sou · H6B371 · 2018-09-05 00:00:00 — Inom en och samma utbildning kan det variera stort i fråga om elevernas ålder, språkkunskaper, utbildningsbakgrund, stu- dievana och livsförhållanden. Det gör framför allt att olika elever kan ha helt olika erfarenheter, vilket innebär en stor utmaning när ett vuxenpedagogiskt förhållningssätt gör att undervisningen bör utgå från elevernas tidigare kunskaper och erfarenheter. Som nämnts ovan har vuxenstuderande oftast ett väldigt tydligt mål med sina studier. Målet kan vara att nå en specifik behörighet eller att få en kompetens som ger ett jobb. Till skillnad från grund- och gymnasieskolan där termins- och läsårsbundenheten skapar en fast tidsmässig ram för studierna, leder vuxenutbildningens målinrikt- ning till att det både från eleven och från huvudmannen kan finnas ett intresse av en snabb genomströmning. Det leder också till att vuxenelever lättare kan bli otåliga, och har mindre tålamod med akti- viteter som inte främjar just deras progression mot målet. Detta kan också leda till att vuxenelever ibland kan vara mer individualistiska och mindre benägna att medverka i kollektiva aktiviteter. Målinriktningen och kravet på ”effektivitet” från både eleven och huvudmannen kan också bidra till att det inte finns förståelse för att ägna tid åt saker man redan kan. Det finns därför krav på ett till- godoräknande av tidigare vunna kunskaper, för att kunna koncen- trera studietiden på det nya kunskaper som behöver vinnas. Regelsystemet för komvux har betonat att undervis- ningen ska utgå från individens behov. I skollagens 20 kap. 2 § anges det att utgångspunkten för utbildningen ska vara den enskildes behov och förutsättningar6. I vuxenutbildningsförordningens 1 kap. 3 § anges det att utbildningen ska anpassas så att den enskildes studier inom komvux kan kombineras med andra studier, och i 2 kap. 25 § att utbildningen ska bedrivas kontinuerligt hela året7. I läroplanen för vuxenutbildningen sägs att vuxenutbildningens målgrupp är heterogen och eleverna är individer med mycket olika förutsättningar8. Även elevernas mål med utbildningen kan variera kraftigt. Utbildningen måste därför anpassas utifrån individens behov och förutsättningar och den kan variera både till längd och till inne- håll. Vuxenutbildningen ska alltid möta varje elev utifrån hans eller hennes behov och förutsättningar. Vidare sägs att hänsyn ska tas till de enskilda elevernas olika förutsättningar, behov och kunskapsnivå, och att det finns olika vägar att nå målen. Flexibilitet ska alltid efter- strävas när det gäller utbildningen och det kan handla om plats för ut- bildningens genomförande, tid, studietakt, studieform och sätt att lära. för ett resonemang om behovet av flexibilitet och individanpassning9. Man anser att det är tydligt i skollagen och andra styrdokument att det är individens behov och förutsättningar som ska vara utgångspunkten för planering och genomförande av sfi. Sfi- utredningen menar dock att lagstiftarens intentioner genomförs i allt- för liten utsträckning och ser ett behov av att förtydliga hur utbild- ningen ska vara organiserad för att uppfylla kravet på flexibilitet. Isyfte att förtydliga vad lagstiftaren avsett, gjorde Sfi-utred- ningen tolkningar av uttrycken flexibilitet och individanpassning. I uttrycket flexibilitet lägger man elevens möjligheter att välja och variera studietakt, tid och plats för studierna. Det handlar för eleven 7Förordningen 2011:1108 om vuxenutbildning. 