sou · H6B328 · 2018-04-03 00:00:00 — i är också med i samarbetet och startade en tredje larmcentral i . innebär det att när SOS Alarm tar emot ett larm på nödnummer 112 och förstår att larmet avser ambulanssjukvård inom SVLC:s geografiska område så kopplas samtalet över och SOS Alarm lämnar ärendet. 3.5.4SOS Alarm har fortsatt att utföra prioritering och dirigering av ambulans åt beskrev att läns landsting beslutat att upphandla tjänsten prioritering och diriger- ing av ambulanser av och att avtalet skulle gälla från och med den 1 november 2013.31 30SOU 2013:33 s. 68. Frågans tidigare behandling och relevanta samhälls- och andra förändringar ... Upphandlingen överklagades av SOS Alarm och en rättslig pro- cess tog vid. beslutade att i detta läge (den 19 novem- ber 2013) teckna ett tilläggsavtal med SOS Alarm till längst om prioritering och dirigering av ambulanser för att i avvaktan på den rättsliga processen säkra denna tjänst. beslutade dock att avbryta den påbör- jade upphandlingen och genomförde även en egen utredning om förutsättningarna för att driva tjänsten prioritering och dirigering i egen regi.32 har därefter ingått ett nytt avtal med SOS Alarm och har i samband med detta bedömt att alarmeringstjänsten inte behövde upphandlas utan att avtal kunde tecknas direkt med SOS Alarm.33 3.5.5Västra och har beslutat om en prioriteringsfunktion i egen regi i har ett avtal med SOS Alarm som driver SOS-centralen i . i sköter prioriteringen i egen regi genom att de bemannar SOS-centralen dygnet runt med egna sjuksköterskor. Är sjuksköterskan i tjänst upptagen kan SOS- alarm utföra prioriteringen och larma ut en ambulans. Ursprung- ligen var sjuksköterskorna en stödfunktion till SOS-centralen men har utvecklats till att bli en del av den.34 benämns denna lösning som ”Falumodellen”. beslutade35 att regionen, efter översyn36 av alarmeringssituationen, ska hantera prioriterings- funktionen i egen regi med egen personal i fr.o.m. . Regionen ska även inrätta en funktion som benämns operativ ledare samt koordinera ambulanshelikopterupp- drag. Ambulansdirigeringstjänsten ska dock fortsatt upphandlas från SOS Alarm. har ett avtal med SOS Alarm om alarmerings- tjänst men med prioriteringsfunktion i egen regi. 32Hälso- och sjukvårdsnämnden, läns landsting, Tjänsteutlåtande (HSN 1509-1097, HSN 1402-0261), s. 2. 33Rapport, Alarmeringstjänst i av , s. 19. 35Dnr RS 2016-05476. , s. 3 och 5–7. Frågans tidigare behandling och relevanta samhälls- och andra förändringar ... enligt den ursprungliga modellen ansvara för att bemanna SOS- centralen med sjuksköterskor för att bedöma och prioritera 90 pro- cent av de vårdärenden som kommer in via nödnummer 112 samt andra vägar (sjukvårdens egna beställningar av ambulans). SOS Alarm skulle svara för redundans i resterande vårdärenden samt vid ”toppar”, liksom för utalarmering, beredskapstäckning, dirigering och gemensamma lokaler och gemensam teknikplattform. Avtalet har implementerats successivt . Målsätt- ningen var att regionen skulle ha tagit över den avtalade volymen . Regionen har dock inte lyckats bemanna funktionen med tillräckligt många sjuksköterskor. Detta har inneburit att det är SOS Alarm som prioriterar vårdärenden som kommer in via nödnummer 112 och att regionen prioriterar ärenden som kommer in via regionens egna ambulansbeställning. Långsiktigt är regionens ambition att kunna tillämpa det ursprungliga avtalet.37 Bland de samhällsområden som på olika sätt förändrats sedan Alar- meringstjänstutredningen lämnade sitt betänkande finns säkerhet, försvar, krisberedskap och digitalisering. Utredningen sammanfat- tar nedan det ökade fokus som kommit att bli på dessa områden i de delar som varit relevant för utredningens arbete. 3.6.1Förändringar som har skett inom områdena säkerhet, försvar och krisberedskap Ett försämrat säkerhetspolitiskt läge utredningar och sedan det första direktivet till 112- utredningen beslutades har ett antal väsentliga förändringar skett inom områdena säkerhet, försvar och samhällets krisberedskap. För- svarsmakten har t.ex. i budgetunderlaget konstaterat att det säkerhetspolitiska läget präglas av stor osäkerhet och instabi- litet, samt av en svårbedömd utveckling.38 Även andra har gjort 37a.Björklund, s. 4, 16–19 och 27. 