sou · H6B35 · 2018-02-05 00:00:00 — Den nya process och kalkyl som har tagits fram (se under föregående rubrik) innehåller uppdaterade kalkyltider för betalningsutredningar och en definition av vad ett ärende är, vilket har betydelse för beräkningarna i produktionsplanerna. Uppföljning av återbetalningsverksamhetens resultat sker i enlighet med övriga struktur för uppföljning, vilket inne- bär s.k. veckopuls och månadsuppföljning samt en samlad uppfölj- ning inför styrelsens sammanträden. Uppföljningen avser rapportering till myn- dighetsledningen. Det finns dock, som nämnts, inga mål för ford- ringshanteringen som följs upp av myndighetsledningen. De veckovisa och månadsvisa uppföljningarna rapporteras av verk- samhetsområdeschefen till avdelningschefen. De månadsvisa uppfölj- ningarna fokuserar på produktion i förhållande till plan, produk- tivitet, sjuktal, väntetider, kötider samt ekonomi. Vid de veckovisa uppföljningarna stäms det framför allt av i vilken utsträckning målen i produktionsplanen har uppfyllts. Resultatet som produktionsplaner har funnits framgår av tabell 6.1 nedan. 35 Uppgifter till utredningen från verksamhetsområde Återbetalning vid Avdelningen för gemensamma försäkringsfrågor. Ett mer välfungerande och ändamålsenligt återkravsförfarande Som framgått under de föregående rubrikerna är det, såvitt fram- kommit, först under det eller som siffersatta resultatmål har börjat sättas upp för återbetalningsverksamheten, i verksamhets- och produktionsplaner för verksamhetsområdet. Dessa mål tas fram och beslutas inom verksamhetsområde Återbetalning, efter godkännande av avdelningschefen. De är inte förankrade på myndighetsnivå. Det är också först som uppföljning av dessa mål har börjat ske på avdelningsnivå. Förutsättningar saknas därför för att dra några särskilda slutsatser i fråga om uppsatta mål och i vilken mån de uppfylls. Noteras kan vidare i detta sammanhang att möjligheterna att ana- lysera statistik avseende återbetalningsverksamheten är begränsade. Det krävs handpåläggning vid framtagande av statistik av- seende denna verksamhet från gemensamma statistikdatabas. har möjligheterna emellertid förbättrats i vissa avseenden och fler statistiska uppgifter kan tas fram om åter- betalningsverksamheten. Vi bad att ta fram vissa statistiska uppgifter om hanteringen av återkravsfordringar, huvudsakligen avseende . Vi fick del av de efterfrågade uppgifterna . Vid ett uppföljande möte med controller, verksamhetsutvecklare, chefen för verksamhetsområde Återbetalning, en enhetschef vid fordringshanteringen och en enhetschef vid åter- kravshandläggningen gick vi igenom uppgifterna och ställde följd- frågor. Vid mötet lämnades ytterligare upplysningar och förklaringar till uppgifterna. Viss kompletterande statistik har senare efterfrågats och levererats i olika omgångar. fick vi del av upp- daterade uppgifter i vissa delar. Noteras bör att avser siffrorna förhållandena medan de avser förhållandena . I de fall detta kan antas innebära någon skillnad anges detta i texten nedan med Försäk- ringskassans uppskattning av vilken skillnaden är jämfört med för- hållandena . Ett mer välfungerande och ändamålsenligt återkravsförfarande I Statskontorets rapport vid felaktiga utbetalningar – och hantering av återkravsfordringar (2008:12), härefter benämnd Statskontorets rapport (se när- mare avsnitt 6.6.6) finns statistiska uppgifter avseende som delvis motsvarar de uppgifter som vi har inhämtat och som redovisas i detta avsnitt. Vissa jämförelser kan därmed göras med förhållandena , dock med beaktande av att upp- gifterna av olika anledningar inte är helt jämförbara. Uppmärksammas bör att det finns vissa s.k. återkrav, som inte finns med i den statistik som redovisas i det följande. Bak- grunden till detta är att det finns ett antal fordringsslag som it-stödet Kåntra inte stödjer, utan som hanteras separat genom hand- läggning. De s.k. fordringarna finns inte med i den statistik som kan tas ut från handläggarstödet. Bland dessa