8Läroplan för vuxenutbildningen, Skolfs 2012:101. Svenska för invandrare – valfrihet, flexibilitet och individanpassning. om att kunna jämka och förändra studierna efter hur livssituationen i övrigt utvecklas, att kunna kombinera sfi med till exempel arbete eller andra studier. I uttrycket individanpassning lägger man möjlig- heterna att anpassa utbildningen efter elevens förkunskaper och studievana. Det kan handla om att välja rätt studieväg och läromedel, men också om det pedagogiska stöd som behövs för att genomföra studierna med rimlig progressionstakt. Ytterligare ett perspektiv anges i propositionen Vuxnas lärande och utvecklingen av vuxenutbildningen10. Där används även begrep- pet individualisering, för att välja och organisera studiematerial och anpassa studietakten så att alla deltagare får största möjliga utbyte av sitt kunskapssökande. Utredningen konstaterar att det råder en stor enighet om att det finns behov av flexibilitet, individanpassning och individualisering. finns det överlappande tolkningar av vad dessa tre begrepp innebär. Utredningen anser att definitioner är bra, men att man skulle kunna ta ytterligare ett steg för att förtydliga de tre perspektiv som lagstiftaren strävar efter. Utredningen anser därför att uttrycket flexibilitet borde användas för elevens möjligheter att välja och variera studietakt, tid och plats för studierna. Uttrycket individanpassning borde kunna användas för elevens möjligheter att anpassa innehållet i studierna utifrån mål och förkunskaper. Ut- trycket individualisering borde kunna användas för elevens möjligheter att välja pedagogiskt stöd, läromedel, lärformer, och former för kun- skapsredovisning. Nedanstående figur illustrerar överskådligt utred- ningens uppfattning. 10Proposition 2000/01:72. Vuxnas lärande och utvecklingen av vuxenutbildningen. Regelverket för vuxenutbildningen är specifikt i så måtto att det anger att eleven har rätt till flexibilitet, individanpassning och indi- vidualisering. Anledningen till detta är att dessa rättigheter utgör en förutsättning för elevens möjlighet att kunna delta i studierna och nå målet på ett effektivt sätt. Det finns alltså inte i första hand en pedagogisk bedömning att detta är ett bättre sätt att lära sig än genom de metoder som kan användas i barn- och ungdomsskolan. Av den anledningen är det noterbart att bl.a. lärarfacken i diskus- sionerna om vuxenutbildningens utformning kräver ändringar i regel- verken, eftersom de anser att kraven på flexibilitet leder till sämre pedagogiska förutsättningar. Utredningen anser att det kan vara värt att ställa frågan om det i första hand är de pedagogiska metoderna inom vuxenutbildningen som bör utvecklas, snarare än att ändra regelverken. 10.2Ansvaret för lärares kompetensutveckling Ansvaret för att lärare ges möjligheter till kompetensutveckling ligger på huvudmannen för utbildningen11. Som representant för huvud- mannen innebär det att det är rektor som i praktiken ansvarar för att lärarna får nödvändig kompetensutveckling. Detta ansvar gäller i alla de fall då kommunen är huvudman, vilket innebär att kommunen även är ansvarig för kompetensutvecklingen för de lärare som under- visar inom ramen för ett entreprenadavtal. Detta förhållande kom- pliceras av att kompetensutveckling även är ett arbetsgivaransvar, och vid entreprenader är kommunen huvudman men inte arbetsgivare. Även om ansvaret för kompetensutveckling ligger på huvudman- nen tar även staten och de fackliga organisationerna ett ansvar för lärarnas möjligheter till fortbildning. Via kan lärare ta del av större fortbildningsinitiativ som Lärarlyftet, Mattelyftet m.m. erbjuder via sitt bolag ett stort utbud av fortbildningar. Inom ämneslärarutbildningen finns ingen särskild inriktning för lärare inom komvux. I målen för ämneslärarexamen finns bara krav på att studenterna ska visa kännedom om vuxnas lärande. Anled- ningen till detta anges i förarbetena till dagens lärarutbildning vara att vuxenutbildningens olika former är alltför olika för att möjlig- göra en specifik lärarutbildning för vuxenutbildningen12. Vid inför- andet av nya lärarexamina menade regeringen att det vid sidan av den kommunala vuxenutbildningen, folkhögskolorna och finns bl.a. de många internutbildningar som sker inom företag och myndigheter. Utbildningarna sker med olika syften och på olika nivåer och inriktningar vilket i praktiken omöjliggör att en specifik utbildning tillgodoser behovet av lärare inom vuxenutbildningen13. Kravet på de blivande lärarna att ”visa kännedom om vuxnas lärande” är dock vagt i relation till övriga examenskrav14. Konsekvensen av detta är att lärare automatiskt blir behöriga att undervisa inom 11Skollagen 2 kap. 34 §. En hållbar lärarutbildning. 