det nya offentliga samtalet (del av seminarium anordnat av IFF och , /en/calendar/ifplay/demokratin-och-det-nya- offentliga-samtalet-nina-wormbs/, senast besökt ). Yle (2017) Förhandsprövning av de regionala nyheternas webbtjänster och personifiering (svenska.yle.fi/artikel/2017/03/15/ forhandsprovning-av-de- regionala-nyheternas-webbtjanster-och-personifiering, senast besökt ). Zuckerberg, (2018) Inlägg om fokus- områden för Facebook (/zuck/posts/10104413015393571?pnref= story, senast besökt ). Radio och tv i allmänhetens tjänst En parlamentarisk kommitté ska analysera villkoren för radio och tv i allmänhetens tjänst och föreslå nödvändiga förändringar för att skapa fortsatt goda förutsättningar för verksamheten. Kommitténs uppdrag är att föreslå ett långsiktigt hållbart och solidariskt finan- sieringssystem för radio och tv i allmänhetens tjänst. Utgångspunk- ten är att , och ska ha finansiella förutsättningar att utveckla en oberoende verksamhet med hög legitimitet, kvalitet och relevans i det moderna medielandskapet. •analysera möjliga alternativa finansieringssystem med utgångs- punkt i de särskilda krav och mål som finns för systemet med radio och tv i allmänhetens tjänst, •ta fram ett konkret förslag för finansiering av radio och tv i all- mänhetens tjänst där insamlade medel även i fortsättningen han- teras åtskilda från övriga medel på statens budget, •ta ställning till om det är hushåll eller individer som ska vara betal- ningsskyldiga och om det är lämpligt att införa en differentiering av betalningsskyldigheten, och •ta ställning till om betalningsskyldigheten även fortsättningsvis ska knytas till innehav av viss mottagningsutrustning och hur den i så fall ska definieras. Uppdraget ska redovisas . Regeringen avser att i tilläggsdirektiv ge kommittén i uppdrag att ta fram ett förslag till hur uppdraget för radio och tv i allmänhetens tjänst ska utformas med utgångspunkt i verksamhetens stora bety- delse i av omvälvande medieutveckling. Radio och tv i allmänhetens tjänst Radio- och tv-verksamhet i allmänhetens tjänst bedrivs av (), () och Utbild- ningsradio AB (UR). Verksamheten ska präglas av oberoende och stark integritet och bedrivas självständigt i förhållande till såväl staten som olika ekonomiska, politiska och andra intressen och maktsfärer i samhället. Den centrala uppgiften för , SVT och UR är att erbjuda ett mångsidigt programutbud som är tillgängligt för alla, som speglar mångfalden i hela landet och som kännetecknas av god kvalitet, allsidighet och relevans oavsett genre. Programutbudet som helhet ska präglas av folkbildningsambitioner. SR:s, SVT:s och UR:s verksamheter styrs av sändningstillstånd och anslagsvillkor som regeringen beslutar med stöd av riksdagsbeslut. Inför varje tillståndsperiod görs en bred översyn av programbolagens uppdrag. En stark och oberoende radio och tv i allmänhetens tjänst behövs för att säkerställa ett varierat utbud på medieområdet. En av- görande förutsättning är att programföretagen har en stabil och för- utsebar finansiering där medelstilldelningen är utformad för att värna företagens oberoende. Detta ställer speciella krav på ett finansier- ingssystem. Det måste utformas för att säkerställa solidarisk betalning som ger förutsättningar för ett brett och djupt förtroende för hela verksamheten och därmed för dess legitimitet. Uppdraget att föreslå en framtidssäker avgiftsmodell Verksamheten i SR, SVT och UR finansieras genom radio- och tv-avgifter enligt lagen (1989:41) om finansiering av radio och TV i allmänhetens tjänst. Varje hushåll och företag eller annan juridisk person som innehar en tv-mottagare är skyldig att betala radio- och tv-avgift. Avgiften uppgår till per hushåll eller företag och år. En tv-mottagare defi- nieras i lagen som en sådan teknisk utrustning som är avsedd att ta emot utsändning eller vidaresändning av tv-program, även om utrust- ningen också kan användas för annat ändamål. Radiotjänst i (), som är ett gemensamägt dotterbolag till , SVT och UR, sköter uppbörden och bedriver