sou · H5B3115 · 2018-01-10 00:00:00 — En sådan tillväxttakt får anses vara ett extremvärde. Den höga tillväxttakten 2012 orsakas på grund av den mycket låga emissionsvolymen 2011 på . Källa: Egen bearbetning av data från Bloomberg och . Tillväxttakten för årlig emissionsvolym är ojämn och det saknas någon användbar trend55. Att tillväxttakten är ojämn på en relativt ny och liten marknad är ingenting konstigt. På en sådan marknad kan ett fåtal större emissioner leda till stor påverkan. Det blir dock svårt att få fram en användbar trend för prognoser. I avsaknad av en användbar trend anses utvecklingen av tillväxttakten kunna beskrivas med den genomsnittliga årliga tillväxttakten (compound annual growth rate – CAGR) som ligger på . Positiv CAGR visar på att marknaden är inne i en tillväxtfas med i genomsnitt ökad emissionsvolym. I detta avseende har dock utvecklingen på den svenska marknaden legat efter den globala där CAGR för årlig emission ligger på , dvs. årlig emissionsvolym har ökat dubbelt så mycket globalt som den gjort i . 55 Används en linjär trend blir den negativ pga. extremvärdet 2012. Analyseras en period efter 2012 blir den fortfarande negativ p.g.a. den relativt höga tillväxten 2014 och 2016. En trend på för hela perioden får dessutom ett R2 värde på låga 0,0069. En linjär trend får ett R2 på låga 0,0016. Därför anses det saknas en trend i data för tillväxttakten. Eftersom det är en procentuell ökning ökar dessutom skillnaden i absoluta tal . Trots att emitterad volym av gröna obligationer har ökat utgör den endast en mindre del av totalt årlig emitterad obligationsvolym. emitterades obligationer (traditionella och gröna) för totalt av vilket de gröna utgjorde en andel på , se Figur 4.18 nedan. Anm: R2 för trenden är 0,69. Källa: Egen bearbetning av data från Bloomberg, och . Notera att gröna obligationers andel av årlig emission är högre än gröna obligationers andel av obligationsmarknaden, vilken låg på . Det innebär allt annat lika att gröna obligationers marknadsandel kommer att växa tills den är i linje med gröna obligationers andel av årlig totalt emitterad obliga- tionsvolym. Gröna obligationers andel av totalt emitterad volym har stigit . En linjär trend ser ut att kunna beskriva utvecklingen bra med en determinationskoeffecient (R2) på 0,69, dvs. trenden kan förklara av utvecklingen av gröna obligationers andel man att trenden kan beskriva marknadsutvecklingen går den att använda för att prognosticera den framtida utveckling- en. framåt, 2022, skulle därmed emitterad volym av gröna obligationer som andel av totalt emitterade volym av obligationer uppgå till strax . Notera att trenden är beräknad på enbart tio mätpunkter vilket gör resultatet osäkert. Att dessutom använda dessa få mätpunkter för att progno- sticera marknaden så långt som bedöms med- föra ytterligare osäkerhet till resultatet. Ur ett globalt perspektiv är andelen gröna obligationer av årlig emitterad volym den svenska marknaden relativt hög. Globalt ut- gjorde gröna obligationer av totalt emitterad volym 2016.56 var den svenska andelen uppe i . 4.7.4Emittenter på marknaden i svenska kronor var det endast multilaterala banker som emitterade gröna obligationer i svenska kronor och årlig emission låg oftast på . började aktörer från andra sektorer bli aktiva på marknaden och den blev därmed mer diversi- fierad. De nya aktörerna har därefter stått för i princip hela ökningen av årlig emissionsvolym medan de multilaterala bankernas emis- sionsvolym har legat kvar på ungefär samma nivå som . Företagen (finansiella och icke-finansiella) har kommit att bli den största sektorn sett till årlig emitterad volym, se Figur 4.16 ovan. emitterade företagen gröna obligationer för vilket är av totalt emitterad volym på . Företagens andel av emitterad volym uppgick till . 