sou · H6B378 · 2018-10-31 00:00:00 — International student survey. (2017). EMN Informs – Retaining third- country national students. Hämtat från home-affairs/what-we-do/networks/european_migration _network/reports/informs_en (2016). och rådets direktiv av om villkoren för tredjelandsmed- borgares inresa och vistelse för forskning, studier, praktik, volon- tärarbete, deltagande i elevutbytesprogram eller utbildningsprojekt och för au pairarbete. (EU) 2016/801. on Integration and Migration. (2015). and Retain Career Support for International Students in , , the and . (2015). Regeringens proposition till med förslag till lagar om ändring av universitetslagen. RP 77/2015 rd. (2018a). Check application processing times. Hämtat från Canada.ca: /english/information/ times/index.asp?_ga=2.32486136.779481333.1532416095- 795188764.1532416095 den 24/7 2018. (2018b). Get a study permit through the Student . Hämtat från Canada.ca: /en/immigration-refugees-citizenship /services/study-canada/study-permit/student-direct- stream.html den 24/7 2018. (2017). Sponsorship: guidance for employers and educators. Hämtat från Gov.uk: /government/ collections/sponsorship-information-for-employers-and- educators den 3/8 2017. (2018). Tier 4 (General) student visa. Hämtat från Gov.uk: /tier-4-general-visa den 12/8 2018. (2002). Utbytesstudenter inom och deras Rapport 2002:42 R. (2003). Uppdragsutbildning – en vägledning. Rapport 2003:35 R. (2012a). Kontaktiviteter – Högskolornas verksam- heter för utbildningarnas arbetslivsanknytning. (2012b). Andra året med studieavgifter – lärosätenas Rapport 2012:26 R. (2018). Dom i mål nr T 2196-17. Immigratie- en Naturalisatiedienst. (2018). Hämtat från Ind.nl: den 12/8 2018. (2018). Case Study Science and Inno- vation at the nexus of research, economics, and politics. Knight, J. (2018). A linking inter- national higher education and research with international relations. Hämtat från /sites/ default/files/kno.pdf Kowarski, I. (2017). 50 Colleges With the Highest Application Fees. den 10/10 2017. Hämtat från list-college/articles//50-colleges-with-the-highest- application-fees. Langenhove, L. V. (2017). Tools for an EU science diplomacy. : Publications Office of Union. (2017). Beställd utbildning – för deltagare eller studen- ter? Leijten, J. (2017). Exploring the future of innovation diplomacy. Hämtat från doi:https:///10.1007/s40309-017-0122-8 (2012). The Staying Intentions of International Students in Five EU Countries. (2007). Dom i mål nr MIG 2007:21, UM1103-06. (2009). Dom i mål nr MIG 2009:5, UM4691-08. (2018). Impact of international students in the UK. (2017a). Analysrapport kvalitetsuppfölj- ning av ärenden om uppehållstillstånd för gäststudier. (2017b). (2017c). Återrapportering enligt uppdrag i reglerings- brevet återrapportering avseende handlingsplanen för studerande- och anknytningsärenden. (2018a). (2018b). Komm2018/00081-9. (2018c). (2018) Uppehållstillstånd. Hämtat från Till- stånd och medborgarskap: den 25/7 2018. A., & Ripmeester, . (2016). International Student : Career Opportunities and Employability. national Students; Jonesboro Vol. 6, Iss. 2, (/Apr 2016): 614-631. (2017). Tuition fees and cost of living. Hämtat från /education-system/tuition-fees-and- cost-of-living den 2/11 2017. (2018a). Incoming student mobility in Dutch higher education 2017-2018. (2018b). Komm2018/00081-12. (2018c). Underlag från Nuffic. Komm2018/00081-10. (2017). Strategi 2.0 för arbetet med Sverigebilden i utlandet. Hämtat från /materials/strategi-2-0-for-arbetet-med- sverigebilden-i-utlandet/ (2018). Education at a Glance 2018. (2013). Tuition fees for international students Nordic practise. (2015). Evaluation of the for the and the Danish . : och Uddannelses- og . Perraton, H. (2014). A History of Foreign Students in . (2018). The world’s most reputable countries 2018. (2018). Rättslig vägledning Andra kostnader i närings- verksamhet. Hämtat från /rattsligvaglednin