avgiftskontroll. beslutar om medelstilldelningen till programföretagen från det s.k. rundradiokontot, där intäkterna från avgiften placeras. beslutade att tillkännage för regeringen att en parlamentarisk utredning av radio- och tv-avgiften bör komma till stånd inför nästa sändningstillstånd (bet. 2014/15:KrU3, rskr. 2014/15:157). Arbetet ska enligt beslut syfta till att ta fram en solidariskt finansierad och långsiktigt trygg modell som garanterar verksamhetens fortsatta oberoende. Genom tillsättandet av en kommitté är tillkännagivandet slutbehandlat. En förändring av modellen för finansiering av radio och tv i allmänhetens tjänst SR, SVT och UR ska enligt anslagsvillkoren delta i den tekniska ut- vecklingen av produktions- och distributionsteknik för radio och tv. För att nå lyssnarna och tittarna är det nödvändigt att kärnverk- samheten tillgängliggörs på olika plattformar. minskar konsumtionen av radio och tv via tradi- mottagare, som användningen av internet som platt- form för radiolyssnande och tv-tittande ökar markant, särskilt i yngre målgrupper. Utvecklingen riskerar att leda till en situation där ansvaret för finansieringen av radio och tv i allmänhetens tjänst åligger ett minskande antal hushåll som innehar en traditionell tv-mottagare, medan allt fler konsumerar programföretagens utbud via internet utan att delta i finansieringen. Därigenom riskerar en obalans att uppstå mellan inkomster och utgifter i systemet. Dessutom finns det en risk för att legitimiteten i radio- och tv-avgiftssystemet urholkas. Lagen om finansering av radio och TV i allmänhetens tjänst ändrades 2007 i syfte bl.a. att göra den mera teknikneutral. Efter att SVT startat utsändningar av hela programtjänster via internet tolkade RIKAB lagen som att datorer, surfplattor och smarta mobiltelefoner föll under begreppet tv-mottagare vid sidan av tradi- tv-apparater. Den nya tolkningen ledde till att fler hushåll deltog i finansieringen av radio och tv i allmänhetens tjänst, som tillämpningen kom att ifrågasättas. RIKAB:s avgiftsbeslut överklagades till domstol och fann Högsta förvalt- ningsdomstolen att innehav av en dator med internetuppkoppling inte kan anses utgöra ett innehav av en tv-mottagare som kan utlösa en skyldighet att betala radio- och tv-avgift enligt lagen om finansiering av radio och TV i allmänhetens tjänst (HFD 2014 ref. 33). RIKAB har därefter ändrat sin tillämpning i enlighet med domen. Ett stort antal avanmälningar har skett vilket har lett till att RIKAB har återbetalat avgifter. Antalet betalande hushåll har sjunkit. Enligt skrivelse från RIKAB med rundradiorörelsens delårsredovisning (Ku2016/02057/MF) har nedgången fortsatt . Kommittén ska analysera vilka finansieringsmodeller som kan anses möta de särskilda krav och mål som verksamheten ställer och som därmed är möjliga alternativ för finansieringen av radio och tv i allmänhetens tjänst. Hur ska en framtidssäker avgiftsmodell utformas? SR, SVT och UR ska ha finansiella förutsättningar att utveckla en oberoende verksamhet av hög kvalitet och relevans i det moderna medielandskapet. Ett kommande system för uppbörd och medels- tilldelning ska garantera en stabil och ändamålsenlig finansiering av verksamheten i företagen. Finansieringssystemet ska så långt möjligt åtnjuta allmänhetens förtroende och därmed bidra till verksam- hetens legitimitet. Finansieringen av radio och tv i allmänhetens tjänst ska ske genom ett solidariskt, rättvist och resurseffektivt system där programbolagen fortsatt finansieras utan annonsintäkter och så att verksamhetens självständighet och oberoende värnas. I ett demokratiskt samhälle drar alla nytta av att det finns aktörer inom radio och tv som står fria från ekonomiska, politiska och andra intressen och maktsfärer i samhället. Ett solidariskt och rättvist uppbördssystem innebär att de som har tillgång till radio och tv i allmänhetens tjänst ska medverka till dess finansiering. Av detta skäl, och för att garantera stabilitet oavsett konkurrensförhållanden och kortsiktig