56 Bloomberg (2017), The Coming Backlash to 'Greenwashing' of Bonds, . Källa: Egen bearbetning av data från Bloomberg och . Det fanns totalt 36 emittenter med utestående obligationer på den svenska marknaden . De består av både inhemska och utländska aktörer. Vid samma datum hade ingen emittent ännu lämnat den svenska marknaden, dvs. en gång emitterat gröna obli- gationer men sedan valt att inte återfinansiera sig i samma tillgångs- slag.57 Dock är den genomsnittliga löptiden för nya emissioner och det kommer därför att dröja tills det går att dra några slutsatser kring om emittenterna stannar på marknaden efter att de emitterat sin första gröna obligation. Redan har drygt hälften av emittent- erna, 17 stycken, emitterat vid fler än ett tillfälle och kan därför antas se ett mervärde i att emittera gröna obligationer och troligtvis avser de att stanna på marknaden. I sektorn offentliga organ (eng. government agencies) ingår Kommuninvest tillsammans med två utländska banker med statliga kopplingar. Kommuninvest som samägs av svenska kommuner utgör av denna sektor. 57 Det kan finnas fler förklaringar kring att en emittent skulle kunna lämna marknaden än att det just handlar om gröna obligationer,. t.ex. kan emittenten ha sålt tillgångarna som finansi- erats med den gröna obligationen och väljer då att köpa tillbaka den. Det betyder inte att emittenten inte har för avsikt att åter emittera gröna obligationer. I sektorn finansiella företag (eng. financials) ingår alla fastig- hetsförvaltningsföretag som emitterat gröna obligationer. Dessa utgör av denna sektor. Resterande andel utgörs av och Volvofinans. Utländska emittenter på marknaden i svenska kronor Utländska aktörer står för en betydande del av marknaden för gröna obligationer i svenska kronor. Andelen har dock sjunkit i takt med att fler svenska aktörer har börjat emittera gröna obligationer. Deras andel av totalt utestående obligationsvolym uppgick till . Källa: Egen bearbetning av data från Bloomberg och . Utländskas andel ser ut att plana ut . Det kan dock bero på att mätpunkten endast omfattar emitterad volym . Stora enskilda emissioner kan då påverka resultatet i större omfattning än om man ser . De utländska aktörerna består främst av multilaterala banker58, inkluderat Nordiska investeringsbanken som är delägd av . kommer troligtvis utländska emittenters andel av marknaden minska givet att de multilaterala bankerna emitterar liknande volym , kring , som totalt emitterad volym förväntas öka, se Figur 4.16. Övriga utländska emittenter utgörs av två banker med hemvist i Holland59 respektive Tyskland60 och som har någon form av koppling till staten eller den offentliga sektorn, genom ägande eller garantier. Källa: Egen bearbetning av data från Bloomberg och . Den största utländska emittenten är EIB vilken också är den emit- tent som har högst utestående obligationsvolym på den svenska marknaden. Observera att svenska emittenters emission i utländsk valuta inte ingår i denna statistik utan de behandlas i följande avsnitt. 58Europeiska investeringsbanken (EIB), Internationella banken för återuppbyggnad och utveckling (, ), Nordiska investeringsbanken (NIB), Afrikanska utvecklings- banken (AfDB) och (). 59Nederlandse Waterschapsbank NV. 60Kreditanstalt fuer Wiederaufbau. nk NV; 4,3 Anm: Övriga består av 22 emittenter som var och en hade ett utestående nominellt belopp på . Källa: Bloomberg och . 4.7.5Svenska emittenter som emitterat i utländsk valuta Majoriteten av de svenska emittenterna av gröna obligationer har emitterat dessa i svenska kronor. Det finns dock fyra emittenter som valt att emittera i andra valutor. Dessa emissioner ingår inte i statistiken ovan som avser emission på svenska marknaden i svenska kronor utan behandlas separat i detta avsnitt. De fyra emittenterna är , Kommuninvest, och , per . Anm: 1 Växelkurs från per : USD/SEK = /SEK = 9,5107 Källa: Bloomberg och . Kommuninvest har till skillnad från de andra även emitterat i svenska kronor. Samma faktorer som spelar in vid val av valuta för traditionella obligationer påverkar även valet vid emission av gröna obligationer. Exempel på faktorer kan vara ett mer gynnsamt