38Försvarsmakten (2017) Budgetunderlag med särskilda redovisningar (dnr FM2016-10870. 28), Bilaga 1 s. 3–4. Frågans tidigare behandling och relevanta samhälls- och andra förändringar ... liknande bedömningar, och bl.a. pekat på att konfrontationslinjen mellan och Nato har förskjutits till Östersjöregionen.39 Arbete för ett förstärkt militärt och civilt försvar Regeringen har konstaterat att försvarsförmåga inför och vid ett angrepp behöver stärkas till följd av ett försämrat omvärlds- läge. Som ett led i detta har bl.a. värnplikten återinförts. Ett nytt regemente ska också inrättas på . En viktig del i försvarsförmåga handlar om en sammanhängande planering för totalförsvaret. Syftet är att kunna hantera en situation med höjd beredskap och ytterst krig, och ha en stark förmåga att hantera fredstida kriser. Ett fungerande civilt försvar och en fungerande civil-militär samordning ska möjliggöra för det militära försvaret att kunna fullgöra sina uppgifter även i en krigssituation. Här ingår utarbetande av särskilda planeringsanvisningar till myn- digheterna. Försvarsmakten och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) har tagit fram ett förslag till grunder för pla- nering av totalförsvaret.40 Försvarsmakten och MSB fick vidare i uppdrag att fortsätta att främja och utveckla en sam- manhängande totalförsvarsplanering fram till och med år 2020.41 Försvarsmakten och MSB har också fått regeringens uppdrag att stödja bevakningsansvariga myndigheter och prioriterade kommuner och landsting för att stärka deras förmåga.42 De bevakningsansva- riga statliga myndigheterna har också av regeringen fått i uppdrag att krigsplacera den personal som de anser sig behöva under höjd beredskap.43 överlämnade försvarsberedningen sin rapport44 rörande inriktningen av totalförsvaret och utformningen av den civila verksamheten i totalförsvaret – ett arbete som kommer 39SOU 2016:57 s. 12, Ds 2017:66 s. 17 f. 40Försvarsmakten och MSB (2016) kommer att möta utmaningarna (Dnr FM2016- 13584:3) s. 1–16. 2017/18:01 utg.omr. 6 s. 13. 42Regeringsbeslut 20170511 Uppdrag till Försvarsmakten och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap att främja och utveckla en sammanhängande planering för totalförsvaret Dnr Fö2017/00688/MFI. 43www.regeringen.se/tal/2018/01/tal-av-morgan-johansson-pa-folk-och-forsvar/ (hämtad 20180312). 44 Ds 2017:66. Frågans tidigare behandling och relevanta samhälls- och andra förändringar ... att fortsätta med avseende på totalförsvarets fortsatta inriktning för åren 2021–2025. En rapport ska redovisas . Försvarsberedningen har föreslagit att en ny utredning tillsätts med uppdraget att se över lednings- och ansvarsförhållandena inom det civila försvaret, såväl centralt, regionalt som lokalt, samt föreslå hur det civila försvaret ska samordnas med det militära försvaret inom ramen för totalförsvaret. Försvarsberedningen har också föreslagit att länsstyrelsernas arbete inom området samordnas i större regio- ner genom att en landshövding utpekas som beredskapsansvarig i samband med såväl fredstida kriser som under höjd beredskap och kris, liksom att MSB:s och de beredskapsansvariga myndigheternas roll ses över.45 Regeringen har aviserat att en sådan utredning ska tillsättas.46 Informations- och kommunikationsinfrastruktur blir en allt mer central del av säkerheten Samhällsutvecklingen har också inneburit att säkerhetsfrågorna kommit allt mer i centrum. Begreppet säkerhet har fått en bredare innebörd. Faktorer som t.ex. de pågående klimatförändringarna och hälsohoten från en ökande antibiotikaresistens får en ökande betydelse för säkerheten, i och i omvärlden.47 Hotbilderna mot är varken entydiga eller enbart territoriellt foku- serade. En mer komplex bild måste därför vara utgångspunkten för myndigheternas säkerhetsarbete.48 Våra allt mer uppkopplade sam- hällen har också skapat nya sårbarheter. Hoten består i utökad underrättelseverksamhet, intensifierade cyberattacker och olika påver- kansoperationer.49 Utvecklingen accentuerar vikten av att säkra upp att kritisk infrastruktur och informationsinfrastruktur alltid funge- rar genom olika former av robusthet och skydd.50 fattade regeringen beslut om en nationell säkerhets- strategi, en strategi som följts upp genom rapportering om vidtagna Ds s. 102. 