efterfrågan, är det inte lämpligt att verksamheten finansieras enbart av dem som aktivt väljer att ta del av utbudet, t.ex. genom abonnemang eller andra betaltjänster. Det är viktigt för systemets legitimitet att det uppfattas som rättvist och att systemet är kostnadseffektivt. Genom att insamlade medel även fortsättningsvis kan hanteras åtskilda från övriga medel på statens budget och endast användas till radio och tv i allmänhetens tjänst skapas förutsättningar för verksamhetens oberoende från kortsiktiga politiska intressen. Frågan om hur medelstilldelningen sker till bolagen är av stor vikt med hänsyn till kravet på oberoende. Det finns risk för att nuvarande avgiftsmodell kommer att framstå som orättvis då allt fler kan dra nytta av verksamheten utan att vara med och finansiera den. Modellen kan också kritiseras med anledning av de kostnader som är förknippade med avgiftskontrollen. Eftersom det enligt dagens system endast är hushåll med innehav av tv- mottagare som är avgiftsskyldiga behövs en aktiv kontroll av innehav. En del av kostnaderna följer också av att avgiften betalas av hushåll snarare än av individer. Genom att hushållen blir fler, mer dif- ferentierade och får rörligare sammansättning ökar kostnaden för systemet. har den tekniska utvecklingen inneburit flera alternativa mottagningsmöjligheter och att tittande och lyssnande oftare sker individuellt också inom ett hushåll. En stor del av den utrustning som kan användas för att ta del av radio och tv används för en rad andra ändamål och anskaffas inte pri- märt för just radio och tv. Detta är en utveckling som med all sanno- likhet kommer att fortsätta med tanke på det alltmer uppkopplade samhället och kan komma att innebära en stor utmaning för rådande finansieringssystem. För många, särskilt personer med funktions- nedsättning, men också studerande, hemarbetande och äldre, är dato- rer och annan utrustning med internetuppkoppling nödvändig för att kunna upprätthålla kommunikation och samhällsdeltagande. Ett eventuellt förslag som innebär att kopplingen mellan avgiftsskyldighet och innehav av en viss utrustning upprätthålls bör förhålla sig till detta och till betydelsen av att systemet åtnjuter legitimitet. Kommittén ska med utgångspunkt i den analys och de övervägan- den som gjorts lämna förslag på hur radio och tv i allmänhetens tjänst bör finansieras och ta fram ett konkret och fullständigt beslutsunderlag avseende hur ett sådant system bör utformas och genomföras. Det förslag som lämnas ska innebära att insamlade medel även i fortsättningen hanteras åtskilda från övriga medel på statens budget. I uppdraget ingår att •lämna förslag på var ansvaret för uppbörd och förvaltning av medlen ska ligga liksom vilka avgiftsnivåer eller motsvarande som ska gälla utifrån det medelsbehov som beslut för den nuvarande tillståndsperioden ger upphov till (prop. 2012/13:164, bet. 2013/14:KrU3, rskr. 2013/14:60), •ta ställning till om det är hushåll eller individer som ska vara betal- ningsskyldiga, •ta ställning till om det går att förena önskan om teknisk neutralitet och framtidssäkerhet med dagens koppling mellan avgifts- skyldighet och innehav av viss mottagningsutrustning, •ta ställning till om resurssvaga grupper ska betala ett lägre belopp eller helt undantas från betalningsskyldigheten, •ta ställning till om företag och andra juridiska personer fortsatt ska vara skyldiga att betala avgift eller motsvarande, •beskriva konsekvenserna av de förslag som lämnas för olika grup- per av individer och hushåll, och •lämna förslag till de förändringar som behövs, inklusive författ- ningsändringar. De framtida villkoren för radio och tv i allmänhetens tjänst beslutade om villkor och riktlinjer för , SVT och UR t.o.m. (prop. 2012/13:164, bet. 2013/14:KrU3, rskr. 2013/14:60). Regeringen avser att i tilläggsdirektiv ge kommittén i uppdrag att ta fram ett förslag om hur uppdraget för radio och tv i allmänhetens tjänst ska utformas med utgångspunkt i verksamhetens stora betydelse i av omvälvande medieutveckling.