sou · H5B367 · 2018-01-01 00:00:00 — En nationell samordnare för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism SOU och Ds kan köpas från kundservice. Beställningsadress: kundservice, 106 47 Ordertelefon: Webbplats: /offentligapublikationer För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Svara på remiss – hur och varför Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ). En kort handledning för dem som ska svara på remiss. Häftet är gratis och kan laddas ner som pdf från eller beställas på /remisser Layout: Kommittéservice, Tryck: , 2017 If we forget how to engage scientifically with the world, then it will punch us in the face … Den engelske filosofen uttryck – kunskap är makt – har hunnit bli slitet under de sekler som gått sedan han myntade det. Det äger fortfarande sin giltighet, men det gör också det omvända påståendet, som hans efterföljare laborerar med: Den franske filosofen menade ju att makt är kunskap, och framför allt att makten strävar efter att inhämta den kunskap den anser sig behöva för att inrätta eller upprätthålla ett system. Denna strävan kan leda till gott: Som när till slut, utifrån sin samlade kunskap och erfarenhet, kungjorde den Allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna . Samma strävan har också lett till ont, som när den kunskap som vetenskapen genererar inte passar maktens agenda. Vår historia är full av avrättade (som ) och tystade (som ) vetenskapsmän. Men vi behöver inte gå så långt tillbaka som till renässansen. I nazismens , åren före den historiska kungörelsen i FN, förkastades stora delar av världens vedertagna kunskap till förmån för ”arisk fysik”. I vår egen nutid ser vi statschefer som föraktar och förkastar vetenskapliga rön, som andra länder helt förbjuder sådant som anses oförenligt med en viss religion. Att inte bara tillåta utan också främja och skapa förutsättningar för kunskapsbildning – även sådan som kan vara kontroversiell och/eller utmanande – är en livs- nödvändig del av en vital demokrati, och av det öppna och toleranta vi vill ha, med åsiktsfrihet, fria medier och fri forskning. Den översikt du har framför dig är skriven på initiativ av den Nationella samordnaren för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism. I syfte att bidra till att stärka och utveckla konkreta insatser och relevant forskning om våldsbejakande extremism, samt göra analyser och forskning till praktisk tillämpbar kunskap för kommuner och lokala aktörer som arbetar med att utveckla och genomföra före- byggande insatser, har samordnaren inrättat ett nationellt nätverk av experter. Dessa experter har samlats i två olika forum, ett nätverk av forskare (forskarnätverket) och ett nätverk av praktiker (praktiker- nätverket). Vi vill främja praktikernära forskning och även stimulera den så viktiga tredje uppgiften – samverkan med det omgivande sam- hället. I som denna är behovet av källkritik och fri forskning kan- ske större . Vi är inne i stora förändringsprocesser såväl lokalt som globalt, av vilka flera är positiva. Men vi ser också tecken på ökad nationalism, social oro, faktaresistens och politikerförakt. Hela vårt samhälle tycks vara inne i en ganska plågsam strid om vilka värderingar som ska gälla. I som kräver engagemang, med- mänsklighet och tolerans ser vi hot och hat få fäste. I en sådan tid behövs fria tankars rum. Vi behöver få pröva våra idéer och bryta våra åsikter mot varandra. Vi behöver stärka demokratin i en gemen- skap som utvecklar men också utmanar och provocerar, och vi be- höver goda samtal. Vi vet att fri debatt med högt i tak kan utgöra en motkraft till antidemokratiska och främlingsfientliga tendenser. Men då gäller det att de starka åsikter som yttras i diskussionen, också bygger på fakta och kunskap. Här har vi alla en roll att spela. När det gäller Samordnaren ska vi, enligt de tilläggsdirektiv vi fick 2016, särskilt bidra till att stärka och utveckla konkreta insatser och relevant nationell och internationell forskning om våldsbejakande