finns krav avseende t.ex. garantipension, assistansersättning och statligt tandvårdsstöd. Fordringsstocken avseende s.k. återkrav uppskattas av För- säkringskassan till . I samråd med delades förmånerna in i fem grupper för att vid framtagandet av statistiska uppgifter kunna jäm- föra olika typer av förmåner, vilka framgår av tabell 6.2. Ett mer välfungerande och ändamålsenligt återkravsförfarande I detta avsnitt redogör vi för de statistiska uppgifter som vi har er- hållit från samt kommentarer och förklaringar till uppgifterna som har lämnats av kassan. I avsnitt 6.8 redovisar vi vår analys av vilka problem som lägger hinder i vägen för ett mer effektivt och ändamålsenligt återkravs- förfarande, baserat på bl.a. de statistiska och andra uppgifter vi har inhämtat. har och Pensions- myndighetens fordringsstock avseende återkrav, dvs. de ackumulerade återkravsfordringarna avseende kapitalbelopp, successivt ökat. uppgick, enligt vad som framgår av diagrammet nedan (figur 6.4), fordringsstocken till . Noteras bör som nämnts att avser siffrorna förhållandena den 30 novem- ber medan de avser förhållandena . Det är sannolikt att fordringsstocken (kapitalbeloppet) sjunker något från till , uppskattningsvis med . Ett mer välfungerande och ändamålsenligt återkravsförfarande Statistik avseende fordringsstockens storlek har historiskt sett avsett endast kapitalbelopp. Uppgifter som inkluderar ränta och avgifter finns att tillgå endast . Nedanstående diagram (figur 6.5) utvisar de ackumulerade återkravsfordringarna avseende kapital- belopp, ränta och avgifter . Uppskattnings- vis kommer fordringsstocken (kapitalbelopp, ränta och avgifter) sjunka med 10–från till . Till detta ska som nämnts läggas ytterligare avseende s.k. krav, som ligger utanför det som framgår av statistiken. Totalt uppgick således fordringsstocken till . Fordringsstocken har, som nämnts, ökat . Exklusive krav, räntor och avgifter har stocken ökat från till (se figur 6.4), dvs. en ökning med eller med . Ett mer välfungerande och ändamålsenligt återkravsförfarande kassans och återkravsfordringar totalt sett i det närmaste tredubblats. Som framgår av diagrammen nedan (figur 6.6 och 6.7) ökade fordringsstocken med 12–medan ökningstakten därefter ser ut att ha minskat successivt till 9 och sedan . var ökningstakten nere på . Även ökade fordringsstocken, enligt vad som framgår av Statskontorets rapport . Ökningstakten låg, enligt rapporten, på medan den steg till . Ett mer välfungerande och ändamålsenligt återkravsförfarande Enligt är ökade avskrivningar (använder begreppet bortskrivningar) ett skäl till att fordringsstockens ökningstakt har minskat. aviserade i svar till regeringen sin avsikt att i större utsträckning än tidigare avskriva fordringar där indrivningsarbetet hade avbrutits (se avsnitt 6.6.7). Som framgår i det följande har avskrivningarna ökat . skrevs betydligt mer av än andra år, av fordringsstocken, vilket var nästan fem gånger så mycket som . har upplyst att detta beror på att det gjordes en särskild insats i fråga om avskrivningar. Hade inte denna särskilda insats gjorts, så hade fordringsstocken ökat med 2016. I vägledning för fordringshanteringen finns fastlagda kriterier för avskrivningar. I och med den nya process som lanserades har det blivit möjligt att skriva av i ett tidigare skede än vad som gällde . Enligt den nya processen ska det, för att avskrivning inte ska ske, kunna motiveras varför fordringen kan komma att bli betald längre fram. Att fordringsstockens ökningstakt har minskat måste också sättas i relation till inflödet av nya återkrav. Som framgår nedan har inflödet minskat såvitt avser antalet återkrav, från cirka 166 2012 till cirka 145 2017. I belopp har återkraven Ett mer välfungerande och ändamålsenligt återkravsförfarande SOU 2018:5 en viss ökning har skett. Beloppsgränsen höjdes 2015 till (en närmare redogörelse för detta finns i avsnitt 6.12.6). Detta tillsam- mans med neddragningen av personal (se avsnitt 6.4.4 under , enligt , på- verkat antalet återkravsbeslut. Beloppsgränsen kan också antas ha bidragit till att inflödet av nya återkrav beloppsmässigt har ökat som antalet återkrav inte har ökat i motsvarande mån. Fordringsstockens fördelning på olika förmånsgrupper framgår av tabell 6.3. Av tabellen framgår fördelningen på de fem förmåns- grupperna, där Barn och familj () är en av dem. I Barn och familj ingår bl.a. bostadsbidrag. I tabellen har bostadsbidragen brutits ut så att det framgår särskilt hur mycket som återkrav avseende bostads- bidrag står för. Bakgrunden till detta är att bostadsbidragen har en dominerande roll när det gäller återkrav inom socialförsäkringen. Som framgår av tabellen står bostadsbidragen för mer än en tredjedel av den totala fordringsstocken. Förmånsgruppen Barn och familj () som helhet svarar för av fordrings- stocken. Funktionsnedsättning (FV) är den förmånsgrupp som sva- rar för den näst största andelen av fordringsstocken, . I denna grupp ingår bl.a. återkrav av assistansersättning, en ersättning som har varit föremål för vissa särskilda insatser efter uppdrag från regeringen i regleringsbreven . Vidare framgår av tabellen att om de olika förmånsgrupperna ses var för sig är det endast inom grupperna Funktionsnedsättning (FV) och Barn och familj () samt i någon mån Pensionsmyndig- heten (PM) som fordringsstocken har ökat. Ett mer välfungerande och ändamålsenligt återkravsförfarande I det följande redogörs för ytterligare skillnader mellan de olika förmånsgrupperna, när det gäller antal gäldenärer och skuld per gäldenär samt nya återkrav (avsnitt 6.5.3 och 6.5.4). När det gäller fordringsstockens åldersmässiga sammansättning, dvs. vilket år de fordringar som ingår i stocken härrör från, kan övergripande sägas att av fordringarna härrör . av fordringarna är alltså äldre än . av fordringarna har uppkommit (2014 till 2017). Antal gäldenärer och genomsnittlig skuld per gäldenär Det totala antalet gäldenärer (ackumulerat ) har inte ökat nämnvärt , vilket framgår av tabell 6.4 nedan. En successiv ökning har skett men därefter har antalet gäldenärer minskat igen. avser siff- rorna förhållandena medan de avser förhållandena . Antalet gäldenärer kan uppskattas minska med cirka 3 000 från till . Den genomsnittliga skulden per gäldenär har dock ökat succes- sivt från till (tabell 6.4). Under nästkommande rubrik framgår att antalet nya återkravsärenden har minskat medan det genomsnittliga beloppet per återkrav har ökat. Att gäldenärernas genomsnittliga skuld har ökat kan alltså antas bero på att varje återkravsbeslut i genomsnitt har avsett allt högre belopp. Ett mer välfungerande och ändamålsenligt återkravsförfarande Som jämförelse kan nämnas att låg, enligt Statskontorets rapport , antalet gäldenärer relativt kon- stant runt 130 000 medan den genomsnittliga skulden per gäldenär ökade succesivt från cirka 7 300 till . ökade antalet återkravsbeslut medan det genomsnittliga beloppet per återkrav låg på en relativt nivå. Att gälde- närernas genomsnittliga skulder då ökade berodde därmed på att det tillkom ytterligare återkravsbeslut avseende samma gäldenärer. Antal kvinnor respektive män som har en återkravsskuld och genomsnittlig skuld Det är generellt sett fler kvinnor än män som får ersättning från socialförsäkringen. När det gäller antalet kvinnor respektive män som har en återkravsskuld är fördelningen dock en annan. Ett mer välfungerande och ändamålsenligt återkravsförfarande När det gäller antalet kvinnor respektive män som har en återkravs- skuld är fördelningen relativt jämn. Det finns dock en liten över- vikt för antalet män, och den övervikten är . Även när det gäller genomsnittlig skuld per gäldenär är skillnaderna små mellan kvinnor och män. Kvinnor har dock beloppsmässigt, i genomsnitt per gäldenär, något större skulder än män. Även denna skillnad mellan könen är år . Antal gäldenärer och genomsnittlig skuld fördelat på förmånsgrupper Antal gäldenärer fördelat på de olika förmånsgrupperna framgår av tabell 