g/edition/2018.10/331530.html#h-Utgifter-for-forskning-och- utveckling-ar-avdragsgilla den 27/9 2018. (2014). Universitet och högskolor Internatio- nell studentmobilitet i högskolan. Statistiskt meddelande 2013/14 UF 20 . (2017a). Trender och prognoser 2017. (2017b). Universitet och högskolor Inter- nationell studentmobilitet i högskolan. Statistiskt meddelande 2016/17 UF 20 . (2015). (2017). Migrationsverksamheten vid utlandsmyndig- heterna. (2013). ’s global connectivity in research – An analysis of international co-authorship. (2016). Study in report. STINT (2017). internationella forskningssamarbeten – hur bör de utvecklas? : av högre utbildning och forskning. (2018). Scholarships for international students in . Hämtat från : scholarships/other-scholarships/ den 19/3 2018. (2012). Rekommen- dationer om hantering av vissa avgiftsskyldiga studenter och av viss avgiftsskyldig utbildning (REK 2012:1). (2016). Inspel från inför utredning om internatio- nalisering av högre utbildning. (2018). SUHF-modellen/ Full kostnadstäckning. Hämtat från : / arbetsgrupp/suhf-modellen-full-kostnadstackning den 21/6 2018. on Integration and Migration. (2017). From lecture hall to landing a job. International students starting their careers in . Hämtat från /wp-content/uploads/2017/12/SVR- FB_Study_and_Work_Summary.pdf (2015a). –vad kan vi lära oss av andra länder? : Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser. (2015b). Yttrande över promemoria om översyn av Tillväxtanalys – förslag till skarpare kunskapsunderlag inom närings- och tillväxtpolitiken. Dnr 2015/156. Myndigheten för tillväxt- politiska utvärderingar och analyser. (2018a). Den globala jakten på kompetens – statens roll. : Myndigheten för tillväxt- politiska utvärderingar och analyser. (2018b). Svenska lärosäten som verktyg för att attrahera utländsk högkvalificerad arbetskraft. : Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser. (2018c). The effects of immigration on economic growth – a literature study. : Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser. Times Higher Education. (2017). The cost of studying at a university in the UK. Hämtat från : /student/advice/cost- studying-university-uk den 1/12 2017. (2018). Tuition Fees & Scholarships. Hämtat från Study in : den 20/7 2018. (2015). UIS.Stat – Outbound internationally mobile students by host region. (2016). Scholarships for Students from Developing Countries: Establishing a Global Baseline. (2018). UIS.Stat – Inbound internationally mobile students by continent of origin. Hämtat från den 28/9 2018. (2016). Internationella utbildningssam- arbeten – en redovisning av regeringsuppdraget om högskolornas utbildningssamarbeten med utländska lärosäten. (2017a). Kartläggning av studieavgifter Redovisning av ett regeringsuppdrag 2017:2. : Univer- sitetskanslersämbetet. (2017b). Universitet och högskolor Års- rapport . (2017c). Studentinflytandet – Kartlägg- ning och analys av studentinflytandets förutsättningar efter kårobliga- avskaffande. (2018a). Statistisk analys av årsredo- visningar 2017 från högskolor och universitet. (2018b). Universitet och högskolor Års- rapport Rapport 2018:5. : Universitetskanslers- ämbetet. (2018c). Universitet och högskolor Års- rapport Tabellbilaga. (2018d). Årsredovisning för Universitet- skanslersämbetet 2017. (2018e). Statistikdatabas: i siffror. Hämtat från /statistik--analys/ statistikdatabas-hogskolan-i-siffror/statistikomrade.html? statq=https://statistik-api.uka.se/api/totals/21 den 27/8 2018. (2018f). Komm2018/00081-13. Universitets- och högskolerådet. (2018a). E-post om antagnings- statistik. Komm2018/00081-8. Universitets- och högskolerådet. (2018b). Samarbete med låg- och medelinkomstländer: hinder för att genomföra planerade aktiviteter inom mobilitetsprogrammet . : Universi- tets- och högskolerådet. (2018). Hämtat från : /tuition_and_schol arships den 17/7 2018. , J., & , J. (2018). Studiedestination – privat kapital för ökad kompetensförsörjning och konkurrenskraft? Filan- tropiskt forum rapport #7. , R., Leahy, A., & , P. (2017). U21 Ranking of 2017. (2005, 2006, 2011) beslut , reg. nr 43-417-05, beslut , reg. nr 41-209-06 och beslut , reg.nr 49-582-11. Genomförande av student- och forskardirektivet. 