extremism. Vi har ett ansvar för att kunskap tas fram, och vi sam- arbetar med en rad myndigheter (inklusive lärosäten) och andra orga- nisationer som substantiellt bidrar till denna kunskapsuppbyggnad. Denna översikt är ett led i att uppfylla vårt uppdrag, och jag vill varmt tacka alla medverkande forskare som sammantaget så starkt bidrar till att forskningen går framåt. Kunskap – och mer forskning – behövs vare sig det handlar om hur vi ännu bättre kan stärka demokratin, motverka att personer ansluter sig till våldsbejakande extremism eller underlätta att perso- ner lämnar sådana miljöer. Vi behöver mer kunskap om den våldsbejakande extremismens omfattning, olika uttryck och strukturer: Om vi inte vet hur det ser ut kan vi heller inte föreslå relevanta åtgärder, varken när det gäller det breda förebyggande arbetet eller det som i andra änden handlar om att förhindra och för- svåra. Vi har fortfarande lång väg att gå, och mycket mer forskning behövs. Denna brett upplagda nationella översikt, i form av en SOU (SOU 2017:67), vill utgöra ännu en pusselbit till kunskapsbyggandet i demokratins tjänst. för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism Våldsbejakande extremism – begrepp och diskurs ......... Från traditionell till ideologiskt motiverad brottslighet ... Överlappningen mellan våldsbejakande extremism och organiserad brottslighet........................................ Våldets polarisering i svenska städer.......................... 6Individuella riskfaktorer och riskbedömningar för våldsbejakande radikalisering: en översikt av forskningsläge och metoder.................. – betydelsen av hot och polarisering .......................... Rätten som ram vid myndighetsåtgärder i syfte att motverka våldsbejakande extremism.......................... Den lokala nivåns betydelse i det förebyggande arbetet mot våldsbejakande islamistisk extremism ...... Socialt arbete och våldsbejakande extremism ............. Sociala rörelser, protester och politiskt våld – en forskningsöversikt ............................................. Digitala medier, motoffentligheter och våldsbejakande extremism .................................. Datorstödda analyser av digitala miljöer och fenomen .. Social nätverksanalys och antagonistiska miljöer......... är chef för () europeiska säkerhetsprogram. Han har publice- rat flera böcker om vapenkontroll, nedrustning och exportkontroll. är lektor i medie- och kommunikationsvetenskap på , kultur och kommunikation (K3) vid . Hon disputerade vid med avhand- lingen ”Radical online video. YouTube, video activism and social movement media practices”. Hennes forskning rör sig i fältet medier, politisk deltagande och sociala rörelser. Hon har publicerat ett flertal studier om aktivism och mediepraktiker inom sociala rättvisa rörelser samt högerextrema rörelser i internationella tidskrifter och antologier. är docent i psykologi vid psykologiska institutionen, . Hon forskar inom socialpsykologi och poli- tisk psykologi, främst med inriktning mot sociala förklaringar bakom protestbeteende och radikalisering. Hennes utgångspunkt är att grundläggande, mänskliga mekanismer som behov av tillhörighet kan ligga till grund för radikalisering. Hon är även intresserad av genus. är associate editor för , och leder forskningsprojektet psykologi, finansierat av Forte. är professor i statsvetenskap vid statsvetenskapliga institutionen, . Hon forskar om politiskt beteende/ politisk psykologi, framför allt med fokus på att förklara protest- beteende och radikalisering. I relation till detta forskar hon även om polarisering och röstningsbeteende. Hennes forskning fokuserar även på politiska partier och koalitionspolitik. Hon är associate editor för . projektet and political violence, finansierat av och . är professor i sociologi vid . Han leder också ett forskningsprojekt om våldsbejakande organi- sering och antisociala karriärer vid . Hans forskning är främst inriktad mot hur nätverkspositioner defi- nierar människors