6.7. I tabellen redovisas särskilt antalet gäldenärer avseende återkrav av bostadsbidrag. Det framgår att när det gäller antalet gäldenärer är dominansen stor för bostadsbidragen. Två tredjedelar av det totala antalet gälde- närer har skulder avseende återkrav av bostadsbidrag. Antalet gälde- närer med skulder avseende återkrav av bostadsbidrag har också, som framgår av tabellen, ökat . Observeras bör att summan av antalet gäldenärer i förmåns- grupperna är större än det totala antalet gäldenärer. Detta beror på att en del gäldenärer har återkrav inom fler än en förmånsgrupp och de räknas då en gång per grupp. Ett mer välfungerande och ändamålsenligt återkravsförfarande Tabell 6.8 visar genomsnittlig skuld per gäldenär fördelat på för- månsgrupperna . Även här anges särskilt hur det ser ut i fråga om återkrav av bostadsbidrag. När det gäller genomsnittlig skuld per gäldenär är det, som framgår av tabellen, skulder inom förmånsgruppen Funktionsnedsättning (FV) som beloppsmässigt ligger högst, följt av skulder inom förmånsgruppen Sjukförsäkring (SF). Skulder avseende återkrav av bostadsbidrag uppgår till relativt låga belopp i genomsnitt per gäldenär. Av tabell 6.8 framgår också att den genomsnittliga skulden per gäl- denär ökade inom grupperna Funktions- nedsättning (FV), Sjukförsäkring (SF) och Barn och familj (), dock inte de genomsnittliga skulderna avseende bostadsbidrag. Nya återkrav, antal och belopp Som redan nämnts har inflödet av nya återkrav, räknat i antal åter- kravsbeslut, minskat medan det har ökat. Detta framgår av nedanstående diagram (figur 6.8 och 6.9). I totalbelopp räknat har de nya återkraven Ett mer välfungerande och ändamålsenligt återkravsförfarande 2012 till 2014 legat på ungefär samma nivå, runt , varefter de har ökat , till drygt 1,3 mil- jarder kronor . Antalet nya återkrav kan uppskattas öka med cirka 4 500–5 000 . Beloppsökningen är svårt att göra en uppskattning om men ökningen borde se ut ungefär som , vilket skulle innebära en ökning med . ökade, enligt Statskontorets rapport , såväl antalet nya återkrav som det totala återkrävda beloppet . Det totala återkrävda beloppet ökade från 2004 till 2007. Ett mer välfungerande och ändamålsenligt återkravsförfarande Som nämnts infördes hos 2012 en beloppsgräns (om ) för återkrav. Beloppsgränsen höjdes 2015 till . Hos infördes en belopps- gräns för återkrav om (hade felutbetal- ningar regelmässigt hanterats så att kravet efter- gavs). Detta kan antas ha bidragit till att hålla nere antalet återkravs- beslut som inflödet av återkrav beloppsmässigt har ökat (se vidare om beloppsgränserna i avsnitt 6.12.6). Genomsnittligt belopp för nya återkrav Som framgår av diagrammet nedan (figur 6.10) har det genomsnittliga skuldbeloppet ökat . Det genomsnittliga beloppet kan antas inte förändras nämnvärt mel- lan och . har det genomsnittliga beloppet legat på ungefär samma nivå år . låg således, enligt Statskontorets rapport , det genomsnittliga återkravet på mellan och . Ett mer välfungerande och ändamålsenligt återkravsförfarande Nya återkrav fördelat på förmånsgrupper och administrerar drygt fyrtio olika förmånsslag inom socialförsäkringen. Tabell 6.9 och 6.10 nedan visar inflödet av nya återkrav till fordringshanteringen, i antal respektive belopp, fördelat på de olika förmånsgrupperna. Inflödet av återkrav avseende bostadsbidrag redovisas särskilt. Av nämnda tabeller framgår inledningsvis att bostadsbidragen står för en dominerande andel av de nya återkraven. avsåg av det totala antalet nya återkrav bostadsbidrag. var motsvarande siffra . Beloppsmässigt har bostads- bidragens andel av de nya återkraven ökat från 2016. Den näst största gruppen, i fråga om årligt åter- krävt belopp, är Funktionsnedsättning (FV). Bostadsbidragen har länge haft en dominerande ställning bland återkraven inom socialförsäkringen. sva- rade således, enligt Statskontorets rapport , återkrav av bostads- bidrag antalsmässigt för mellan och beloppsmäs- sigt för mellan av alla nya