sou · H6B373 · 2018-09-25 00:00:00 — Studiemedel för effektiva studier Slutbetänkande av Utredningen om tryggare och effektivare studier SOU och Ds kan köpas från Juridiks kundservice. Beställningsadress: Juridik, Kundservice, 106 47 Ordertelefon: Webbadress: /offentligapublikationer För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Svara på remiss – hur och varför Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ). En kort handledning för dem som ska svara på remiss. Häftet är gratis och kan laddas ner som pdf från eller beställas på /remisser Layout: Kommittéservice, Tryck: , 2018 Regeringen beslutade att tillsätta en särskild utredare med uppdrag att ta fram åtgärder för att öka tryggheten för stude- rande vid sjukdom och främja effektivare studier (dir. 2017:80). Till särskild utredare förordnades utredaren vid . Som utredningssek- reterare anställdes statistikern vid Universitets- och högskolerådet och universitets- juristen vid . Som experter att biträda utredningen förordnades departementssekreteraren, numera kanslirådet, vid Utbildnings- departementet , departementssekreteraren vid Utbild- ningsdepartementet , departementssekreteraren vid , departementssekreteraren vid och ämnesrådet vid . entledigades från sitt uppdrag . Utredningen antog namnet Utredningen om tryggare och effek- tivare studier (2017:06) och överlämnade sitt delbetänkande Ökad trygghet för studerande som blir sjuka (SOU 2018:9) . Regeringen har beslutat ett tilläggsdirektiv till utredningen där det beslutades om förlängning av utredningstiden för uppdraget till och med (dir. 2018:42). Härmed överlämnas utredningens slutbetänkande Studiemedel för effektiva studier (SOU 2018:73). Utredningens uppdrag är här- med slutfört. Slutbetänkandet är liksom delbetänkandet formulerat i vi-form. Utredaren är dock ensamt ansvarig för de förslag och bedömningar som redovisas. 1.1Förslag till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395).............................................................................. 1.2 Förslag till förordning om ändring i studiestödsförordningen (2000:655) ................................... 1.3Förslag till förordning om ändring i förordningen (2001:588) om behandling av uppgifter i Utredningens uppdrag och utgångspunkter .................. Utredningen om tryggare och effektivare studier ................ Uppdraget att främja effektivare studier ............................... Genomströmningen i högskolan ............................ Fribeloppet inom studiemedelssystemet ............... Studiemedelssystemet i korthet ............................................. Begränsat antal studiemedelsveckor ....................... Krav på studieresultat.............................................. Tilläggslån och merkostnadslån.............................. Tilläggsbidrag för barn ............................................ Inkomstprövning och fribelopp ............................. Återkrav av studiemedel.......................................... Återbetalning av studielån ...................................... Studiemedelsanvändningen i högskolan................................ Övergången från gymnasieskolan till högskolan ............. Hur fungerar övergången ? Mer än varannan svensk högskolenybörjare är 3.1.2Stora skillnader i övergången till högskolestudier mellan olika Jämförelse med andra .................... Erfarenheter från de nordiska länderna ................. Vad påverkar övergången? 3.3.1Olika studerande har olika syften och mål med sina studier....................................................... Information och studievägledning ......................... Motivation – studieförmåga ................................... ”Börja senare om osäker”-......................... Konjunkturen – arbetsmarknadsläget.................... De studerandes ekonomi efter studietiden............ Den ekonomiska situationen under studierna ...... 3.3.10Olika utbildningar attraherar olika Dimensionering – matchningsproblem ................. Genomströmning i högskolan ...................................... Vad är genomströmning?....................................................... Studieavbrott, studieuppehåll och kvarvaro .......... Examensfrekvens och examensålder ...................... Etablering på arbetsmarknaden .............................. 4.3 Hur fungerar genomströmningen ? Studieavbrott, studieuppehåll och kvarvaro........... 4.3.4Antal examina, examensfrekvens Etablering på arbetsmarknaden .............................. 4.4 Internationell utblick .............................................................. Jämförelse med andra ..................... Åtgärder i , och ............... 4.5 utredningar och förslag............................................ 