46www.regeringen.se/tal/2018/01/tal-av-peter-hultqvist-pa-folk-och-forsvars-rikskonferens- 2018/ (hämtad 20180312). 47www.regeringen.se/tal/2018/01/sveriges-sakerhet-i-en-ny-varld/ (hämtad 20180312). 48Ds 2017:66 s. 17 ff, Försvarsmakten och MSB (2016) kommer att möta utma- ningarna (Dnr FM2016-13584:3) s. 3. 49SOU 2016:90 s. 45–46, a. Försvarsmakten och MSB s. 3–4. 50a.Försvarsmakten och MSB. Frågans tidigare behandling och relevanta samhälls- och andra förändringar ... åtgärder inom olika områden.51 Regeringen har till överlämnat ett förslag till ny säkerhetsskyddslag med ikraftträdande . Förslaget bereds i riksdagen.52 Regeringen har också fattat beslut om en nationell strategi för samhällets informations- och cybersäkerhet. Strategin ska bidra till att skapa långsiktiga förutsättningar för samhällets aktörer att arbeta effektivt med informations- och cybersäkerhet samt höja medvetenheten och kunskapen i samhället om frågorna.53 Ett rapporteringskrav vid förekomst av it-incidenter har införts för statliga myndigheter.54 För att förstärka skyddet av de mest skyddsvärda verksam- heterna i samhället har regeringen också beslutat om en ändring i säkerhetsskyddsförordning (1996:633) som innebär att statliga myn- digheter fr.o.m. ska vara skyldiga att samråda med Säkerhetspolisen och Försvarsmakten inför utkontraktering av säker- hetskänslig verksamhet.55 Regeringen har gett i uppdrag att erbjuda samordnad och säker it-drift för vissa myndigheter, i syfte att öka säkerheten i den statliga it-driften.56 () har fått regeringens uppdrag att lämna förslag till en förvaltningsmodell för skyddade it-utrymmen för offentliga aktörer som bedriver säkerhetskänslig verksamhet.57 Regeringen har uttryckt sin avsikt att inrätta en ny myndighet för psykologiskt försvar, i enlighet med försvarsberedningens för- slag.58 Arbete pågår också för att möjliggöra hemlig dataavläsning och datalagring.59 51Statsrådsberedningen (2017) Nationell säkerhetsstrategi, Statsrådsberedningen (2017) Del- rapport över genomförandet av Nationella säkerhetsstrategin. 2017/18:89. 53Nationell strategi för samhällets informations- och cybersäkerhet, Skr. 2016/17:213. 54www.regeringen.se/pressmeddelanden/2015/12/regeringen-infor-krav-pa-it-incident- rapportering-for-statliga-myndigheter/ 56Fi2017/03084/DF. 57Fi2017/03084/DF. 58www.regeringen.se/tal/2018/01/tal-av-morgan-johansson-pa-folk-och-forsvar/ (hämtad 20180312). se också Ds 2017:66 Motståndskraft Inriktningen av totalförsvaret och utformningen av det civila försvaret 2021–2025 s. 110. 59 Dir. 2016:36 och 2017:102. Se också SOU 2017:75. Frågans tidigare behandling och relevanta samhälls- och andra förändringar ... En utredning har tillsatts för att möjliggöra informationsutbytet mellan , Polisen och Försvarsmakten parallellt med pågående förundersökning.60 Insatser för att motverka terrorism, våldsbejakande extremism liksom hot och våld mot ”blåljuspersonal” Arbetet med att förhindra terrorism och verksamheter med kopp- ling till terrorism har också intensifierats. En nationell strategi mot terrorism har beslutats.61 Förslag på skärpt reglering utarbetas också inom flera områden som har kopplingar till terrorverksamhet. Det gäller t.ex. finansiering av terrorverksamhet, terrorresor, deltagande och samröre med terrororganisationer.62 Regeringen har också in- rättat ett centrum mot våldsbejakande extremism på Brottsföre- byggande rådet (BRÅ).63 Till detta kan läggas en utveckling inom