1999/2000:28. Studentinflytande och kvalitetsutveckling i hög- skolan. 2004/05:162. Ny värld – ny högskola. 2007/08:74. Genomförande av EG-direktivet om ett särskilt förfarande för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse i forsk- ningssyfte. 2009/10:65. Konkurrera med kvalitet – studieavgifter för utländska studenter. 2012/13:1. Budgetproposition utgiftsområde 16. 2016/17:50. Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft. 2017/18:1. Budgetpropositionen , utgiftsområde 8 och 16. 2017/18:218. Behandling av personuppgifter på utbildnings- området. (2017). us in Cocreation. Hämtat från /informationsmaterial /2017/05/join-us-in-co-creation/ 2015/16:48. 2017/18:262. En nationell strategi för ESS och den omgivande kunskapsmiljön. Studieavgifter i högskolan. Frihet för studenter – om hur kår- och nationsobligatoriet kan avskaffas. Cirkulär migration och utveckling – förslag och framåt- blick. Medverkan av tjänsteleverantörer i ärenden om uppe- hålls- och arbetstillstånd. EU:s dataskyddsförordning och utbildningsområdet. En strategisk agenda för internationalisering. Delbetänk- ande av Utredningen om ökad internationaliering av universitet och högskolor. Validering i högskolan – för tillgodoräknande och livs- långt lärande. Bättre kommunikation för fler investeringar. Ökad internationalisering av universitet och högskolor En särskild utredare ska i syfte att öka internationaliseringen av uni- versitet och högskolor bl.a. •föreslå nya mål och en ny nationell strategi för internationalisering av universitet och högskolor, som omfattar både utbildnings- och forskningsverksamheten, •föreslå hur fler studenter kan få ett internationellt perspektiv i sin utbildning bl.a. genom att fler studenter, lärare och forskare stu- derar eller verkar utomlands och en bättre internationalisering på hemmaplan, och •föreslå åtgärder för att öka attraktivitet som studiedesti- nation och kunskapsnation bl.a. genom en översyn av systemet för anmälnings- och studieavgifter. Uppdragen att föreslå nya mål och en ny strategi för internationali- sering och att föreslå hur fler studenter kan få ett internationellt per- spektiv i sin utbildning ska redovisas . Upp- draget i övrigt ska redovisas . Internationaliseringen av universitet och högskolor behöver underlättas och öka Universitet och högskolor är avgörande för det internationella kunskapsutbytet Behoven av kunskap och kompetens ökar och förändras ständigt på arbetsmarknaden, som världen blir alltmer global och digi- taliserad och samarbeten sträcker sig över gränser och kontinenter. Vägen framåt är att ytterligare stärka genom att utveckla kun- skapsutbytet med andra länder. Det handlar om konkurrens- kraft, men lika mycket om en positiv utveckling av samhället och en öppenhet gentemot omvärlden. Utbyte av kunskap gynnar såväl indi- vider som samhälle. I utvecklingen av kunskapsutbytet har universitet och högskolor en central roll. De verkar på en global arena där studenter, doktoran- der, lärare och forskare har kontakter över hela världen och där natio- nella gränser har allt mindre relevans för verksamhetens innehåll. ökar den internationella konkurrensen om såväl studenter och personal som forskningsanslag. Internationalisering av universitet och högskolor bidrar till att kvaliteten och relevansen i den högre utbildningen och forskningen ökar. Studenter, doktorander, lärare och forskare från andra länder eller med internationella erfarenheter är en tillgång för utbildnings- och forskningsmiljöernas utveckling och kvalitet. Det är därför viktigt att mobiliteten ökar. Vidare ställer det alltmer internationellt präglade arbets- och samhällslivet högre krav på att de som kommer ut på arbetsmarknaden har en god internationell kompetens. Det internationella