4.6 Vilka faktorer påverkar genomströmningen? De studerandes ekonomi .......... De studerandes ekonomi efter studietiden .......... Trivsel och stöd ..................................................... Campus- respektive distansstudier....................... Arbete vid sidan av studierna................................ Konjunktur- och arbetsmarknadsläget................. Antagning, förkunskaper och dimensionering .... Studieuppehåll och utlandsstudier........................ Studerandes bakgrund och egenskaper ................ 4.7Hur påverkas genomströmning av en tidig övergång från gymnasieskolan till högskolan? 4.8 Hur är genomströmningen i högskolan?............................. Åtgärder för att underlätta tidig övergång till och öka genomströmningen i högskolan ................................. Utgångspunkter för våra bedömningar och förslag ........... 5.2Tidigare övergång från gymnasieskolan till högskolan med hjälp av studiemedelssystemet..................................... 5.2.1Alternativa åtgärder för tidig övergång från gymnasieskolan till högskolan ...................... 5.2.2Överväganden om åtgärder för att underlätta en tidig övergång från gymnasieskolan till 5.3Ökad genomströmning i högskolan med hjälp Alternativa åtgärder för ökad genomströmning i högskolan............................... 5.3.2Överväganden och förslag om åtgärder för ökad genomströmning i högskolan...................... Frågan om åldersgränser ...................................................... Mått på genomströmning..................................................... Inkomstprövning och fribelopp .................................. Inkomstprövning och fribelopp – en historik .................... Inkomstprövning i praktiken............................................... Inkomster och inkomstprövning i siffror........................... Reducerade studiemedel och återkrav ................. Positiva och negativa effekter av arbete .............................. Studieresultat och genomströmning.................... Arbetslivserfarenhet, etablering och Påverkar fribeloppsnivån studerandes arbete?.................... 6.6.1Fribeloppet kan bara påverka en del av de 6.6.2Mer arbete och högre inkomster efter fribeloppshöjningen 2001............................. Effekter av höjningarna 2011 och 2014................ Studerandes försörjning kan påverkas.................. 6.7Är det möjligt att undanta inkomster under sommarferier?............................................................. Nya regler om inkomstuppgifter på individnivå i arbetsgivardeklarationen .................. 6.7.3Överväganden om att undanta inkomster 6.8 Överväganden och förslag .................................................... Inkomstprövning eller inte? Inkomstprövning av både bidrag och lån? Undanta inkomster under sommarferier? 6.8.4Högre fribelopp under det andra kalenderhalvåret än under det första Fribeloppsnivå kopplad till ålder .......................... Utökad uppgiftsskyldighet för ....... Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser ............... 7.1Förslag till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395)............................................................................ 7.2 Förslag till förordning om ändring i studiestödsförordningen (2000:655) ................................... 7.3Förslag till förordning om ändring i förordningen (2001:588) om behandling av uppgifter i Uppföljning av reformen........................................... Effekter för studiemedelssystemet....................... Administration och systemutveckling................. Totalt minskade kostnader .................................. Konsekvenser för studerande .............................................. Konsekvenser för genomströmningen ................................ 9.4Konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och Konsekvenser med hänsyn till studerandes bakgrund ....... Konsekvenser för utrikes föddas etablering ....................... Konsekvenser för företag och konkurrensförhållanden .... Konsekvenser ur ett funktionshinderperspektiv ................ Konsekvenser för ÖKS ........................................................ Konsekvenser för UKÄ ....................................................... Förslaget till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395) ........................................................................... Utredningen om tryggare och effektivare studier, U 2017:06, över- lämnar sitt slutbetänkande Studiemedel för effektiva studier. Utred- ningen har till uppdrag att föreslå åtgärder för att öka tryggheten för studerande vid sjukdom och främja effektivare studier (dir. 2017:80). I slutbetänkandet redovisas i enlighet med direktiven de delar som avser uppdraget att främja effektivare studier. I delbetänkandet Ökad trygghet för studerande som blir sjuka (SOU 2018:9) redovisade utredningen de delar av uppdraget som avsåg att öka tryggheten för studerande vid sjukdom. I uppdraget att främja effektivare studier ingår att utreda hur studiemedelssystemet kan användas för att öka genomströmningen i högskolan. Utgångspunkterna för det uppdraget är att åtgärderna som föreslås hellre bör innebära stimulans och positiva incitament än tvång och ökad press, samt att studiemedelssystemet ska vara samhälls- ekonomiskt effektivt och skapa goda incitament för studerande att inleda, bedriva och avsluta studier. Dessutom har vi i uppdrag att föreslå hur fribeloppet inom studiemedelssystemet bör utformas i syfte att skapa ett långsiktigt hållbart system med både incitament till effektiva studier och tillräcklig möjlighet till arbete vid sidan av studierna. Utredningen har, i enlighet med regeringens direktiv, beaktat och rådets förordning (EU) 2016/679 av om skydd för fysiska personer med avseende på behand- ling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv /46/EG (allmän dataskyddsförordning) som började tillämpas samt inhämtat och beaktat synpunkter från berörda myndigheter, utbildningsanordnare och orga- nisationer med relevans för uppdraget. Utredningen har även varit på ett studiebesök vid Uddannelses- og i samt inhämtat uppgifter från de studiestödsadministrativa myndig- heterna och utbildningsministerierna i och . En tidigare övergång från gymnasieskolan till högskolan Vi har i uppdrag att kartlägga hur övergången från gymnasieskolan till högskolan fungerar, vilka faktorer som påverkar övergången och hur en tidig övergång till högskolan påverkar genomströmningen. Mot denna bakgrund ska vi också bedöma om det finns skäl att vidta åtgärder inom studiemedelssystemet för att underlätta en tidig över- gång och i så fall föreslå lämpliga åtgärder. Övergången fungerar relativt bra. Fler skulle dock kunna gå över tidigare. är det tydligt att en tidig övergång kan påverka genomströmningen negativt, då unga studerande oftare gör felval och hoppar av studierna än vad äldre studerande gör. En tidigare övergång skulle även få prestationsgraden att sjunka. 19-åringars utbildningsval skiljer sig dessutom från de studieval som görs av lite äldre nybörjare i högskolan. Det finns därför en uppenbar risk att en tidigarelagd övergång skulle innebära att samhällets kompetensbehov inte kom- mer att tillgodoses. Vi har övervägt olika åtgärder inom studiemedelssystemet för att underlätta en tidig övergång – en examensbonus, ett förmånligare studiemedel till dem som påbörjar studier , en merit- och resultatbonus och ett flyttbidrag. Vi har dock stannat för att det inte finns tillräckliga skäl att vidta någon åtgärd inom studiemedels- systemet för att underlätta en tidig övergång från gymnasieskolan till högskolan. Åtgärder för ökad genomströmning i högskolan Utredningens uppdrag är att föreslå åtgärder inom studiemedels- systemet i syfte att öka genomströmningen i högskolan. Vi föreslår att fribeloppet för inkomst ska åldersanpassas och sänkas för studerande som är för att stimulera yngre studerande att bli fortare klara med sin utbildning och därigenom kunna etablera sig snabbare på en högkvalificerad arbetsmarknad. I övrigt bedömer utredningen att genomströmningen i högskolan bland studiemedelstagarna generellt sett är god. bland studerande som tar studiemedel har ökat och medianåldern hos examinerade studiemedelstagare har sjunkit . Det finns ändå en förbättringspotential för vissa grupper av studerande inom högskolan som kan påverkas av förändringar inom studie- medelssystemet, framför allt för studerande med studiemedel på fristående kurser. De åtgärder som vi har övervägt – examensbonus till studerande som tar examen före en viss ålder, anpassade maximi- tider med studiemedel utifrån utbildningens längd, höjda studie- medel och skärpta resultatkrav – är dock antingen kostnadsdrivande och svåra att finansiera inom ramen för vårt uppdrag, eller innebär tvång och ökad press snarare än stimulans och positiva incitament. Utredningen föreslår därför inte någon av dessa åtgärder. Om flera åtgärder genomförs samlat riktade mot studiemedels- systemet och utbildningsområdet (t.ex. mer vägledning, ökat stöd och förändringar av utbildningsutbudet) bedömer vi att det även bör övervägas om tiderna för rätt till studiemedel ska anpassas till stu- diernas längd. Även en examensbonus skulle kunna stimulera bättre studiepla- nering och effektivare studier, men åtgärden är kostnadsdrivande och svår att finansiera inom ramen för vårt uppdrag. Åtgärden ris- kerar, då den även uppmuntrar en tidig övergång från gymnasie- skolan till högskolan, att leda till negativa effekter i form av bland annat lägre prestationsgrad och fler avhopp. För att underlätta utvärderingen av genomströmningen i högskolan