särskilt utsatta bostads- områden, där utanförskap och social oro innebär en ökad utsatthet, bl.a. för de hjälporgan som ska stävja uppkomna situationer och bistå nödställda. På flera orter har anlagda bränder och återkom- mande angrepp på hjälporganens personal och utrustning skett, i form av bl.a. stenkastning och våld vid utryckning. Vid några till- fällen har situationerna urartat till kravaller och upplopp.64 Till följd av problematiken har den s.k. lämnat förslag på förstärkningar av bl.a. det straffrättsliga skyddet för blåljuspersonal och andra yrkesutövare.65 Förslagen är föremål för remissbehandling. 60Justitiedepartementet (20170914) Polisens tillgång till underrättelser från signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet Ju2017/07406/LP. 2014/15:146. 62Ds 2017:62, Lag (2010:299) om straff för offentlig uppmaning, rekrytering och utbildning avseende terroristbrott och annan särskilt allvarlig brottslighet, Lag (2003:148) om straff för terroristbrott. 63Uppdrag att vidta förberedelser inför inrättandet av ett nationellt centrum mot våldsbeja- kande extremism vid Regeringsbeslut 20170921 Ju2017/07399/. 64Dir 2016:115 s. 2, MSB (2011) Varför kastar de sten? Om konflikter och erkännande, pub- likationsnummer MSB305-2011 s. 8, SOU 2018:2 s. 119 f. Frågans tidigare behandling och relevanta samhälls- och andra förändringar ... utredningar har digitaliseringsutvecklingen fortsatt och inom teknik- och kommunikationsområdet sker en kraftfull utveckling av bl.a. funktionalitet, tjänster och innovationer. Regeringen har beslutat om en digitaliseringsstrategi, för att tydliggöra och stärka arbetet med att uppnå det av beslutade målet att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter.66 har också fattat beslut om mål gällande effektiva, säkra och robusta elektroniska kommunika- tioner,67 samt om bredband i världsklass.68 Till detta kan läggas EU- kommissionens strategi för en digital inre marknad,69 som komp- letterar det gällande förvaltningspolitiska målet om en innovativ och samverkande statsförvaltning som är rättssäker och effektiv, har väl utvecklad kvalitet, service och tillgänglighet och som därigenom bidrar till utveckling och ett effektivt EU-arbete.70 Regeringen anser att fler gemensamma insatser krävs för att nå målet för digitaliseringen av den offentliga förvaltningen. För att stärka styrningen och samordningen av digitaliseringen av det offentliga har regeringen beslutat om en fyraårig satsning på e-förvaltning 2014–2018.71 Regeringen har vidare inrättat ett råd för digitaliseringen av det offentliga Sverige72 och undertecknat en avsiktsförklaring med Kommuner och Landsting (SKL) om en digital förnyelse av det offentliga Sverige.73 Regeringen har även beslutat om en ny myndighet för digitalisering av den offentliga sektorn. Myndig- heten ska inrättas per och ha till uppgift att utveckla, samordna och stödja digitaliseringen av statliga myndig- heter, kommuner och landsting.74 66För ett hållbart digitaliserat – en digitaliseringsstrategi, N2017/03643/D, prop. 2011/12:1, utg. omr. 22, bet. 2011/12: TU1, rskr. 2011/12:87. 2014/15:1, utg. omr. 22, bet. 2015/15: TU1, rskr. 2014/15:86. 2009/10:193, utg. omr. 22, bet. 2009/10:TU18, rskr. 2009/10:297. Se även regeringens Bredbandsstrategi (dnr N2016/08008/D). 69KOM[2015]192, slutlig. 2009/10:175, bet. 2009/10:FiU38, rskr. 2009/10:315. 2014/15:1 utg. omr. 22, s. 148. 72Dnr N2015/07452/EF. 73Dnr N2015/07455/EF. 2017/18:1 utg. omr. 2, s. 98. 