samarbetet kan även bidra till nya perspektiv och infallsvinklar i den högre utbildningen och forskningen. Större forskningsframsteg är ofta resultat av samarbete och utbyte av idéer mellan forskare i olika delar av världen. är, liksom andra länder, beroende av internationellt samarbete inom forskning. Därför är det av stor vikt att svenska forskare har så goda möjligheter som möjligt att samarbeta internationellt och att är välkänt som kunskaps- nation. Internationalisering av universitet och högskolor har stor betydelse för andra delar av samhället Internationalisering av universitet och högskolor har också stor be- tydelse för verksamhet i andra delar av samhället. ekonomi bygger i hög grad på tillgång till högkvalificerade utbildnings-, forsk- nings-, och innovationsmiljöer, att svenska företag är närvarande i andra länder och kännedom utomlands om som en kunskaps- och innovationsnation. Därutöver är rekrytering av kvinnor och män med kvalificerade kunskaper avgörande för samhällets utveckling. Internationella kontakter stärker förståelsen för andra länder och för- hållanden och är därmed en viktig grund även för demokrati och tolerans. Internationell mobilitet av individer bidrar också till att stärka bilden av utomlands. Ökad internationalisering av universitet och högskolor är således nöd- vändig för att bättre ska kunna möta såväl nationella som globala samhällsutmaningar, öka landets konkurrenskraft och stärka positionen som kunskapsnation. Att internationaliseringen är ett ansvar för alla statliga universitet och högskolor framgår av 1 kap. 5 § högskolelagen (1992:1434), där det anges att högskolorna i sin verksamhet bör främja förståelsen för andra länder och för internationella förhållanden. Förutsättningarna för internationalisering skiljer sig dock åt mellan lärosäten med olika storlek, inriktning och geografisk placering samt mellan utbildnings- och forskningsområden. Därför finns det också skillnader i graden av internationalisering såväl mellan lärosäten som inom ett lärosäte. och högskolor som omfattas av bestämmelsen behöver dock ges goda förutsättningar för att ta sitt ansvar för att öka inter- nationaliseringen. Det är därför viktigt att både undanröja hinder för internationaliseringen och förbättra möjligheterna för alla lärosäten att prioritera mobilitet och internationalisering. För att diskutera förutsättningar och hinder för internationaliser- ing genomförde ministern för högre utbildning och forskning ett antal möten med företrädare för universitet och högskolor, studenter och näringsliv (U2015/02498/UH). Vid dessa möten disku- terades bl.a. vikten av att stärka mobiliteten och att åtgärda problem som är relaterade till systemet för studieavgifter. Andra frågor som diskuterades var behovet av att främja bilden av i utlandet som kunskaps- och studienation och av att underlätta asylsökandes tillgång till högskoleutbildning. Vidare efterlyste mötesdeltagarna en förtyd- ligad nationell strategi för internationalisering av universitet och högskolor. såg deltagarna stora egna möjligheter att påverka internationaliseringen av det egna lärosätet eftersom många möjliga åtgärder ligger inom deras eget ansvarsområde. Villkoren för och behovet av internationalisering av svenska uni- versitet och högskolor har förändrats. kvarstår många hin- der. Det är således dags att brett utreda hur internationaliseringen av universitet och högskolor kan underlättas och öka. Uttryck som används i dessa direktiv Frågor som berörs i dessa direktiv har betydelse för verksamhet vid såväl statliga universitet och högskolor som omfattas av högskole- lagen som enskilda utbildningsanordnare med tillstånd att utfärda examina enligt lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina. I direktiven används, där inte något annat anges, begreppen universi- tet och högskolor eller lärosäten för båda dessa kategorier. Uppdraget att föreslå nya mål och en ny nationell strategi för internationalisering av universitet