marknadsklimat på andra marknader, större marknad, fler inve- sterare, ev. underliggande projekt ska finansiera i den andra valuta och att emittenten vill underhålla sin position för enklare tillgång till en viss marknad . När det gäller gröna obligationer och deras signalvärde kan en anledning vara att emittenten helt enkelt vill göra reklam för sig på de internationella marknaderna. Utmärkande är att det handlar om stora emissioner. Kommun- invest blir den största svenska emittenten med en emissionsvolym på när utländsk och svensk emission adderas. De tre andra emittenterna landar också högt upp i listan över de största svenska emittenterna, jfr Figur 4.22 över de största emit- tenterna i svenska kronor. Anm: Emissionsvolymen för kronor och euro har räknats om till dollar med växelkursen vid datumet för varje enskild emission. Källa: Egen bearbetning av data från Bloomberg och . Svenska emittenters emission i utländsk valuta står för av svenska emittenters totalt utestående volym vilket är en betyd- ande andel. Emission i svenska kronor är dominerande men andelen i utländsk valuta har ökat med tre stora emissioner om totalt , se Tabell 4.2. Ett möjligt framtidsscenario är att om fler emitterar gröna obli- gationer kommer marknaden för gröna obligationer med tiden att spegla marknaden för traditionella obligationer. På marknaden för traditionella obligationer utgjorde emission i utländsk valuta 47 pro- cent . Under ett sådant scenario borde därför andelen emitterad volym i utländsk valuta öka tills den står för drygt hälften av totalt emitterad volym av gröna obligationer. 4.7.6Investerare på den svenska marknaden för gröna obligationer I detta avsnitt beskrivs de som investerar på den svenska mark- naden för gröna obligationer. Utredningen har med hjälp av Fond- bolagens förening, och Svensk Försäkring fått uppgifter om hur deras medlemmar ser på marknaden för gröna obligationer. När det gäller banker och försäkringsföretag handlar det om de innehav där banken eller försäkringsbolaget är exponerad mot risken i tillgångarna. När det gäller fondbolagen handlar det om tillgångar som förvaltas för konsumenters räkning och det är konsumenten som är exponerad mot risken. I regel är bankerna inte engagerade i att investera i gröna obliga- tioner. Orsaken är troligtvis att bankernas efterfråga på värdepapper till stor del styrs av regelverk vars syfte är att beakta finansiell stabilitet på kortare sikt snarare än klimatrisker och miljömässig hållbarhet på . Bankernas innehav beror alltså inte främst på konsumentstyrd efterfrågan som i försäkringsföretagens fall. Det finns därmed inte heller någon direkt press från konsument- ledet att förvaltningen ska ske hållbart utan värdepapperen innehas på grund av reglerande tvång. Det finns dock ett ökat intresse från inlåningskunderna att veta mer om vad deras medel används till i bankerna. En ökad rapportering om detta har införts kring de medel som lånas ut till företag, med avseende på hållbarhetsper- spektiv. Bankerna håller värdepapper dels på grund av regelmässiga krav och dels för att användas som säkerheter vid olika transaktioner. Bankernas marknadsavdelningar köper också en del värdepapper för sina handelslager men på grund av högre kapitalkrav handlar det numer om mycket små volymer och positionerna är inte så långa. Bankernas finansavdelningar har ett investeringsmandat som är styrt av deras formella krav på att hålla likvida tillgångar, LCR-krav (Liquid Coverage Ratio). Bankernas LCR-reserver, alltså kravet på likvida tillgångar, är stort, samman- taget för de fyra stora bankerna. Denna reserv hanteras emellertid mestadels genom placeringar i centralbanker och likvida värde- papper. Finansavdelningarna kan ha ett visst placeringsmandat i obligationer. Bland de större bankerna kan det vara . Möjligheten i att placera i gröna obligationer som dessutom enligt regelverket kan ses som likvida tillgångar är begränsat. För att främja marknaden för gröna obligationer skulle enskilda