sou · H6B350 · 2018-06-19 00:00:00 — Ett oberoende public service för alla – nya möjligheter och ökat ansvar SOU och Ds kan köpas från Juridiks kundservice. Beställningsadress: Juridik, Kundservice, 106 47 Ordertelefon: Webbadress: /offentligapublikationer För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Svara på remiss – hur och varför Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ). En kort handledning för dem som ska svara på remiss. Häftet är gratis och kan laddas ner som pdf från eller beställas på /remisser Layout: Kommittéservice, Tryck: , 2018 Till statsrådet och chefen för Regeringen beslutade att ge en parlamentarisk kommitté i uppdrag att föreslå ett långsiktigt hållbart och solidariskt finansieringssystem för radio och tv i allmänhetens tjänst. Genom tilläggsdirektiv till kommittén beslutade regeringen att utvidga uppdraget till att omfatta hur en ändamålsenlig reglering för radio och tv i allmänhetens tjänst kan utformas . Genom tilläggsdirektiv till kommittén beslutade regeringen att utvidga uppdraget till att omfatta en utredning av förutsättningarna för att låta utgivningen av den lättlästa nyhets- tidningen 8 Sidor rymmas inom ramen för ett nytt public service- uppdrag 2020. Uppdraget om finansieringssystemet och delar av det övriga uppdraget avseende hur verksamhetens oberoende kan stärkas redovisades genom delbetänkandet Finansiering av public service – för ökad stabilitet, legitimitet och stärkt oberoende (SOU 2017:79). Uppdraget i övrigt ska redovisas . Genom beslut förordnade chefen för departementet, statsrådet , styrelseordföranden som ordförande i kommittén. Som övriga ledamöter för- ordnades riksdagsledamöterna (SD), (V), (M), (S) och (S), ordföranden i kultur- och fritidsnämnden kommun (KD), riksdagsledamöterna (M), Per Lodenius (C) och (MP) samt f.d. riksdagsledamoten (L). Som experter förordnades kanslirådet , rättssakkunniga , departementssekreterarna , och och rättsliga utredaren . , , , och entledigades från uppdraget . förordnades som experter kanslirådet , ämnesrådet och rättssakkunniga . entledigades från uppdraget . anställdes som huvudsekreterare i kommittén fr.o.m. . anställdes som sekreterare fr.o.m. . var anställd som sekreterare fr.o.m. t.o.m. . anställdes som sekreterare fr.o.m. . anställdes som sekreterare fr.o.m. . Kommittén har antagit namnet Parlamentariska public service- kommittén. Härmed överlämnar kommittén slutbetänkandet Ett oberoende public service för alla – nya möjligheter och ökat ansvar (SOU 2018:50). Kommitténs uppdrag är därmed slutfört. Uppdragets utgångspunkter och dess genomförande ..... Nya mönster i mediekonsumtionen.............................. Strukturförändringar på mediemarknaden ............................ Polarisering och filterbubblor................................. Publikens ändrade konsumtionsmönster .............................. 2.3Public service-bolagens utmaningar och strategier när det gäller att nå publiken ........................................................ 2.4Vilka förutsättningar public service behöver för att kunna verka i ett ständigt föränderligt medielandskap Ändamålsenlig reglering av public service .................... Nuvarande reglering av public service ................................... Radio- och tv-lagen ................................................. 3.1.3Sändningstillstånd, anslagsvillkor och beslut om tillgänglighet till tv-sändningar ........................ Granskning och uppföljning av Pressetiska regler och nytt medieetiskt system Utgångspunkter för en ändamålsenlig reglering .................. Dagens reglering är i vissa delar inte Förslag och bedömningar i tre tidsperspektiv....... Hur uppdraget ska ges under nästa Definition av kärnverksamhet ................................ God balans mellan kärnverksamhet och Reglering på lång sikt ............................................................. Historisk och nordisk utblick ................................ Förutsättningar för en reglering på lång sikt......... Alternativ för en samlad reglering av public service på lång sikt................................................... Var ska public service finnas? Utgångspunkter för kommitténs bedömningar ................... Radio- och tv-distribution...................................... Hur ska public service nå ut till hela befolkningen? Täckningskravet i marknätet ................................ Antal programtjänster och andra Beredskaps- och säkerhetsfrågor ......................... Distributionsfrågan på lång sikt ........................... 4.3Oberoendet i förhållandet till globala medieaktörer och 4.3.1Hur använder public service-företagen sociala medier och globala distributionsplattformar? 4.3.2Hur regleras public service-företagens användning av sociala medier och globala distributionsplattformar?...................................... 4.3.3Hur bör public service-företagen förhålla sig till sociala medier och globala Exklusiva publiceringar bör undvikas .................. 4.3.5Publicering av hela program eller längre delar 4.4 Tillgången till nordiskt public service-utbud ...................... 4.4.1Samarbete om programinnehåll och utbyte av Tillgången till nordiska public service-kanaler .... Tillgången till svensk public service på ..... Vad ska public service göra och tillsammans med 5.1.2Ändringar i innehållsvillkoren inför nuvarande Utmaningar som följer av medieutvecklingen ..... Det breda innehållsuppdraget bör bestå .............. 5.1.6Medie- och informationskunnighet inom ramen för folkbildningsuppdraget........................ Att nå ut med innehållet till barn och unga ......... 5.2 Förhållandet till lokala nyhetsaktörer ................................. 5.2.1Utvecklingen på den svenska Regleringen i de nordiska grannländerna ............. Public service i svagt bevakade områden.............. 5.2.4Ansvar att värna en mångfald av lokala 5.2.5Fokus på ljud respektive rörlig bild i 5.3Ökad kvalitet och synlighet för utbudet på nationella minoritetsspråk och teckenspråk ........................................ 5.3.1De nationella minoritetsspråkens och teckenspråkets ställning i samhället ..................... Public service-bolagens uppdrag .......................... Public service-bolagens utbud.............................. 5.3.4Synpunkter från intresseorganisationer, public service-bolagen och andra aktörer ....................... Mer fokus på kvalitet i språkutbudet ................... 5.3.6Större flexibilitet för bolagen att välja plattform bidrar till ökad synlighet för 5.3.7Nyhetsverksamhet för personer med 5.4 Programverksamhet med nyheter på olika språk ............... Behovet av nyhetsverksamhet på olika språk ...... Hur bör ett uppdrag formuleras?......................... 5.5 SVT:s ansvar för svensk film................................................ SVT:s roll under filmavtalet ................................. Filmpolitiken efter filmavtalet ............................. Filmbranschen behöver stöd och transparens..... 5.5.5SVT ska fortsatt bidra till svensk 5.5.6SVT ska redovisa sitt engagemang för svensk 5.6Ansvar för att stärka en livskraftig Krav på mångfald i produktionen ........................ Förändringar inför nuvarande tillståndsperiod ... Public service-bolagens externa produktion ....... Den svenska produktionsmarknaden ................... 5.6.5Uppdrag att stärka produktionsmarknaden i 5.7 Tidningen 8 Sidors organisatoriska hemvist ....................... 5.7.2Kommitténs utredning av förutsättningarna för att inrymma tidningen 8 Sidor inom public Förhandsprövning av nya tjänster .............................. Beskrivning av förhandsprövningssystemet........................ Vilka tjänster som ska anmälas ............................. Synpunkter på systemet ....................................................... Andra aktörer på mediemarknaden ...................... förslag till ändringar i systemet ............................. Förhandsprövning av nya tjänster i andra länder................ Överväganden och förslag .................................................... 6.5.1Vissa ändringar i systemet behövs för att det ska fungera effektivt och upplevas som 6.5.2Förhandsprövningen begränsas till tjänster inom den kompletterande verksamheten............. 6.5.3Förhandsprövning efter begäran från berörd Uppföljning och redovisning...................................... 7.1 Uppföljning av public service-verksamheten ............. 7.2Beaktande av verksamhet på internet vid uppföljning av 7.2.1En möjlighet att beakta verksamhet på internet vid uppföljning av innehållsuppdraget Hur ett beaktande ska regleras ............................. 7.2.3Vilken verksamhet på internet som får Förändringar i uppföljningen av public service .................. Uppföljning av public service-uppdraget 7.4.1Ändringar i redovisningskraven inför 7.4.3Inga skärpta krav på formerna för 7.4.4Förtydligande om redovisning av intäkter vid sidan av avgiftsmedel............................................. 7.4.5Redovisning av hur oberoendet säkerställs vid Kravet på att redovisa extern radioproduktion 9.1Intäkter och kostnader under nuvarande 9.2 Medelstilldelning under nästa tillståndsperiod ................... 9.2.1Public service-bolagens bedömningar av Kommitténs analys av resursbehoven .................. Slutsatser och förslag om medelstilldelningen..... Antal evenemang som får sponsras ...................... SVT:s behov av att sända sponsrade program...... Konsekvenser av förslagen........................................ Konsekvenser för företag ..................................................... Konsekvenser för public service-företagen.......... Konsekvenser för andra företag............................ Konsekvenser för staten ....................................................... Konsekvenser för myndigheter ............................ Konsekvenser för enskilda ................................................... Övriga samhällsekonomiska konsekvenser ......................... 10.5Bedömning av förslagen i förhållande till de skyldigheter som följer av anslutning till Reservationer och särskilda yttranden ................................ Parlamentariska public service-kommittén redovisar i detta slut- betänkande sitt samlade förslag om hur en ändamålsenlig reglering av public service i ett nytt medielandskap ska utformas, dels inför nästa tillståndsperiod som inleds 2020, dels på . Detta omfattar bl.a. frågor om hur (), () och Utbildningsradios (UR) utbud ska nå ut till publiken och hur public service-bolagens ansvar och oberoende påverkas när relationen till olika former av kommersiell verksamhet förändras. Kommittén redovisar också sin bedömning om förutsättningarna för att låta utgivningen av den lättlästa nyhetstidningen 8 Sidor rymmas inom ramen för ett nytt public service-uppdrag. Kapitel 1 Uppdragets utgångspunkter och dess genomförande Betänkandet inleds med en beskrivning av utgångspunkterna för kommitténs uppdrag och av hur utredningsarbetet har genomförts. har tillgängligheten till och utbudet av nyheter och andra program ökat dramatiskt för de svenska medieanvändarna. Detta är i grunden positivt men leder också till en fragmentiserad mediekonsumtion som kan öka polariseringen i samhället och hota den sociala sammanhållningen. Denna utveckling ökar värdet av att det finns oberoende medier med hög legitimitet hos allmänheten och starka resurser genom en stabil finansiering. Genom att bidra till att medborgarna är välinformerade och kan föra konstruktiva samtal utifrån gemensamma verklighetsbilder är public service en demo- kratisk kollektiv nyttighet som gynnar alla medborgare. Därför bör alla medborgare vara med och bidra till finansieringen av verksamheten och bolagen även fortsättningsvis ha ett brett uppdrag med hög grad av oberoende för verksamheten. granskningen av uppdraget garantera en rimlig balans mellan bolagens oberoende och allmänhetens behov av insyn och kontroll. För att public service ska kunna fungera som en