och högskolor gällande mål och strategi för internationalisering Styrningen av universitet och högskolor sker bl.a. genom övergripande mål för verksamheten i högskolelagens första kapitel. När det gäller internationella frågor anges i 1 kap. 5 § tredje stycket högskolelagen att högskolorna i sin verksamhet bör främja förståelsen för andra länder och för internationella förhållanden. Målet är fortfarande i stort sett likalydande som högskolelag (1977:218). Regeringen presenterade 2005 en nationell strategi för internatio- nalisering av den högre utbildningen i propositionen Ny värld, ny hög- skola (prop. 2004/05:162). Som övergripande mål sattes bland annat att ska vara ett attraktivt studieland för utländska studenter, att universitet och högskolor ska bedriva ett aktivt internationaliser- ingsarbete och att hinder för internationaliseringen ska undanröjas såväl nationellt som internationellt. Till varje övergripande mål kopp- lades ett antal mer konkreta delmål. Dessa mål bekräftades senare i propositionen Gränslös kunskap – högskolan i globaliseringens tid (prop. 2008/09:175). På EU-nivå finns också en strategi för interna- tionalisering av högre utbildning i form av ett meddelande från Europeiska kommissionen, European Higher Education in the World (COM[2013]499 final). Strategin syftar till att främja mobilitet och samarbete mellan lärosäten, EU:s medlemsstater och länder utan- för EU. Vidare finns det EU-gemensamma målet att bör ett EU-genomsnitt av av utexaminerade från högre utbildning ha haft en till högre utbildning knuten studie- eller prak- tikperiod (inklusive yrkespraktik) utomlands motsvarande minst 15 ECTS-poäng (vilket motsvarar 15 högskolepoäng i ) eller en varaktighet (Rådets slutsatser om ett riktmärke för rörlighet i utbildningssyfte, 2011/C 372/08). Därtill beslutade regeringen om en strategi för interna- tionellt samarbete inom forskning och forskningsbaserad innovation (U2012/4853/F). I denna strategi formuleras ett antal mål, t.ex. att är känt, attraktivt och konkurrenskraftigt som arbetsplats för utländska forskare, att svenska universitet och högskolor och institut är aktiva partner i den internationella forskningsgemenskapen och att samarbeten bidrar till att öka det svenska näringslivets möjlig- heter på utländska marknader. Också i regeringens exportstrategi (skr. 2015/16:48) nämns vikten av att stärka internationella utbild- nings-, forsknings- och innovationssamarbeten mellan akademi, forsk- ningsinstitut och näringsliv i och i andra länder. Exportstrategin pekar även på vikten av att attrahera studenter, forskare och lärare från andra länder för att bidra till stärkt svensk konkurrenskraft. Det finns också andra dokument beslutade av och regeringen som har bäring på lärosätenas internationella samarbete, bl.a. propositionen Gemensamt ansvar: politik för global ut- veckling (prop. 2002/03:122). Det behövs nya mål och en ny och sammanhållen strategi Även om bestämmelsen i 1 kap. 5 § högskolelagen och många av de strategiska målen är allmängiltiga, har förutsättningarna för internationalisering av universitet och högskolor förändrats både i omvärlden och i sedan dessa mål togs fram. Globalisering och digitalisering har skapat nya och bättre förutsättningar för omfattande internationell samverkan inom utbildning och forskning och därmed nya möjligheter för en ökad kvalitet i verksamheten. präglas det internationella samarbetet inom högre utbildning och forskning alltmer av konkurrens om studenter, forskare och resurser. Utvecklingen återspeglas också i att såväl internationellt samarbete som internationell konkurrens har blivit viktiga faktorer i universitets och högskolors verksamhet. Mot bakgrund av den utveckling som har skett behöver målet i 1 kap. 5 § högskolelagen ses över för att dels bättre spegla den bredd och betydelse som arbetet med internationalisering av universitet och högskolor numera har, dels leda till vidareutveckling av verksamheten. Av motsvarande skäl behöver det