2009/10:89. Bäst i klassen – en ny lärarutbildning. 14www.vuxenpedagogik.com, Lärarutbildning riktad mot arbete i komvux. vuxenutbildningen, utan att behöva ha kunskaper kring de särskilda förutsättningar som vuxnas lärande kräver. Den enda existerande lärarutbildningen med specifik inrikt- ning mot en vuxen målgrupp är folkhögskollärarprogrammet vid . 10.4.1Utbud som erbjuds av lärosätena Utbudet av fortbildningserbjudanden vid lärosätena, mer specifikt riktade till lärare inom vuxenutbildningen är begränsat till kortare kurser. erbjuder en vuxenpedagogisk grund- kurs, 15 hp, som är direkt riktad mot komvux, univer- sitet har en kurs i Vuxenpedagogik och livslångt lärande, 7,5 hp. erbjuder distanskurs i Undervisning och hand- ledning av vuxna på 15 hp (uppdelat på två delkurser). Utredningen har skickat ut en enkät till lärosäten som erbjuder lärarutbildning och utbildningsvetenskap. 11 av 13 tillfrågade läro- säten har svarat. Svaren pekar också mot ett mycket begränsat utbud av kurser riktade till lärare inom komvux. av de tillfrågade lärosätena erbjuder fortbildning specifikt framtagen för vuxenutbildningen, riktad till lärare inom komvux. När det rör fort- bildningar direkt riktade till lärare inom särvux är det inga av de till- frågade lärosätena som erbjuder detta. Fortbildningar i samarbete mellan huvudmännen för vuxenutbild- ningen och lärosätena förekommer dock i större utsträckning. 33 pro- cent anger att de genomfört denna typ av fortbildnings- insats, men i detta räknas då även enstaka föreläsningar vid konferenser. När det gäller samarbete där lärare inom särvux är målgruppen finns det ingen som uppger att de genomfört något sådant. fick 2015 i uppdrag att ta fram och genomföra nationella skolutvecklingsprogram som riktar sig till huvudmän och skolor. Insatserna i de nationella skolutvecklingsprogrammen består främst av olika kompetensutvecklings- och stödinsatser riktade till huvud- män och skolor. Inledningsvis omfattade uppdraget rörande natio- nella skolutvecklingsprogram enbart grund- och gymnasieskolan, men i budgetpropositionen tillsköt regeringen medel för att utöka uppdraget till att även inkludera förskolan. inn- efattas dock inte komvux eller särvux formellt i de nationella skol- utvecklingsprogrammen. har dock byggt in all sin kom- petensutveckling i de nationella skolutvecklingsprogrammen. Detta innebär att de nationella skolutvecklingsprogrammen även är myn- dighetens sätt att strukturera skolutveckling, och i denna struktur omfattas vuxenutbildningen, även om den inte innefattas i det for- mella uppdraget med de nationella skolutvecklingsprogrammen. finns åtta nationella skolutvecklingsprogram: 3.Elevhälsa och barns omsorg 4.Nyanlända och flerspråkiga barns och elevers lärande 6.Skola och arbetsliv samt vidare studier Trots att komvux inte omfattas av de nationella skolutvecklings- programmen har dock tagit med vuxenutbildningen som målgrupp bland andra skolformer i några av skolutvecklingspro- grammen. I programmet Nyanlända och flerspråkiga barns och elevers lärande finns introduktionskursen i svenska som andraspråk, med en särskild version för lärare inom vuxenutbildningen. Lärare inom vuxenutbildningen kan naturligtvis även dra nytta av mer generella kompetensutvecklingserbjudanden från , t.ex. rörande betyg och bedömning och digitalisering. De webbkur- ser som erbjuder är tillgängliga för alla lärare. Däremot är det handledarstöd som erbjuds inte alltid tillgängligt för lärare inom komvux. SPSM arrangerar kurser – både på plats och nätbundna-, konferenser och tematräffar för lärare, skolledare och annan personal. Sammanlagt erbjuder SPSM cirka 130 olika kurser fördelade över olika teman och olika funktionsnedsättningar. Av de kurser som erbjuds är 63 stycken specifikt riktade till den kommunala vuxenutbildningen. 