återkrav. Ett mer välfungerande och ändamålsenligt återkravsförfarande Av tabellerna 6.9 och 6.10 framgår vidare att bostadsbidrag står för den i särklass största ökningen såväl sett till antal nya återkrav som det årliga återkrävda beloppet. Även förmånsgruppen Barn och familj () som helhet samt förmånsgrupperna Funktions- nedsättning (FV) och Sjukförsäkring (SF) uppvisar en beloppsmässig ökning. Jämförelse mellan nya återkrav och fordringsstocken Tabell 6.11 och figur 6.11 nedan visar utvecklingen såvitt avser nya återkrav och fordringsstocken och hur dessa förhåller sig till varandra. Ett mer välfungerande och ändamålsenligt återkravsförfarande Att inflödet av nya återkrav har legat eller ökat i relativt liten omfattning kan antas ha bidragit till att fordringsstockens ökningstakt har sjunkit . syns dock en något större beloppsmässig ökning av de nya återkraven. Ett mer välfungerande och ändamålsenligt återkravsförfarande Inbetalningar och vad de avräknas mot De årliga inbetalningarna till med anledning av återkrav uppgick, som framgår av tabell 6.12, till . inbetalades något mer än , . Uppskattningsvis tillkommer inbetalningar om cirka 65–70 miljo- ner kronor . Att inbetalningarna ökade kan, enligt Försäkrings- kassan, förklaras bl.a. med att fordringshanteringen i högre grad har riktats in på att arbeta med ”rätt” återkravsärenden. Handlägg- ningen av fordringarna präglas mer av affärs- mässighet, dvs. att medarbetarna inte ska lägga ner tid på återkrav där det inte kan förväntas ge något resultat. Som ett led i detta avskrevs en större mängd ärenden . En ytterligare förklaring är att återkrav av bostadsbidrag ökade . Dessa återkrav blir i hög grad betalda, inte sällan genom kvittning mot nya bostadsbidrag. /2016 ändrade avräknings- ordningen så att inbetalade medel skulle avräknas mot kapitalbeloppet före ränta och avgifter i stället för tvärtom. Syftet var att gäldenärerna snabbare skulle bli skuldfria (se avsnitt 6.6.7). Av tabell 6.12 fram- går således även att 2016 och 2017 avviker på så sätt att en betydligt större andel av inbetalningarna avräknades mot kapital och en mindre andel mot ränta och avgifter jämfört . Ett mer välfungerande och ändamålsenligt återkravsförfarande Jämförelse mellan nya återkrav, inbetalningar och fordringsstocken Som redovisats i det föregående har fordringsstocken avseende återkrav inom socialförsäkringen ökat , även om ökningstakten har minskat . Den främsta förklaringen till att fordringsstocken har ökat är att inbetalningarna inte håller jämna steg med de beslutade återkraven. I diagrammet nedan (figur 6.12) jämförs utvecklingen såvitt avser nya återkrav, inbetalningar och ford- ringsstockens storlek. Inbetalt belopp och återkrävt belopp gäller i detta sammanhang inte identiska ärenden. Återkrävt belopp avser alla återkrav som har beslutats och inbetalt belopp avser alla inbetalningar som har registrerats . lyckas inte driva in alla krav. Många gamla krav förblir obetalda som nya obetalda återkrav tillkommer vilket leder till att fordringsstocken växer. Även ränta och avgifter tillkommer. I av- snitt 6.8.5 återkommer vi till förhållandet mellan nya återkrav och inbetalat belopp och vilka slutsatser som kan dras av det. Ett mer välfungerande och ändamålsenligt återkravsförfarande Avskrivning av ett återkrav kan göras av flera orsaker. En vanlig orsak är att kravet har blivit preskriberat. En annan orsak kan vara att det bedöms som utsiktslöst att driva in skulden, t.ex. från ett dödsbo eller en gäldenär som är avregistrerad hos Försäkrings- kassan i (se vidare avsnitt 6.2.6). Tabell 6.13 visar avskrivningar av återkravs- fordringar såvitt avser antal ärenden, totalt avskrivet belopp, genomsnittligt belopp per ärende och av- skrivningar i procent av fordringsstocken. Ett mer välfungerande och ändamålsenligt återkravsförfarande Av tabellen framgår att avskrivningarna har ökat i fråga om totalt årligt belopp, från cirka 45 till . Även i procent av fordringsstocken ökade avskrivningarna, från