bankerna vilja se att de underliggande tillgångarna är knutna till obligationen (ABS), ett mer enhetligt regelverk och sänkta kapital- krav. Utredningen har fått uppgift om 16 försäkringsföretags engage- mang i marknaden för gröna obligationer. Det är nio livförsäk- ringsföretag, fem skadeförsäkringsföretag och två grupper med både liv- och skadeförsäkring. Fyra av dessa investerar inte i gröna obligationer varav en menar att de håller på att se över placerings- strategin. Uppgifterna omfattar placeringar där försäkringsbolagen fattar beslut om placering och är exponerade mot risken, dvs. fond- och depåförsäkring är exkluderade. Statistik i avsnittet är baserat på svaren från de tolv företagen som uppger att de investerat i gröna obligationer. De tolv företag som svarat att de investerat i gröna obligationer förvaltade tillgångar med ett värde på totalt per , varav drygt hälften var placerade i obligationer. Deras placerings- tillgångar på kan jämföras med samtliga för- säkringsföretags placeringstillgångar som upp- gick till 3 215 miljarder kronor61. Alltså baseras statistiken i avsnittet på ett urval av företag som förvaltar av samtliga för- säkringsbolags placeringstillgångar. Resultatet kan dessutom påverkas av att det var de som placerat i gröna obligationer som också lämnat uppgifter om sina engagemang i olika tillgångsslag. En av utredningen försiktig bedömning är därmed att andelen gröna obligationer av totala placeringstillgångar troligtvis är lägre än vad som redovisas här. Totalt hade försäkringsföretagen som svarade att de placerat i gröna obligationer ett innehav av sådana till ett värde av drygt 34 mil- jarder kronor, vilket utgjorde en andel på av deras obliga- tionsportföljer. Spridningen i andel mellan företagen bedöms av utredning som ganska stor och låg på mellan . För en överblick över gröna obligationers andel av försäkringsföre- tagens totala portföljer se Figur 4.24 nedan. 61 Källa: Svensk Försäkring (2017), Försäkringar i – statistik 2016. Placeringar hade främst gjorts i svenska kronor som utgjorde en andel på och därefter euro och dollar, se Figur 4.25 nedan. Källa: Egen bearbetning av enkätdata sammanställd av Svensk Försäkring. Källa: Egen bearbetning av enkätdata sammanställd av Svensk Försäkring. Det fanns spridning gällande diversifieringen av de gröna obliga- tionsportföljerna, allt från att endast vara exponerad mot en emit- tent och upp till exponering mot 50 stycken. Det fanns ingen tydlig koppling mellan placeringsstorlek och antalet exponeringar. Åsikterna gällande försäkringsbolagens syn på likviditeten på sekundärmarknaden skiljde sig åt. Stor del i skillnaden ligger troligtvis på hur likviditet definieras. Flertalet uppger att det är hög efterfrågan på gröna obligationer och att de tenderar att hålla dem till förfall. Likviditet sett till omsättning blir då lidande och bedöms därmed vara sämre än för traditionella obligationer. menar flera på att likviditeten vid försäljning av gröna obligationer upplevs som likvärdig eller bättre än för traditionella obligationer, just eftersom efterfrågan är så hög. Begrepp asymmetrisk likviditet dök upp i försäkringsföretagens uppgifter till utredningen och beskriver situationen ganska väl, dvs. det finns en stark köpsida men säljsidan är betydligt sämre på grund av att köpare tenderar att hålla obligationerna till förfall. Det skapar fenomenet att omsätt- ningen på marknaden blir låg men att det är enkelt att avyttra instrumentet. Några uppger att gröna obligationer tenderar att gå något bättre på sekundärmarknaden på grund av den högre efterfrågan. De flesta uppger emellertid att de inte är villiga att betala ett högre pris för gröna obligationer. Någon uppger att de kan acceptera en skillnad på någon räntepunkt just eftersom de gröna obligationerna tenderar att gå så bra på sekundärmarknaden. De flesta svarande uppgav att de har en uttalad strategi om att investera mer hållbart och i den strategin inkluderas i regel ett ökat innehav av