10.4.4Fortbildningsinsatser vid Nationellt centrum för svenska som andraspråk Nationellt centrum för svenska som andraspråk vid . erbjuder fortbildningsinsatser för sfi-lärare och lärare i svenska som andraspråk. I samarbete med erbjuder natio- nellt centrum en praktisk kurs för sfi-lärare som undervisar vuxna med kort eller ingen skolbakgrund. Nationellt centrum erbjuder också uppdragsutbildningar som upp- handlas av huvudmannen. Dessa fortbildningar kan ha ett skräddarsytt innehåll efter beställarens behov. äger ett aktiebolag, , som erbju- der fortbildning även till lärare inom komvux. Här har man fokuserat på sfi-lärare, och mer generella fortbildningar för lärare inom vuxen- utbildningen saknas. Det främsta anledningen till detta anges vara svårigheter att hitta kunskapsunderlag för denna typ av utbildningar. erbjuder en nationell föreläsnings- och fort- bildningsserie som dock inte har något riktat innehåll till vuxlärare. 10.5Vuxenutbildningsforskning vid universitet och högskolor Givet att vuxenutbildningsforskning ska bedrivas vid de lärosäten som anger att de har kurser inom området vuxenpedagogik så är det tre lärosäten, , och , som starkare än andra betonar ett vuxen- pedagogiskt utbud. Av dessa tre är det som har den tydligaste vuxenutbildningsprofilen med enda pro- fessur i vuxenpedagogik och ett större antal pågående forsknings- projekt inom vuxenutbildningsområdet. har en forskargrupp inom det bredare området ”vuxnas lärande” vilken även inkluderar högre utbildning. Vid pågår inga direkta forskningsprojekt rörande vuxenutbildning. Den samlade bilden från dessa universitet är att det finns gemen- samma drag rörande forskningens inriktning. Inom det snävare områ- det komvux bedrivs enbart forskning på systemnivå. Det är t.ex. forskning kring effekter av vuxenutbildningens användning inom olika samhällsområden, konsekvenser av den allt större andelen vuxen- utbildning på entreprenad, vuxenutbildning och medborgarskapande o.s.v. I fråga om forskning rörande didaktik bedrivs denna i princip uteslutande med fokus på folkbildningens speciella didaktik och dess fördelar för specifika målgrupper. har i fråga om vuxenutbildningsforskning en särställning bland de svenska universiteten eftersom man har den enda professuren i vuxenpedagogik. Avdelningen för pedagogik och vuxnas lärande (PVL) har två professorer och totalt ett 20-tal anställda. Inom avdelningen finns forskning kopplat till tre områden, vuxenutbildning, folkbildning och yrkesutbildning. Inom avdelningen återfinns också det nationella forskningsprogrammet för folkbildning, . har en mycket omfattande verksamhet med årliga konferenser, forskarskolor och en periodisk tidskrift. När det gäller yrkesutbildning har PVL breddat sitt perspektiv och fors- kar på yrkesutbildning inte bara inom vuxenutbildningen, utan även inom gymnasieskolan, yrkeshögskola och folkbildning. Även om PVL är den avdelning som är mest specialiserad på vuxenutbildning så är forskningen som mer specifikt rör komvux mycket begränsad. Aktuella forskningsområden är vuxenutbildningens marknadisering, medborgarskapande utanför och inom vuxenutbild- ningen, samt bibliometrin inom det vuxenpedagogiska forsknings- fältet. Forskning som direkt rör vuxendidaktik pågår inte alls. PVL själva anger att de forskningsfält som ökat är främst folkbildning och yrkesutbildning inom komvux, medan generell forsk- ning rörande komvux minskat. Forskningsläget kring särvux är om möjligt ännu sämre än kring komvux. har utredningen bara lyckats identifiera en forsk- ningsmiljö inom ett område som tangerar särvux. vid , Akademin för Hälsa och Välfärd. Forsk- ningen har dock så här långt inte berört didaktiken för särvuxelever utan vidaregången in i arbetslivet från gymnasiesärskolan. Även om skolforskningen är ett stort forskningsområde är forsk- ningen kring vuxenutbildningen och vuxnas lärande