4Allmänna utgångspunkter för utredningens arbete 4.1Tolv utgångspunkter har varit vägledande för utredningens arbete Utredningen har utifrån direktiven och under arbetets gång iden- tifierat och formulerat tolv allmänna utgångspunkter som varit väg- ledande för utredningens arbete. Vägledande i detta har varit upp- draget att ur ett allsidigt perspektiv utarbeta förslag som kan ligga till grund för regeringens kommande ställningstagande om hur fram- tidens alarmeringstjänst lämpligen bör regleras och organiseras.1 •I nödvändig utsträckning bygga vidare på och komplettera tidi- gare utredningar. •Att inte utan starka skäl ändra sådant som är väl fungerande i dagens ordning. •Enskildas möjligheter att snabbt få kontakt med polis, statlig och och sjukvård för effektiva hjälpinsat- ser i en nödsituation måste säkerställas. •Samhällets alarmeringstjänst är ett offentligt åtagande. •Att få till en så samordnad alarmeringstjänst som möjligt liksom tydliga roller för den nationella alarmeringsfunktionen och hjälp- organen, givet det begränsningar som ligger dels i utredningens direktiv när det gäller hjälporganens rättsliga befogenheter och rådighet över sina resurser, dels i . 1 Dir. 2015:113 s. 4 f. Allmänna utgångspunkter för utredningens arbete •Den nationella alarmeringsfunktionen ska ha en regional organi- sationsnivå för att säkerställa hjälporganens regionala och lokala behov av samverkan och samordning vid hantering av olyckor och kriser. •Offentlighet, insyn och tillsyn, möjlighet till överföring av upp- gifter och skyddet av den personliga integriteten måste säker- ställas i den nationella alarmeringsfunktionen. •En teknisk lösning behöver införas för att möjliggöra en stärkt samordning mellan berörda aktörer. •Samhällets alarmeringstjänst ska fungera såväl i vardagen som vid kris. •I ska vi enbart ha nödnumret 112 och samhällets alarmer- ingstjänst ska fungera likvärdigt över hela landet och för alla. •Utredningen har haft att utreda två organisationsformer, myn- dighet och bolag, och förorda en av dessa organisationsformer. •En tydlig begreppsapparat behövs. Nedan utvecklar utredningen beskrivningen av innebörden av dessa allmänna utgångspunkter och hur utgångspunkterna har påverkat utredningens arbete. 4.2Utredningen har haft att i nödvändig utsträckning bygga vidare på och komplettera tidigare utredningar2 Av direktiven till utredningen framgår att utredningen i sitt arbete, i nödvändig utsträckning, ska beakta både de överväganden och förslag som lämnats av den tidigare Alarmeringstjänstutredningen3 och remissutfallet avseende förslagen i utredningens betänkande. Utredningen har också haft att beakta regeringens skrivelse om regeringens styrning av SOS Alarm dir. s. 4 f. och 13. Allmänna utgångspunkter för utredningens arbete 2015/16:50) som också innehåller styrning av SOS Alarm (RIR 2015:11). Vissa delar såsom hur alarmeringssystemet fungerar, SOS Alarms verksamhet och identifierade problem i systemet är väl redovisade i nämnda material. Utredningen har därför strävat efter att enbart göra de ytterligare kompletterande utredningar, be- skrivningar eller förtydliganden som behövts för att genomföra uppdraget. Frågorna i de tilläggsuppdrag som utredningen har fått genom tilläggsdirektiv har inte hanterats i någon tidigare utred- ning. 4.3Att inte utan starka skäl ändra sådant som är väl fungerande i dagens ordning Utredningen har haft som utgångspunkt att inte utan starka skäl ändra sådant som är väl fungerande i dagens ordning. Utredningen anser att ivern och ambitionen att åstadkomma en så optimal lös- ning som möjligt inte får riskera att onödigtvis störa den viktiga 24/7-verksamhet som alarmeringstjänsten de facto är och att där- igenom skapa nya brister som kan vara väl så svåra att bemästra. Utredningen har mot denna bakgrund behövt göra ett flertal av- vägningar. Utredningen har fokuserat på det som kan ses som de viktigaste bristerna i dagens ordning, vilka regeringen också pekar på i direktiven, och som försvårar den eftersträvade samordningen och undvikit att ”laga det som inte är trasigt”. Skälen för detta har varit flera. För det första är det som sagt av största vikt att inte i onödan riskera alarmeringsverksamhetens fortlevnad och möjlighet att effek- tivt kunna verka under kommande förändringar som även kan komma att innebära organisationsförändringar. En alarmerings- funktion gynnas av stabila förutsättningar. För det andra har utred- ningen tolkat att det i uppdraget ligger ett krav på att de föränd- ringar som utredningen föreslår ska vara så kostnadseffektiva som möjligt i förhållande till det som ska uppnås – främst en förbättrad 4 Dir. 2017:84. Allmänna utgångspunkter för utredningens arbete samordning och ökade möjligheter för regeringen att styra och löpande följa upp alarmeringsverksamheten. 