och bedömningen av om insatser inom studiemedelssystemet är bäst lämpade för att åstadkomma viss effekt föreslår utredningen att () ska ges i uppdrag att ta fram förbättrad statistik om genomströmning i högskolan. I uppdraget ska ingå att överväga att ta fram statistik om netto- och bruttostudietider för yrkesexamina och generella examina samt om medianålder bland examinerade på olika utbildningstyper. UKÄ bör även överväga att ta fram nämnda statistik om genomströmning samt statistik om presta- tionsgrad uppdelat på studiemedelstagare och icke studiemedelstagare. Utredningen har i uppdrag att föreslå väl avvägda nivåer för fri- beloppet inom studiemedelssystemet i syfte att skapa ett långsiktigt hållbart system samt att undersöka möjligheten att undanta inkoms- ter under sommarferier. Studiemedlen ska liksom minskas om den studerandes in- komst av tjänst, näringsverksamhet och kapital överstiger ett visst belopp – fribeloppet. Inkomstprövningen ska även fortsättningsvis gälla både bidragsdelen och lånedelen av studiemedlen och rätten till tilläggsbidrag för barn, tilläggslån och merkostnadslån ska – precis som – upphöra när den studerande inte längre har rätt till studiebidrag och ordinarie studielån. Vi föreslår att det ska införas ett åldersrelaterat fribelopp i tre nivåer. Studerande som är ska få ett sänkt fribelopp. Studerande som är 30 till ska ha samma fribeloppsnivå som . Studerande som är eller äldre ska få ett höjt fribelopp. Sänkningen respektive höjningen uppgår till (2018) vid heltidsstudier . Skälen till förändringen är att de senaste fribeloppshöjningarna har lett till att studerande arbetar mer och att mer arbete är för- knippat med en lägre studietakt. Genom ett åldersdifferentierat fri- belopp kan inkomstprövningen inom studiemedelssystemet ges olika mål: Genomströmning blir målet för den yngsta studerande- gruppen och att underlätta omställning målet för den äldsta stude- randegruppen. Yngre studerande uppmuntras därmed att bli klara med sina studier tidigare. Ju tidigare inträde på en kvalificerad arbets- marknad desto högre livsinkomster kan de studerande få, vilket även är gynnsamt för samhällsekonomin. För äldre studerande bedömer viatt möjligheten till livslångt lärande och behov av omställning senare i livet väger tyngre än genomströmningsmålet. Med hänsyn till äldre studerandes livssituation och behov bör de därför få möj- lighet att arbeta i högre utsträckning än yngre studerande utan att studiemedlen reduceras. Vidare bedömer utredningen att inkomster under sommarferier inte ska undantas vid inkomstprövningen av studiemedlen. De huvud- sakliga skälen emot detta är att vi bedömer att det inte är ändamåls- enligt att undanta inkomster utifrån när de betalas ut samt att det saknas uppgifter om intjänandeperiod och att det inte framstår som möjligt att införa bestämmelser om att arbetsgivarna ska lämna sådana uppgifter till . En sådan ordning är inte heller förenlig med de skatterättsliga inkomstprinciperna. Vi föreslår i stäl- let att fribeloppsnivån under det andra kalenderhalvåret ska vara högre än under det första kalenderhalvåret för att ta hänsyn till att samtliga inkomster under sommarferier för många studerande betalas ut under det andra kalenderhalvåret. För att förenkla Centrala () admi- nistration vid efterkontrollen av de studerandes inkomster föreslår viatt uppgiftsskyldigheten som har till CSN för kon- troll av ansökningar om studiestöd ska utökas till att även omfatta vissa uppgifter i en arbetsgivardeklaration eller förenklad arbets- givardeklaration. Utredningens förslag medför minskade kostnader med som mest efter införandet av nya fribelopp, för att efter införandet övergå i en permanent minskning med . Det är ganska få studiemedelstagare som berörs av fribelopps- förändringarna eftersom av dem som hade studiemedel tjänade över fribeloppet 2015. De nya fribeloppen inne- bär att större hänsyn tas till sommarinkomster, medan intjänande- möjligheten minskar framför allt . Det kan innebära en viss försämring i intjänandemöjligheten för vissa studerande, men sti- mulerar ett ökat fokus på studier under studietid. Vi bedömer att det förslag vi lämnar leder till att de genomsnittliga studieresultaten för- bättras för de studerande i och med att den yngre studerandegruppen är betydligt större än den äldre. Genomströmningen förväntas där- med öka. Vid ett sänkt fribelopp för yngre studerande kan det antas att de som kommer från mindre studievana hem påverkas något mer än övriga på så sätt att de inte kan arbeta lika mycket och måste över- väga att ta lån ifall de inte redan gör det. Detta inskränker deras val- möjligheter något, som studieresultaten kan förväntas förbättras mer för dem än för övriga studerandegrupper. Att yngre studerande inte kommer att kunna arbeta lika mycket