handlingsmöjligheter och begräsningar, exempelvis i studier av socialt kapital, elitstrukturer och social organisering. är socionom, docent i folkhälsovetenskap och lektor vid , . Hennes forsk- ning handlar om sociala bestämningsfaktorer för hälsan, socialt kapi- tal och ojämlikhet i hälsa. Hon har forskat om ensam- kommande barns mottagande och etablering i det svenska samhället och leder ett projekt om polisens insatser i särskilt utsatta områden. Hon har medverkat i flera internationella forsk- ningsprojekt i , och . är professor i islamisk teologi och filo- sofi vid , . Hans forsk- ning handlar om politisk islam och dess olika yttringar. Han har också forskat om muslimska tänkares olika strategier för ny- och omtolkningar av islams urkunder, deras hantering av globaliserings- och modernitetsproblematiken, receptionen av bilden av / väst och modernitet i muslimska länder, samt konstruktionen av bilden av väst bland muslimska tänkare och utformningen av bilden av den muslimska i väst. är socionom, legitimerad psykoterapeut och klinisk handledare samt professor i socialt arbete. Han är för när- varande biträdande föreståndare och forskningsledare vid polisutbild- ningen, . Han har varit forskningsledare för ett flertal nationella och internationella forskningsprojekt om psykisk ohälsa, trauma och personlighet. har han framför allt bedrivit forskning om migration. är han verksam i ett flertal forskningsprojekt om polisens insatser i samhället. är forskare vid (). Hennes forskning är inriktad mot våldsbrott, polis och migrationspolitik. jobbar med ett projekt om olaglig handel och missbruk av skjutvapen i och ett pilot- projekt om polisiära sociala protester. i sociologi och doktorand i socialt arbete vid . Hennes teoretiska intressen utgår huvudsak- ligen från socialpsykologin och frågor som rör identitet och till- hörighet. Hennes forskning är inriktad mot konflikter där våldets legitimitet hävdas genom teologiska och/eller politiska referenser, med särskilt fokus på lokala konsekvenser av utresandet från till konflikterna i och och hur olika lokala aktörer be- greppsliggör såväl globala som lokala skeenden. är fil.dr i datavetenskap och verksam på FOI och vid . I sin forskning utvecklar hon teknik och metod för att analysera data från ett säkerhetsperspektiv. Aktuell forskning handlar om hur man kan använda sig av artificiell intelligens (AI) för att studera digitala grupper och miljöer med avseende på våldsbejak- ande extremism och hatbudskap, samt hur man kan identifiera olika former av psykologiska varningsbeteenden i text. är docent i global hälsa vid hälsa och klinisk medicin, . Han bedriver kvalita- tiv forskning med inriktning mot infektionssjukdomar i och . är specialistläkare och professor i barn- och ung- domspsykiatri vid samt gästprofessor i psykiatrisk epidemiologi vid . Han forskar om orsaksfaktorer och utvecklingsvägar till vålds- och sexualbrottslig- het hos både ungdomar och vuxna. Han bidrar även i studier av effek- ter av förebyggande behandling mot olika typer av utagerande, aggres- siva beteenden. är docent i historia och universitetslektor med särskild inriktning mot extremism och samhällsskydd vid historiska institu- tionen, samt biträdande föreståndare för centrum för polisforskning, Hennes forskningsområden är nationalsocialism, fascism, samhällets motreaktioner mot rörelser som definieras som potentiellt systemhotande, hatbrott, antisemitism, terrorism – samt- liga i ett historiskt perspektiv. är professor i offentlig rätt vid juridiska fakulteten, . Hon är docent i socialrätt och socialt arbete. Hennes expertområden innefattar rättssäkerhets- och integritets- frågor rörande barn och ungdomar i samhällsvård, barns rättigheter samt enskildas rättsskydd vid processer i förvaltningsdomstol. Hon medverkade i expertråd 2012–2017 och var också expert i den statliga utredningen om tvångsvård för barn och unga 2012–2015. Hon är koordinator för två forskningsmiljöer vid , Rätt och utsatthet samt . är