demokratisk nyttighet bör allmänheten ha ett högt förtroende för bolagen och använda deras tjänster. Här möter verksamheten utmaningar med sjunkande förtroende liksom en förflyttning av mediekonsumtionen till plattformar där bolagen har en svagare ställning. SR, SVT och UR agerar på konkurrensutsatta marknader, vilket innebär att uppdraget bör inriktas på de samhällsbehov som marknadsaktörerna inte kan tillgodose. I detta ligger bl.a. att koncentrera verksamheten till bolagens kärnkompetenser, som är att tillhandahålla ljud respektive rörlig bild. För att möta fallande förtroendesiffror och ökande konkurrens om medieanvändarnas tid är det särskilt viktigt att bolagen lyckas med sitt uppdrag att spegla hela landet och den variation som finns i befolkningen. Kapitel 2 Nya mönster i mediekonsumtionen I kapitel 2 sammanfattar och beskriver kommittén medie- utvecklingens konsekvenser för public service och hur förändringar i konsumtionsmönstren påverkar programföretagens förutsätt- ningar att nå ut till publiken. Kommittén konstaterar att medielandskapet genom- gått väsentliga strukturförändringar som drivits fram av digitali- seringen och globaliseringen. Det har bl.a. inneburit att konkurrensen från stora internationella medieföretag blivit alltmer påtaglig på den svenska mediemarknaden. Strukturförändringarna har också påverkat hur publiken konsumerar medier. Förändringarna visar sig bl.a. genom att sociala medier numera utgör en betydande del av allmän- hetens dagliga mediekonsumtion. Vidare skiljer sig konsumtionen av rörlig bild betydligt åt mellan unga och äldre. De unga är stor- konsumenter av rörlig bild men ser minst på SVT:s kanaler, och motsvarande mönster syns bland 20–59-åringar utan högre utbild- ning. SVT förutser en successiv förflyttning i fler målgrupper vartefter onlinemarknaden mognar. SR har en fortsatt stark ställning på radioområdet. Radiopubliken använder Spotify och andra musik- tjänster som komplement till radio, snarare än som en ersättning. Den regelbundna användningen av olika nyhetsmedier är stabil över tid, men framför allt morgonpressen tappar läsare. Konsumtionen av nyheter i SVT, TV4 och Ekot i SR är stabil medan den ökar i sociala medier. Medieutvecklingen och de ändrade konsumtionsmönstren innebär ett antal utmaningar för public service-bolagen. Den hårdare konkurrensen om användarnas tid innebär ökade krav på innehållet och högre rättighetskostnader. Ett exempel är attraktiva sändnings- rätter till sportevenemang. För att nå publiken utökar public service- bolagen sin onlineverksamhet. Det bidrar till snabbhet, flexibilitet och ett personaliserat erbjudande, men innebär också tekniska och kostnadsmässiga utmaningar. Kapitel 3 Ändamålsenlig reglering av public service I kapitel 3 behandlar kommittén frågan om hur en ändamålsenlig reglering av public service ska utformas . Kommittén konstaterar att dagens reglering i vissa delar inte är ändamålsenlig och att bolagens nu gällande uppdrag blir alltmer otillräckligt eftersom en växande del av verksamheten bedrivs på plattformar som inte får regleras i grundlag och vars innehåll därmed inte heller får granskas av och tv. Regeringen har aviserat att frågan ska utredas i en grundlags- utredning. Kommittén lämnar förslag i tre tidsperspektiv. När det gäller nästa tillståndsperiod, som inleds 2020, föreslår kommittén att nuvarande struktur med sändningstillstånd, anslagsvillkor och beslut om tillgänglighet för respektive programbolag i huvudsak ska bestå. Definitionen av kärnverksamhet vidgas till att även omfatta tillhandahållanden av radio- och tv-program på bolagens egna plattformar på fritt tillgängliga och öppna delar av internet. Det ska råda god balans såväl mellan kärnverksamheterna som mellan kärn- verksamheterna och de kompletterande verksamheterna. Kommittén föreslår att samma innehållsvillkor som gäller för sändningarna i marknätet ska gälla för programverksamhet som bedrivs på internet. Verksamheten på internet ska regleras genom ett särskilt