skapas en nationell och samman- hållen riktningsangivelse för arbetet med att öka internationaliser- ingen av universitet och högskolor, i form av en ny strategi. Strategin bör omfatta universitetens och högskolornas utbildnings- och forsk- ningsverksamhet och den däri ingående uppgiften att samverka med det omgivande samhället, informera om sin verksamhet samt bidra till att forskningsresultat tillkomna vid högskolan kommer till nytta. Behovet av en sammanhållen strategi för internationalisering har även lyfts fram i en skrivelse till av , , och Universitets- och högskolerådet (dnr U2015/03201/UH). En sådan ny strategi behöver vara konkret och uppföljningsbar för att utgöra ett stöd för regeringens uppföljning av internationaliser- ingen av universitet och högskolor. Strategin bör vara en vägledning för lärosätenas utveckling av sitt internationaliseringsarbete och underlätta för dem att göra strategiska vägval. Vidare bör den fungera som ett stöd för att samla lärosäten, andra myndigheter och organisationer kring gemensamma målsättningar. På så vis kan ett effektivare resursutnytt- jande uppnås. En strategi bör tydliggöra olika myndigheters och organisationers roll och ansvar för att strategin ska kunna genomföras. Strategin bör baseras på en omvärldsanalys som inkluderar goda exem- pel på hur andra länder främjar internationaliseringen av universitet och högskolor. Strategin bör även relatera till andra politikområden som berörs av universitetens och högskolornas internationalisering. Till stöd för regeringens och lärosätenas prioriteringar behöver det också övervägas om strategin bör lyfta fram särskilda länder eller regioner som är särskilt intressanta för samarbete inom högre utbildning och forskning. Utredaren ska därför, med beaktande av de förändrade förutsätt- ningarna för och behoven av internationalisering, •föreslå ett eller flera nya mål för universitetens och högskolornas arbete med internationalisering som ska ersätta det nuvarande målet i 1 kap. 5 § högskolelagen, •föreslå en uppföljningsbar nationell strategi för internationaliser- ing av universitet och högskolor, som behandlar såväl högre ut- bildning som forskning, och •ta ställning till om strategin bör innehålla geografiska eller andra prioriteringar och vilka det i så fall bör vara. Uppdraget att föreslå hur fler studenter kan få ett internationellt perspektiv i sin utbildning Det behövs fler studenter, lärare och forskare med internationell erfarenhet En viktig del av internationaliseringen utgörs av mobiliteten bland studenter, forskare och lärare. Av alla studenter som tog en examen inom högskolan /2015 hade studerat utomlands under de senaste tolv terminerna. Det finns dock stora skillnader mellan olika examina. Andelen utresande studenter är högst inom samhällsvetenskap, juridik, handel och admi- nistration. Särskilt låg är andelen utresande inom studieinriktningen pedagogik och lärarutbildning. Av utresande studenter var kvinnor /2015. Fördelningen mellan könen har varit i stort sett densamma . Det är av stor vikt att fler väljer att bedriva en del av sina studier utomlands. Det är således angeläget att främja en ökad mobilitet för kvinnor och män som är studenter på såväl grundnivå och avancerad nivå som forskarnivå samt för kvinnor och män som är lärare och forskare. Det gäller oavsett ämnesområde eller utbildning. Även möjligheten att genomgå verksamhetsförlagd utbildning i ett annat land är värdefull och bör öka. Särskilt viktigt är det att höja mobiliteten inom pro- fessionsutbildningar där den internationella rörligheten är låg, såsom utbildningar som leder till lärar- eller socionomexamen. Inom dessa utbildningar hade av dem som tog examen /2015 studerat utomlands. är det yrkesgrupper som i sitt arbetsliv kan ha stor nytta av att få en internationell kompetens i sin utbildning. Det är också viktigt att utländska studenter, inklusive studenter på forskarnivå, lärare och forskare kommer till svenska universitet och högskolor.