alltså mycket liten. Forskningen om särvux är i princip obefintlig. De huvudsakliga orsakerna till bristen på forskning är enligt , innehavare av enda professur i vuxenpedagogik: •Bristen på intresse för forskning om vuxenutbildning speglar det generellt låga intresset för vuxenutbildningen i dagens debatt •Reglerna för lärarutbildningen lägger en stark betoning på ung- domsskolan vilket påverkar forskningens inriktning •Det råder delade meningar om huruvida vuxenutbildningen är en del av utbildningsområdet eller arbetsmarknadsområdet, och av den anledningen bollas intresserade forskare mellan två olika forskningsprogram och hamnar mellan stolarna. är en myndighet under som har en ledande roll att utveckla svensk forskning av högsta vetenskapliga kvalitet och därmed bidra till samhällets utveckling. ska bl.a. fördela medel till forskning och identifiera forskningsområden för strategiska satsningar i samråd med andra forskningsfinansiärer. finansierar ungefär en tiondel av den forskning som bedrivs vid lärosätena, och uppgick forsk- ningsfinansieringen till till framför allt grund- forskning inom samtliga vetenskapsområden och till forskningsinfra- struktur. Förutom de återkommande generella anslagen för stöd till forsk- ning finansierar även forskning inom ramen för regeringsuppdrag. Här får öronmärkta medel för sär- skilda insatser. Finansieringen från fördelar sig över ett antal bestämda ämnesområden där utbildningsvetenskap är ett av områdena. Fördelningen av anslag till de olika verksamhetsområdena styrs till stor del av myndighetens regleringsbrev, där utbildningsvetenskap är ett av de minsta områdena och naturvetenskap och teknik är det största. Inom området utbildningsvetenskap stödjer forsk- ning om bland annat utbildningssystemets sociala, ekonomiska och politiska villkor, lärande, kunskapsbildning och kunskapsanvändning samt vägar till att öka mångfalden inom utbildning och undervisning. Inom utbildningsvetenskap studeras undervisning, lärande och kom- munikation, didaktik och ämnesdidaktik, sociala och kulturella aspek- ter på utbildning, utbildningspolitik, utbildningssystem och organi- sation. Forskningen bedrivs inom flera olika vetenskapliga discipliner och bidrar till kunskapsutveckling och förstärker den vetenskapliga grunden för utbildning. Forskning om didaktik anges alltså som ett specifikt forskningsområde som kan finansieras. Vid en genomgång av forskningsprojekt beviljade av Vetenskaps- rådet 2016 (och 2017) framkommer att det inte finns något projekt inom området vuxendidaktik. Det är t.o.m. tveksamt om något beviljat projekt går att hänföra till komvuxområdet. Detta bekräftas av Veten- skapsrådet vid samtal. De anger också att det bara är ett fåtal projekta- nsökningar med beröringspunkter till komvux som inkommit . Dessa projektansökningar har dock bedömts inte ha tillräcklig kvalitet för att kunna beviljas. Bedömningen från Veten- skapsrådet är att av alla ansökningar inom området Utbildningsvetenskap rör grund- och gymnasieskola. Cirka 15 pro- cent fördelar sig sedan mellan högre utbildning och vuxenutbildning. I detta sammanhang är det viktigt att betona att vid bedömningen av en inkommen projektansökan inte gör någon bedömning av hur angeläget eller aktuellt området är. I stället utgår man från forskningsexcellens, och projekt prioriteras utifrån kvalitén på ansökan. De främsta anledningarna till att det inte finns någon forsk- ning kring vuxendidaktik finansierad av är kombina- tionen av för få ansökningar och ansökningar med för låg kvalitet. ska verka för att undervisningen i skolväsen- det bedrivs på vetenskaplig grund. Detta gör man genom att sam- manställa forskningsresultat samt att bevilja projektmedel för praktik- nära forskning. ska också identifiera områden inom skolväsendet där relevant praktiknära forskning saknas. arbetar på flera sätt för att få kännedom om de verksamma lärarnas och skolledarnas behov. Institutet har en särskild nämnd, , som bland annat