regeringsbeslut som kompletterar sändnings- tillstånden. Förslagen om reglering förutsätter att nödvändiga ändringar i yttrandefrihetsgrundlagen har trätt i kraft . På lång sikt, dvs. från och med den tillståndsperiod som följer efter den som inleds 2020, beskriver kommittén olika alternativ för en mer sammanhållen och ändamålsenlig reglering. Alternativen förutsätter att public service-bolagens verksamhet genom tråd kan regleras. En mer teknikneutral reglering kan innebära att villkoren för verksamheten knyts till uppdraget som sådant i stället för till en viss sändningsform. Det kan ske genom en särskild public service- lag eller en utökad reglering i radio- och tv-lagen (2010:696) som anger de villkor som får ställas på public service-bolagens verksam- het oavsett plattform. En sammanhållen reglering av verksamheten kan också ske genom avtal eller genom att innehållsvillkor och anslagsvillkor regleras i ett samlat beslut. Oavsett val av alternativ måste de innehållsvillkor som får ställas i styrdokumenten framgå av lag och de programrelaterade villkoren måste godkännas av public service-bolagen. Kapitel 4 Var ska public service finnas? I kapitel 4 redovisas kommitténs bedömningar om hur public service ska nå ut till hela befolkningen och om bolagens relation till kommersiella medieaktörer och distributörer. Det handlar i den första delen bl.a. om hur ett täckningskrav eller motsvarande bör formuleras och i den andra om det finns ett behov av att förtydliga kraven på programföretagens oberoende och integritet i relationen till sociala medier och globala distributionsplattformar. Kommittén bedömer att public service-bolagens sändningar även fortsättningsvis ska nå av den fast bosatta befolk- ningen via marknät. Utöver marksändningarna bör bolagen få använda de distributionsplattformar som behövs för att nå publiken med sina linjära sändningar. Vidare bör bolagen fortsätta utveckla och använda sina egna plattformar för att tillgängliggöra sitt programinnehåll on demand. När det gäller frågan om hur företagen bör förhålla sig till sociala medier och globala distributionsplattformar bedömer kommittén att dessa i huvudsak bör användas för att informera om företagens utbud och för att interagera med publiken. bör undvikas och publicering av hela program eller längre delar av program på sociala medier eller andra kommersiella distributions- plattformar bör ske endast om det bedöms vara nödvändigt för att nå en viss publik som inte kan nås via de egna plattformarna. Företagen bör ha öppna och tydliga riktlinjer om hur de förhåller sig till sociala medier. Kapitlet innehåller även en beskrivning av frågor med anknytning till det nordiska samarbetet på public service-området. Det handlar om hur tillgång till de nordiska grannländernas public service-utbud möjliggörs genom utbyte av enskilda program och samverkan kring programproduktion mellan de nordiska public service-bolagen, och hur nordiska public service-kanaler tillgängliggörs i andra nordiska grannländer. En särskild fråga i sammanhanget gäller tillgången till svensk public service på . Kapitel 5 Vad ska public service göra och tillsammans med vem? Kapitlet inleds med en beskrivning av public service-bolagens nuvarande innehållsuppdrag och en analys av om det mot bakgrund av de nya mönster i mediekonsumtionen som beskrivs i kapitel 2 finns anledning att föreslå några ändringar i uppdraget. Kommittén slår fast att public services innehållsuppdrag fortsatt ska vara brett eftersom det endast genom en bredd i utbudet är möjligt att attrahera och tilltala hela publiken. I ljuset av de förändrade konsum- tionsmönstren betonas vikten av public services speglingsuppdrag och folkbildningsuppdrag, innefattande bolagens fortsatta arbete med medie- och informationskunnighet. Vad gäller uppdraget att tillgängliggöra ett utbud för barn och unga är det svårt att nå den aktuella publiken. Genom en större flexibilitet att välja plattform för tillgängliggörandet av innehållet för barn och unga