universitetslektor och docent i offentlig rätt vid juridiska fakulteten, . Han är verksam inom ett brett forskningsområde vilket innefattar både konstitutionell rätt och förvaltningsrätt. Bland annat har han forskat om yttrande- frihet, internationellt myndighetssamarbete och ekonomisk styrning. är fil.dr i sociologi vid och universitetslektor i kriminologi vid . Han är även associerad forskare vid och verksam vid samordnaren för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism. Hans forskning är inriktad mot kriminell organisering, som organiserad brottslighet och gängkriminalitet. är han involverad i forskningsprojekt om organiserad brottslighet och våldsbejakande extremism. är professor i kriminologi vid univer- sitet och . Hans forskningsinriktning är främst brottsliga nätverk och livsförloppskriminologi. har skrivit flera läroböcker i kriminologi. Han delar ordförandeskapet i den internationella juryn för in Criminology och är ledamot och expert i flera svenska och internationella vetenskapliga råd, styrelser och arbetsgrupper som rör brottslighet och åtgärder mot brott. är postdoktor vid statsvetenskapliga institutionen vid . Hon disputerade och avhandlingsarbetet handlar om beredskap inför terroristattentat som riktar sig mot tåg och tunnelbanor. Särskilt fokus är svensk krisberedskap inför stor- skaliga terroristdåd. pågående postdokprojekt fokuserar på krishantering och civilsamhällets roll vid kriser och katastrofer. Ytterligare forskningsprojekt handlar om våldsbejakande extremism och lokal resiliens samt olika varianter av fred. är kriminolog, socionom och med.dr och arbetar kliniskt vid samt forskar om grova våldsbrott, organiserad brottslighet och våldsbejakande radikalisering vid Karo- linska institutet och är doktorand i folkhälsovetenskap vid . Hennes huvudsakliga forskningsintresse rör ensamkom- mande flyktingbarn och den kommande avhandlingen fokuserar på centrala aktörers psykiska hälsa i arbetet med av- och utvisningar av ensamkommande flyktingbarn. Hon har en bakgrund som socionom och har arbetat med utsatta ungdomar i öppen- vård. är docent och universitetslektor vid institu- tionen för samhällsvetenskaper vid . Hans forsk- ning kretsar kring sociala rörelser, politiska protester och politiskt deltagande. Han leder ett forskningsprojekt om radi- kalisering och motradikalisering. är docent vid statsvetenskapliga institutionen, . Hon leder ett MSB-finansierat projekt om radi- kalisering och lokal resiliens. Hennes forskning har bland annat rört ensamkommande barn, tvångsvård, krishantering samt svensk polis i utlandstjänst. Den mest frekventa operationella definitionen av våldsbejakande extremism avser handlingar som stödjer, uppmanar till eller om- fattar deltagande i ideologiskt motiverade våldshandlingar för att främja en sak (, 2014:10). Våldsbejakande extremism utgör tillsammans med andra fenomen som organiserad brottslighet och social oro ett påtagligt och växande hot mot det öppna och demokratiska samhället. Föreliggande antologi syftar till att ge en översikt över en del av den forskning som bedrivs om våldsbejakande extremism och närliggande fenomen. Den utgår från övertygelsen att ett framgångsrikt förebyggande, såväl som avhjälpande, arbete mot våldsbejakande extremism kräver ett gott forskningsbaserat kunskapsunderlag. Den våldsbejakande extremismen har motiverat en rad olika åtgärder för att stärka samhällets motståndskraft, bland annat genom investeringar i välfärden och försök till långsiktiga brotts- förebyggande insatser. Regeringen satsar i åtgärder mot bilbränder och kriminalitet i utsatta områden, en summa som successivt kommer att öka till 2020.1 har regeringen tagit fram strategier mot terrorism och våldsbejakande extremism och har beslutat om ny terrorlagstiftning (dir. 2017:14; prop. 2015/16:78; skr. 2014/15:146; SOU 2014:18). Kraftfullare straffrättsliga verktyg mot organiserad brottslighet har också trätt i kraft (prop. 2015/16:113), ett nytt nationellt brottsföre- byggande program