gröna obligationer. Ett par uppger att de dessutom har specifika mål de strävar emot gällande placeringar i gröna obliga- tioner. Försäkringsbolagen är i regel engagerade i olika initiativ och organisationer för omställning till en hållbar ekonomi och finans- marknad. Nio stycken lämnade uppgifter om att de är anslutna till PRI och vissa av dessa är också anslutna till en rad andra initiativ och organisationer som Global Compact, , Pledge, The Portfolio Decarbonization Coalition, Swesif m.fl. Tre stycken uppgav att de inte är anslutna till något lik- nande initiativ eller organisation. Vid sin bedömning av gröna obligationer utvärderar försäkrings- företagen i regel hållbarheten i de investeringar emissionslikviden ämnar gå till. Försäkringsföretagen uppger att andrahandsutlåtande kan hjälpa till i denna bedömning. Att obligationen är i linje med GBP nämns av några som en önskvärd egenskap. På frågan om det föreligger ett regleringsbehov menar de flesta att marknadens självreglering genom GBP och CBS fungerar väl. Marknaden utvecklas snabbt och reglering kan snabbt bli obsolet med risk att hämma snarare än att främja utvecklingen. Ett par menar emellertid att ökad standardisering gällande definitionen av gröna obligationer hade varit välkommet. Någon ser även behov av ett ramverk för standardiserade kvantitativa indikatorer på obliga- tionernas miljömässiga nytta. Fondbolagen förvaltar kapital för sina kunders räkning. De är där- för inte exponerade mot risken i de tillgångar de förvaltar. Däremot har de affärsmässiga incitament att generera en så hög avkastning som möjligt för att behålla och locka till sig nya kunder. De måste därför beakta bl.a. klimatrisker. Observera att uppgifterna om fond- bolagen baseras på uppgifter från elva fondbolag. Som jämförelse hade 46 medlemmar . Viss försiktighet bör därmed tillämpas med att dra generella slut- satser för hela fondbranschen. Överlag ställer sig fondbolagen positiva till gröna obligationer och ett par menar att de har en uttalad strategi i att erbjuda fonder som investera i just sådana. Ett större bolag uppger att de försöker köpa så mycket de kommer över förutsatt att de kan säkra en god riskjusterad avkastning. Alla bolag som lämnat uppgifter till utred- ningen har skrivit under PRI, flera är dessutom engagerade i en rad andra initiativ och organisationer som CDP, Swesif m.fl. Likt försäkringsföretagen går åsikterna isär gällande marknadens funktionssätt. Vissa menar att likviditeten är sämre medan andra upplever den som likvärdig eller bättre än för traditionella obliga- tioner. Orsaken till detta är troligtvis densamma som för försäk- ringsbolagen, dvs. omsättningen är låg men efterfrågan hög vilket gör gröna obligationer lätta att avyttra. Jämfört med banker och försäkringsbolag verkar fondbolagen i något högre grad förespråka ökad reglering eller standardiserade krav gällande definition av gröna obligationer och ramverk. De statliga AP-fonderna investerar på marknaden för gröna obli- gationer. Första, andra, tredje och fjärde AP-fonderna hade till- sammans placerat i gröna obligationer . Alla fyra fonder har en hög ambition avse- ende ESG, bl.a. har tredje AP-fonden som mål att tredubbla sitt innehav av gröna obligationer från då till vid årsslutet . Vidare placerar landsting och regioner i gröna obligationer som en del av deras tillgångsförvaltning, främst kopplad till förvaltning av pensionsmedel. Som ett exempel har Region upp- märksammats för sitt sätt att arbeta med hållbara finanser, där man aktivt arbetar med minskad klimatpåverkan genom hur medel investeras. Region var det första landsting att genom- föra en egen växthusgasmätning av sin placeringsportfölj och minskade därefter sitt växthusgasavtryck med , utan att försaka avkastning. Region uppskattar att deras direkta och indirekta innehav i gröna obligationer uppgick till i skrivande stund. 