till . Antal ärenden som avskrevs ökade medan det genomsnittliga beloppet per ärende låg kvar på ungefär samma nivå. Vidare framgår att 2016 var avskrivningarna avsevärt större än de föregående åren, eller av fordringsstocken skrevs av. Även sett till antal ärenden och genom- snittligt belopp per ärende var avskrivningarna större 2016. Som tidi- gare nämnts är bakgrunden till detta att det gjordes en särskild satsning på avskrivningar vid ford- ringshantering, varvid en stor mängd ärenden avskrevs . låg, enligt Statskontorets rapport , avskrivningarna på 1,1–1,av fordringsstocken. Av- skrivningarna som andel av fordringsstocken ligger således numera generellt sett på en högre nivå än för sedan. Nämnas bör i sammanhanget att , i svar till regeringen på uppdrag i regleringsbrevet för , avi- serade sin avsikt att i större utsträckning än tidigare avskriva ford- ringar där indrivningsarbetet hade avbrutits (se avsnitt 6.6.7). Ett sätt att bedöma effektiviteten av fordringshanteringen är att sätta verksamhetens kostnader i relation till de resultat som åstadkoms. För att verksamheten ska vara effektiv ska resultaten uppnås till en så låg kostnad som möjligt. Av tabell 6.14 framgår de administrativa kostnaderna för För- säkringskassans fordringshantering och dess relation till antalet nya återkrav och inbetalat belopp. Ett mer välfungerande och ändamålsenligt återkravsförfarande Av tabellen framgår att kostnaden för handläggningen av fordrings- hantering har minskat. har antalet nya återkrav inte minskat i samma omfattning och inbetalningarna till fordringshanteringen har ökat. Kostnaden per nytt återkrav har därför minskat liksom kostnaden per 100 inbetalda kronor. Kostnaden för varje hundralapp har minskat från till . Om antalet återkrav ökar med 5 000 (se av- snitt 6.5.2) kommer kostnaden per nytt återkrav att ytterligare sjunka till . Kostnaden per 100 inbetalda kronor kommer att vara (avrundat till hela krontal) även om ytter- ligare betalas in (se avsnitt 6.5.5). Kostnaderna för administrationen av ford- ringshantering har också sänkts jämfört med motsvarande kostnader enligt Statskontorets rapport . Kost- naderna per 100 inbetalda kronor låg på , varefter den sänktes till 2007. I rapporten jämförs med motsvarande kostnad för återkravshanter- ingen vid , som anges ligga på mellan cirka 0,5 och . Kostnadsminskningen i absoluta tal beror på personalnedskärningar vid fordringshanteringen. Som framgår av tabell 6.14 är budgettilldelningen till fordrings- hanteringen . Ett mer välfungerande och ändamålsenligt återkravsförfarande 6.5.8Vilka indrivningsåtgärder som vidtas Effektiviteten i handläggning av återkravsford- ringar kan också mätas i vilka åtgärder som vidtas samt på vilket sätt och hur snabbt de felaktigt utbetalade medlen återbetalas. Dessa för- hållanden kan ses som mått på hur aktiv och effektiv myndigheten är i sin indrivningsverksamhet. Det finns ett antal olika åtgärder som kan vidtas av Försäkrings- kassan i syfte att påskynda betalning av återkravsfordringarna. I vilken utsträckning har vidtagit olika indrivningsåtgärder framgår av tabell 6.15. Av tabellen kan utläsas att avbetalningsplaner är den absolut vanli- gaste åtgärden vid fordringshantering. Antalet avbetalningsplaner har legat på en hög och nivå under pe- rioden. Detta kan antas hänga samman med prioriteringsordningen vid fordringshanteringen, enligt vilken ärenden där gäldenären hör av sig ska prioriteras (se avsnitt 6.4.4 under rubriken kassans styrning). Kvittning sker i relativt få fall. Antalet har varierat relativt mycket mellan olika år. Nytt är att det i systemen kommer en impuls från om att utmätning ska ske i en förmån från , varvid kassan kan gå in och kvitta i stället. Detta är en trolig förklaring till ökningen av antalet kvittningar . Kvittning skulle enligt uppgift från kunna ske i många fler fall än . I hur många fler fall går inte att säga eftersom det inte går att på ett systematiskt sätt identifiera de fall där det går att kvitta.