för att kraftsamla det brottsförebyggande arbetet har introducerats och ett nytt centrum mot våldsbejakande extremism 1Pressmeddelande, : Åtgärder mot bilbränder och kriminalitet i utsatta områden i-utsatta-omraden/ kommer att inrättas vid (Brå). Många myn- digheter har också prioriterat frågan genom bland annat kunskaps- inventeringar och kunskapsöversikter. beslutade regeringen att ge en särskild utredare i uppdrag att som nationell samordnare (nedan kallad Samordnaren) förbättra samverkan mellan myndigheter, kommuner och organisa- tioner på nationell, regional och lokal nivå när det gäller arbetet med att värna demokratin mot våldsbejakande extremism (dir. 2014:103). Då uppdraget förstärktes knöts ett nationellt nätverk av exper- ter till Samordnaren, vars kunskaper och kontakter skulle gynna ut- vecklingen av det förebyggande arbetet (dir. 2015:27). Dessa exper- ter har samlats i två olika forum; forskarnätverket och praktiker- nätverket. Inom ramen för praktikernätverket arrangerade Samord- naren i samarbete med och Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) en konferens om förebyggande arbete mot våldsbejakande extremism som riktade sig till kommunala kontaktpersoner/samordnare och praktiker. Inom ramen för forskarnätverket har Samordnaren initierat flera forskningsprojekt som syftat till att öka kunskapen om våldsbejak- ande extremism och inspirera till flera tvärvetenskapliga samarbeten. Ett projekt initierades vid med fokus på hur politiskt motiverade ensamagerande individer och högerextrem ter- ror kan förstås och bekämpas (Lööw, och Dahlberg-Grund- berg, 2017). Vidare tog Samordnaren initiativ till en samhällsveten- skaplig antologi om våldets sociala dimensioner (, 2016) som vänder sig till studenter och praktiker och vid har ett projekt med syfte att ta fram en forsk- ningsöversikt över empirisk forskning om utträden från våldsbejak- ande extremism genomförts (, 2016). Samordnaren har också initierat två projekt vid Försvarshög- skolan om förebyggande av våldsbejakande extremism på lokal nivå (, 2015) och islamistisk extremism i sociala medier (Rans- torp, , 2015). tog Samordnaren tillsammans med och initiativ till ett kunskapsseminarium om hur man kan identifiera luckor i forskningen och med gemen- samma krafter verka för att kunskapsläget om islam, muslimer och politisk islam förbättras. Möjligheterna att förebygga och stärka demokratin mot vålds- bejakande miljöer förutsätter kunskap om orsakerna till varför indi- vider söker sig till dessa miljöer, framgångsfaktorer för utträde och hur miljöerna uppstår, upprätthålls och samspelar med varandra. Med anledning av detta samlades forskare2 från olika vetenskapliga discipliner och forskningsområden i ett idé- seminarium för att diskutera befintlig forskning om våldsbejakande extremism och ge förslag på framtida forskningssatsningar som i för- längningen kan stärka samhällets förebyggande förmåga. Seminariet mynnade ut i denna forskarantologi som ges ut i form av en statlig utredning. Notera dock att den här forskningsöversikten inte gör anspråk på att vara heltäckande. Många forskare, discipliner, och forskningsområden måste läggas till innan bilden kan bli komplett. Denna antologi ska snarare ses som ett första steg mot en systema- tisk forskningsinventering. Den här antologin innehåller 14 fristående kapitel och respektive kapitelförfattare ansvarar själv(a) för dess innehåll. Samordnaren har uppdragit åt författarna att skriva kapitel som innehåller en presenta- tion av forskningsområdet och dess möjligheter och begräsningar, en beskrivning av kunskapsluckor samt förslag på möjliga forsknings- insatser som kan ha bäring för arbetet mot våldsbejakande extremism. Varje kapitel avslutas med en kommentar om framtida forsknings- behov. Nedan sammanfattar vi några förslag som kan vägleda sats- ningar på forskning som kan bidra till att stärka samhällets förebyg- gande förmåga. Förutom förslag på forskningssatsningar på specifika frågor framgår det att forskning om våldsbejakande extremism behöver förstärkas såväl horisontellt som vertikalt. Bland de specifika frågor som vi menar bör adresseras ingår följande: ∙Forskning om civilsamhällets roll och betydelse; dels som fertil grogrund för ideologiska och religiösa strömningar associerade med våldsbejakande extremism, dels som aktivt förebyggande institution och som alternativ till sådana strömningar. 