4.4Enskildas möjligheter att snabbt få kontakt med polis, statlig och och ambulanssjukvård för effektiva hjälpinsatser i en nödsituation måste säkerställas5 Regeringens utgångspunkt har enligt direktiven varit att en natio- nell alarmeringsfunktion ska säkerställa enskildas möjligheter till snabb kontakt för effektiva hjälpinsatser. Dåvarande inrikesminis- ter uttryckte vid 112-dagen att när indivi- den är som svagast ska samhället vara som starkast.6 Justitieminis- ter har gett uttryck för att en nödställd ska kunna påräkna snabb hjälp när så behövs. Tidsfaktorn är ofta mycket kritisk i en nödsituation. Regeringen uttryckte i budgetpropositionen att svars- tiderna hos SOS Alarm fortsatt är för långa och inte lever upp till de tider som stipuleras i det statliga alarmeringsavtalet. Regeringen föreslog därför att SOS Alarm skulle tillföras ytterligare medel för att skapa förutsättningar för förbättrade svarstider och fortsatt utveckling av verksamheten.7 beslöt i enlighet med regeringens förslag. Samordningen inom den nationella alarmeringsfunktionen ska fungera så att den hjälpsökande bara ska behöva framföra sitt budskap en gång och inte förväntas upprepa det till flera aktörer i alarmeringskedjan. När ett eller flera hjälporgan behöver kopplas in i ett pågående nödsamtal så bör det ske på ett sätt som upplevs så ”sömlöst” som möjligt för den enskilde. Det ställer krav på god samordning och möjligheter att dela information i realtid. Detta ställer krav på ett gott aktörsgemensamt agerande så att den sam- lade förmågan att möta en händelse blir så stor som möjligt. För att den enskilde ska kunna ges så snabb, säker och effektiv hjälp som möjligt har det också varit viktigt att skapa en ordning som 2015:113, s. 5 f. 6www.regeringen.se/tal/2016/02/tal-av-anders-ygeman-pa-112-dagen-den-11-februari-2016/ (hämtad 20180312). 2017/18:1, utg. omr. 6, s. 91 Allmänna utgångspunkter för utredningens arbete ger de olika hjälporganen goda förutsättningar att både råda över sina resurser och att genomföra sina respektive uppdrag, enskilt och tillsammans. En sådan ordning ökar den enskildes möjligheter till rätt hjälpinsats, i rätt tid och på rätt plats. 4.5Samhällets alarmeringstjänst är ett offentligt åtagande8 I budgetpropositionen för uttryckte regeringen att sam- hällets alarmeringstjänst är ett grundläggande offentligt åtagande och att en förutsättning är att staten kan utöva tillräcklig kontroll och styrning av verksamheten.9 Denna uppfattning delades av För- svarsutskottet som uttryckt att alarmeringstjänsten är en central samhällsfunktion som ska garantera medborgarna tillgång till en snabb, säker och effektiv larmbehandling och därmed tillgång till samhällets räddningstjänst.10 Regeringen har återigen betonat detta i budgetpropositionen för 201811 liksom att förmåga att förebygga, hantera och lära från olyckor och kriser samt bered- skapsplanering för civilt försvar bygger på den samlade förmågan hos alla aktörer i samhället.12 Det offentliga åtagandet inom samhällets alarmeringstjänst har både en statlig och en del. Det är en utmaning att hitta en ordning för att samordna effektuerandet av detta åtagande när vi har en samhällsstruktur som innebär att det finns huvudmän på olika samhällsnivåer som beslutar om och ansvarar för den opera- tiva driften av en så viktig samhällsfunktion. När det gäller den statliga delen av det offentliga åtagandet, har utredningen funnit anledning att även beakta målet för förvaltningspolitiken som är en innovativ och samverkande statsförvaltning som är rättssäker och effektiv, har väl utvecklad kvalitet, service och tillgänglighet och som därigenom bidrar till utveckling och ett effektivt EU- arbete.13 dir. s. 5 och 12 ff.