under studietid som tidigare innebär att möjligheterna att skaffa sig arbetslivserfarenhet under studietid minskar, som den ökar . Möjligheten ökar även för dem som är eller äldre. Vår bedömning är att möjligheten att införskaffa arbets- livserfarenhet är i princip oförändrad med vårt förslag jämfört med nuläget. För nyanländas etablering förbättras möjligheterna, då studeran- de minskar sitt arbetskraftsutbud och därmed i mindre utsträckning tränger undan andra från arbetsmarknaden. Förslaget till nya fribeloppsgränser bedöms inte ha någon särskild betydelse ur ett funktionshinderperspektiv. När det gäller förslagets inverkan på företag och konkurrensför- hållanden medför de nya fribeloppsnivåerna att studerande blir fär- diga med sina studier tidigare som utbudet av arbetskraft minskar under terminstid. Det kan i stort sägas gynna företagen. För de företag som kommer att mista arbetskraft under terminstid hand- lar det normalt om mindre kvalificerad arbetskraft som ändå bör gå att finna. Ändringarna i studiestödsförfattningarna föreslås träda i kraft och tillämpas första gången i fråga om studiemedel som lämnas för tid . Ändringen avseende uppgiftsskyldigheten för föreslås träda i kraft . 1.1Förslag till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395) Härigenom föreskrivs i fråga om studiestödslagen (1999:1395) dels att 3 kap. 11, 17 och 18 §§ ska ha följande lydelse, dels att det ska införas två nya paragrafer, 3 kap. 17 a och 17 b §§, av följande lydelse. Studiemedel får lämnas med ett belopp som för då den studerande har rätt till studiemedel utgör beloppet vid studier på heltid, beloppet vid studier på heltid, beloppet vid studier på minst beloppet vid studier på minst av heltid, och av heltid, och beloppet vid studier på minst beloppet vid studier på minst Första stycket gäller bara om Första stycket gäller bara om något annat inte följer av 14, 15, något annat inte följer av 14, 15, 16, 17, 18 eller 20 §. 16, 17, 17 a, 17 b, 18 eller 20 §. 1Senaste lydelse 2017:1325. Vid studier under ett kalenderhalvår ska fribeloppet svara mot 1.193,av prisbasbeloppet vid studier på heltid, 2.242,av prisbasbeloppet vid studier på men av heltid, och 3.290,av prisbasbeloppet vid studier på men av heltid. I andra fall än som avses i första stycket, ska fribeloppets andel av prisbasbeloppet ökas eller minskas för som studietiden är kortare eller längre än med 1.9,vid studier på heltid, 2.7,vid studier på men av heltid, och 3.4,vid studier på men av heltid. Till och med det år den studerande fyller ska fribeloppet bestämmas enligt följande vid studier under ett kalen- året (procent) året (procent) Om studietiden är kortare eller längre än ska fribeloppets andel av prisbasbeloppet ökas eller minskas för som studietiden är kortare eller längre enligt följande. 2Senaste lydelse 2013:1119. 3Senaste lydelse 2013:1119. Från och med det år den studerande fyller till och med det år den studerande fyller ska fribeloppet bestämmas enligt följande vid studier under ett kalenderhalvår. året (procent) året (procent) Om studietiden är kortare eller längre än ska fribeloppets andel av prisbasbeloppet ökas eller minskas för som studie- tiden är kortare eller längre enligt följande. Från och med det år den studerande fyller ska fribeloppet bestämmas enligt följande vid studier under ett kalender- året (procent) året (procent) Om studietiden är kortare eller längre än ska fribeloppets andel av prisbasbeloppet ökas eller minskas för som studie- tiden är kortare eller längre enligt följande. Om den studerandes inkomst Om den studerandes inkomst är högre än fribeloppet beräknat är högre än fribeloppet beräknat enligt 17 §, ska det belopp som enligt 17, 17 a eller 17 b §, ska det belopp som får lämnas enligt 11 § första stycket minskas med av den överskjutna inkomsten. Denna lag träder i kraft . 4Senaste lydelse 2009:1535. 2.Lagen tillämpas första gången i fråga om studiemedel som läm- nas för tid . 3.För ansökningar om studiemedel som har kommit in till före ikraftträdandet gäller lagen i den äldre lydelsen. Detsamma gäller för kompletterande ansökningar som avser ett kalenderhalvår där fribeloppet redan har beräknats enligt lagen i den äldre lydelsen. 1.2Förslag till förordning om ändring i studiestödsförordningen (2000:655) Härigenom föreskrivs att 3 kap. 19 § studiestödsförordningen (2000:655) ska ha följande lydelse. får meddela närmare föreskrifter om beräkning av fribelopp och re- om beräkning av fribelopp och re- ducering enligt 3 kap. 17 och 18 §§ 3 kap. 17–18 §§ studiestödslagen (1999:1395) samt studiestödslagen (1999:1395) samt 3 kap. 16 § i denna förordning och 3 kap. 16 § i denna förordning och om beräkning av veckobelopp enligt 3 kap. 11–22 §§ studiestöds- enligt 3 kap. 11–22 §§ studiestöds- Denna förordning träder i kraft .