2Närvarande var Nationella samordnaren, , kommittésekreterare och samman- kallande , samt från forskarsamhället , , , , , , , , , , , och . , , och var för- hindrade att delta i seminariet. ∙Forskning om samspelet mellan inomparlamentariska politiska rörelser och utomparlamentariska extremistiska rörelser; dels med avseende på dolda allianser, ideologiutbyte och karriärvägar, dels med avseende på inomparlamentarisk neutralisering av utom- parlamentarisk extremism. ∙Forskning om samspelet mellan olika antagonistiska miljöer. Våldsbejakande extremism är dynamisk och föränderlig. Dyna- misk i bemärkelsen att individer kan träda ut ur en miljö för att träda in i en annan. Föränderlig i bemärkelsen att profiler på de individer som ansluter sig till våldsbejakande extremism kan skifta mellan tid och rum. ∙Forskning om könsskillnader inom våldsbejakande extremism, i synnerhet kvinnors roll och betydelse för såväl rekrytering in i antagonistiska miljöer som i det formella och informella före- byggande arbetet. Horisontellt menar vi att det finns ett behov av särskilda forsknings- satsningar som premierar mångvetenskapliga och tvärinstitutionella samarbeten, både inom och mellan och myn- digheter med operativa uppdrag, såsom , Säkerhets- polisen och : ∙Akademisk forskning om våldsbejakande extremism bör vara tvärvetenskaplig, syntesdrivande och väl förankrad i etablerad forskningspraxis. Våldsbejakande extremism är inte ett isolerat problem. Här finns tydliga historiska analogier och överlapp med andra sociala risker, inklusive s.k. antisociala miljöer och karriärer. Historiska och religiösa rötter behöver förstås och relateras till förhållanden i vår globaliserade samtid. ∙Kunskap från juridik, kriminologi, psykiatri, psykologi, socialt arbete, sociologi och statsvetenskap behöver beaktas såväl inför strategiska och taktiska bedömningar som inför formulering av policy och lagstiftning i förhållande till våldsbejakande extremism. ∙Våldsbejakande extremism är för komplext för att studeras inom en begränsad och diffus begreppsram. Många av begreppen är lad- dade och illa definierade, vilket har hämmande inverkan på forsk- ningsutbyte och samarbete över disciplingränserna. Satsningar bör göras på forskningsprogram som kombinerar olika teoretiska och metodologiska ansatser, gärna under ett mer neutralt begrepps- paraply. Forskningen om våldsbejakande extremism behöver förstärkas även vertikalt. För att förstår extremismens dimensioner på djupet behöver forskningen i större utsträckning bygga på solid empirisk grund. Här behövs också substantiella satsningar som möjliggör ambitiösa stu- dier och som introducerar yngre forskare till området: ∙Särskilda satsningar bör göras på forskning som kombinerar kvantitativa registerstudier med kvalitativa ansatser. Medel bör avsättas för att bygga upp en nationell databas över ideologiskt och religiöst motiverade brott och inrymma uppgifter om en- skilda händelser. En sådan databas behöver kompletteras med andra registeransatser för att identifiera organiseringen av och karriärer inom dessa miljöer. ∙En tvärvetenskaplig forskningsmiljö som möjliggör utbyte mellan forskare från olika discipliner och olika lärosäten. I syfte att värna forskningens integritet som en kritisk kunskapsproduktion bör denna forskningsmiljö vara ett fristående forskningscentrum och ha en öppen och flexibel struktur. ∙En nationell tvärvetenskaplig forskarskola för forskning om vålds- bejakande extremism bör upprättas för att inspirera utbyte mellan seniora forskare och för att trygga tillväxten av yngre forskare och experter på området.