4.7.7Svenska marknadens framtida utveckling Utvecklingen av marknaden var obefintlig och har därefter varit ojämn. Det är därför svårt att dra slutsatser om mark- nadens framtida utveckling. Dessutom är mätperioden kort och antalet mätpunkter lågt vilket bidrar till osäkerhet kring de slutsatser som kan dras av statistiken. Det ser dock ut som att marknaden är i en tillväxtfas /2014 då aktörer från flera sektorer gick in på marknaden och den blev mer diversifierad. Även utvecklingen i årlig emissionsvolym varit mycket ojämn har den årliga tillväxt- takten i utestående volym legat på höga . Tillväxttakten stor årlig variation till trots ser det ändå med försiktighet ut som att marknaden är i en god tillväxtfas . takten i utestående volym ska bestå måste emellertid årlig emis- sionsvolym öka . Om tillväxten i årlig emissionsvolym skulle stanna av och emissionsvolymen blir skulle tillväxt- takten i utestående volym sjunka allt annat lika.62 Om den genomsnittliga tillväxttakten på håller i sig kommer det ta från för marknaden att dubbleras och uppgå till 174 miljarder. Under samma antaganden skulle gröna obligationers marknadsandel uppgå till av den totala obligationsmarknaden. Det under förutsätt- ningen att den totala obligationsmarknaden inte växer . Observera att en prognos framåt ger högst osäkra resultat. Anm: Det streckade området visar på förväntad utvecklingen . Det under antagandet att lika många nya emittenter går in på marknaden som det gjorde under det första. Källa: Bloomberg och samt egen bearbetning av data från desamma. Ett annat tecken på en växande marknad är att antalet emittenter är stadigt ökat , se Figur 4.26 ovan. Med fler emittenter kommer också ökad emissionsvolym. Fortsätter emittenterna att öka i samma takt framöver kommer marknaden troligtvis fortsätta 62 Se diskussion om hur årlig emissionsvolym påverkar tillväxten på utestående volym i slutet av 4.7.2. Det under förutsättningen att tidigare emittenter ej lämnar den, vilket ingen har gjort. Trots att marknaden uppvisar tillväxt rör det sig fortfarande om små belopp jämfört med den totala obligations- marknaden. Det krävs att den relativt höga tillväxttakten på 32 pro- cent består eller helst ökar för att gröna obligationer ska komma att göra något avtryck på den svenska obligationsmarknaden. Bedömning: Tillväxten sett till årlig emissionsvolym utveck- lades väl 2014 för att därefter stagnera. Emellertid ser det ut som att tillväxten åter tagit fart 2017. Det finns relativt stor skillnad mellan medlemsstater sett till emitterad volym av gröna obliga- tioner. I stora länder och ekonomier som , och har det emitterats relativt lite. har det i mindre länder och ekonomier som och emitterats relativt mycket. Det finns därmed en stor tillväxt- potential för marknaden för gröna obligationer om det börjar emitteras mer i de större länder i vilka det emitterats relativt lite. Marknaden för gröna obligationer i euro blev den första i världen i.o.m. att EIB emitterade världens första gröna obligation . Obligationen hade en emissionsvolym på med en löptid . Kom/Prov/Stad Not: Det streckade området under 2017E är estimerat utifrån CBI:s förväntningar om att det för kommer emitteras gröna obligationer för totalt globalt. Här har den förvänt- ade procentuella utvecklingen globalt tillämpats på enbart EU -marknaden under antagandet att Europamarknaden kommer utvecklas i linje med den globala marknaden. Källa: CBI och egen bearbetning av data från densamma. Utvecklingen i årlig emissionsvolym i EU har varit snarlik utveck- lingen på den globala marknaden. EU-marknaden började diversifieras 2012 då tre franska regioner63 emitterade sina första gröna obligationer. Deras sammanlagda emission uppgick dock inte ens till . blev EU-marknaden ännu mer diversifierad och det var speciellt företag som började emittera. Emellertid var total emission 2013 fortfarande relativt låg på totalt . tog marknaden i EU fart och det emitterades gröna obligationer för , nästan fem gånger så mycket som året innan. Emissionsvolymen i EU utgjorde drygt hälften av total global emitterad volym 2014.