beslutar om vilka systematiska kunskapsöversikter som myndigheten ska göra. En genomgång av publicerade och pågående kunskapsöversikter hos visar att det inte finns några översikter som har direkt beröring med komvux eller annan vuxenutbildning. Samma sak gäller beviljade forskningsprojekt. har identifierat en efter- frågan på forskningsöversikter på vuxenutbildningens område och en förstudie inför kommande översikter har genomförts. I förstu- dien konstateras att det finns en begränsad mängd undervisningsnära forskning inom fältet och inga systematiska översikter har identi- fierats. Men anser att forskning om distans- undervisning och olika former av digitala resurser inom andra skol- former, framför allt högskolan, kan tillföra kunskap i en översikt. Sammantaget bedöms det finnas tillräckligt med studier för att genomföra en systematisk översikt. Den övergripande frågan som översikten ska besvara är: Vilka metoder och arbetssätt finns som kan utveckla undervisningen inom vuxenutbildningen för att möta utmaningarna med individanpassning i heterogena studerandegrup- per och med kontinuerlig antagning? Det finns även två särskilda nationella centra, placerade vid universitet, med uppdraget att sprida forskningsresultat på vuxenutbildningens område. Det ena är Nationellt andraspråk vid . Det andra är Nationellt kompetenscent- rum för livslångt lärande, ENCELL, vid . har ett verksamhetsområde som avgrän- sas av ämnet, och omfattar alla skolformer från förskola till vuxen- utbildning. Det innebär att inte specifikt arbetar med vuxenutbildningsområdet. Inom forskningsområdet har som sin huvudsakliga uppgift att sprida information om pågående forskning inom svenska som andraspråk. bedriver alltså ingen egen forskning. Vid en genomgång av den forskning som presenteras på hemsidan återfinns ingen svensk forskning som rör det vuxendidaktiska området. Encells verksamhetsområde har ett mer uttalat uppdrag inom vuxenutbildningsområdet. Uppdraget innebär övergripande natio- nellt ansvar för forskning och kunskapsspridning om vuxnas lärande i partnerskap och nätverk. Knuten till Encell finns forskningsmiljön Livslångt lärande vid , vars huvudsyfte är att bedriva forskning som rör det livslånga lärandets olika former och dimensioner. Enligt uppgift från Encell har dock medlen till den egna forskningen upphört, vilket innebär att Encell främst arbetar med sammanställning och kunskapsspridning av annan forskning inom området vuxnas lärande. Den forskning som ännu pågår har uteslutande koppling till högre utbildning, inte komvux. Bland avslutade projekt finns dock ett exempel från komvux, nämligen ”Kvalitet i vuxen- utbildningen”. Detta forskningsprojekt pågick mellan 2014–2015 och var en studie av hur kommunerna arbetar med kvalitet inom vuxen- utbildningen. Projektet satte dock fokus på verksamhetsutveckling med kvalitet som ledstjärna i den kommunala vuxenutbildningen och hade inte vuxendidaktiska frågor som huvudområde. En Google-sökning på ”research adult learning” ger 9 010 resultat. Precis som i är dock begreppet vuxnas lärande ett mycket vitt begrepp, och perspektiven på området många. Enligt uppgift från svenska forskare finns en tydlig skiljelinje mellan den europeiska vuxen- utbildningsforskningen och den amerikanska. Medan den europeiska vuxenutbildningsforskningen mer är inriktad på systemnivå är den amerikanska forskningen mer aktionsinriktad och verksamhetsnära. Det finns några forskningsnätverk och organisationer som kan vara intressanta att lyfta fram. ESREA står för on the Education of Adults. Det är ett forskningsnätverk vars huvuduppgift är att dela kunskap om forkning kring vuxnas lärande. Nätverket ger ut en periodisk skrift, for Research on the Education and Learning of Adults (RELA), samt anordnar konferenser och seminarier för sina medlemmar. Man har också ambitionen att erbjuda forskarskolor för forskare inom vuxenutbildningsområdet, men erbjuds inga sådana. Nätverket har sitt sekretariat på .