bedöms utbudets synlighet öka. Framväxten av s.k. mediala vita fläckar har inneburit utmaningar för den lokala kvalitetsjournalistiken. Kommittén föreslår att SR och SVT inom ramen för sin nyhetsverksamhet ska stärka sin journalistiska bevakning i svagt bevakade områden. De senaste årens medieutveckling har även medfört en mer påtaglig konkurrens- situation mellan public service-bolagen och kommersiella nyhets- Kommittén föreslår därför att SR och SVT i sin nyhets- verksamhet ska ta hänsyn till kvalitativa nyhetsmedieaktörers konkurrensförutsättningar, i syfte att värna en mångfald av perspektiv på en livskraftig mediemarknad, och därmed fokusera sin nyhetsverksamhet till att tillhandahålla ljud respektive rörlig bild. Vidare föreslår kommittén att public service-bolagens samlade utbud på de nationella minoritetsspråken samiska, finska, meänkieli, chib respektive jiddisch ska uppgå till minst samma nivå som 2019. Samma krav ska gälla för SVT:s och UR:s utbud på teckenspråk. Utbudet på jiddisch bör dessutom öka i förhållande till den nivå som uppnås 2019. Utbudet på minoritetsspråk och tecken- språk ska hålla en hög kvalitet och ett led i att uppnå detta är att ha en kontinuerlig dialog med de berörda grupperna. Kommittén betonar också att SR och SVT ska beakta behoven hos personer med funktionsnedsättning i bolagens ordinarie nyhetsverksamhet, vilket är särskilt viktigt i extrema nyhetslägen. Kommittén konstaterar mot bakgrund av den politiska utveck- lingen i närmaste omvärld och det förändrade säkerhets- politiska läget att det finns ett behov av sändningar riktade till en utländsk publik, och föreslår att SR ges i uppdrag att tillhandahålla ett nyhetsutbud som ska vara relevant för människor i och för människor i närområden som inte kan ta del av nyheter på svenska. SVT:s centrala roll för svensk film betonas. Kommittén anser att SVT under kommande tillståndsperiod fortsatt ska bidra till utvecklingen av svensk filmproduktion. SVT:s ansvar för svensk filmproduktion ska komma till uttryck på samma sätt som men kommittén föreslår att SVT, i syfte att öka transparensen gentemot filmbranschen, i förväg ska redovisa sitt planerade engagemang för svensk film. Vidare föreslår kommittén att public service ska ha i uppdrag att stärka en livskraftig produktionsmarknad i hela landet, för att i den mån det är möjligt måna om att produktionsbolag utanför storstadsregionerna får tillfälle att producera program åt bolagen. Sist i kapitel 5 behandlas frågan om tidningen 8 Sidors organisatoriska hemvist, med anledning av de tilläggsdirektiv till kommittén som regeringen beslutade . Kommitténs bedömning är att det inte är möjligt att låta utgivningen av den lättlästa nyhetstidningen 8 Sidor rymmas inom ramen för ett nytt public service-uppdrag utan principiella förändringar i regleringen av public service. Nackdelarna med sådana förändringar uppvägs inte av de fördelar som kan nås med att rymma 8 Sidor inom public service. Kapitel 6 Förhandsprövning av nya tjänster I kapitel 6 behandlar kommittén frågor om systemet med förhands- prövning av nya tjänster inom public service, vilket har sin grund i . Förhandsprövningens syfte är att säkerställa att tjänsternas effekter på mediemarknaden är proportionerliga, dvs. inte stör marknaden mer än vad som är nödvändigt för att uppfylla public service-uppdraget. Kommittén bedömer att vissa ändringar i systemet behöver göras för att det ska fungera effektivt och upplevas som legitimt både av public service-bolagen och av andra aktörer på mediemarknaden. Med denna utgångspunkt föreslår kommittén att förhandsprövningen begränsas till nya tjänster av större betydelse, och väsentliga ändringar av befintliga tjänster, inom ramen för public service-bolagens kompletterande verksamhet. Kommittén föreslår även att berörda intressenter ska kunna begära hos Myndigheten för press, radio och tv att en ny tjänst eller en väsentlig ändring av en befintlig tjänst hos något av public service- bolagen ska förhandsprövas.