sou · H6B334 · 2018-05-28 00:00:00 — Administrationen av en miljösanktionsavgift ska vara enkel men kommer ändå att ta en del tid för kommunen. Det kan också påverka kommunens agerande trots att det är möjligt att ta ut tillsynsavgift för den nedlagda ti- den. Kommunerna har också möjlighet att välja hur de vill agera. Möjligen kommer kommunerna att välja att inte besluta om miljö- sanktionsavgifter och i stället prioritera dessa anläggningar i sin tillsyn. Det gör det svårt att bedöma hur många miljösanktionsav- gifter kommunerna kommer ta beslut om och ännu osäkrare hur många av dessa som kommer att överklagas. Som en exempelberäkning kan antas att kommunerna, när tiden för den första deklarationsperioden gått ut, beslutar om miljö- sanktionsavgift för en procent av de som är skyldiga att lämna av- loppsdeklaration. Den extra kostnaden för fastighetsägarna blir då . Kommunen kan också ta ut tillsynsavgift för den tid som läggs på administration av miljösanktionsavgifter. 5.7.6Förändring i 6 § vattentjänstlagen Utredningen föreslår en förändring i 6 § vattentjänstlagen i syfte att skapa förutsättningar för en flexiblare bedömning av behovet av allmänna vattentjänster. Förslaget innebär att särskild hänsyn ska tas till möjligheten att på ett annat sätt än genom anslutning och utbygg- nad av allmänt va uppnå ett motsvarande skydd för människors hälsa och miljön vid bedömningen av om ett behov av vattentjänster föreligger. finns ett stort men på nationell nivå okänt antal områden som skulle kunna vara aktuella för anslutning till allmänt va utifrån den nuvarande tolkningen av 6 § vattentjänstlagen. Möjligen finns det över 1 200 områden enligt en uppskattning i en rapport från Svenskt Vatten Utveckling.13 De kommuner som aktivt arbetar med va-utbyggnad klarar i genomsnitt ett till två sådana större va- utbyggnader . Utbyggnad av allmänt va tar och det finns ett behov av att ha fungerande enskilda vattentjänster också i väntan på allmänt va. Detta kan medföra ytterligare kostnader för fastighetsägare som har avlopp som inte klarar krav. Med det förslag på regeländring som utredningen presenterar kommer ett visst antal områden bedömas kunna undantas från att behöva allmänt va . Hur många områden är mycket svårt att bedöma då detta i hög grad avgörs av lokala förutsättningar. För varje kommun kommer det vara möjligt att i va-planeringen identi- fiera områden som kan bli aktuella. Att få tillgång till allmänt va respektive få möjlighet att fortsatt ha enskilt va kan innebära både fördelar och nackdelar för fastighetsägare i dessa områden. Den genomsnittliga kostnaden för anslutning till allmänt va lig- ger på 161 000 kronor.14 I den siffran är även dricksvatten inklude- rat. För att uppfylla sitt ansvar enligt kommer fastig- hetsägare vilka inte erbjuds allmänna vattentjänster att i stället be- höva investera i ett förbättrat enskilt avlopp. Kostnaden för en fas- tighet som behöver rena både toalettavlopp och BDT-vatten kan vara 150 000 kronor.15 Anslutningskostnaden till allmänt va varierar stort mellan kom- muner och vid tillämpning av särtaxa även inom kommunen. Kost- naden för enskilt va varierar också stort. Även om är en kostnad för ett genomsnittsavlopp med livslängd varierar kostnaderna beroende på om fastigheten ligger i normal eller hög skyddsnivå med mera. Om andra tekniklösningar till exempel torrtoalett och BDT-rening i stället väljs kan kostnaden 13Carlsson, H. m fl, 2017. Investeringsbehov och framtida kostnader för kommunalt vatten och avlopp. Svenskt Vatten Utveckling. 14Carlsson, H. m fl, 2017. Investeringsbehov och framtida kostnader för kommunalt vatten och avlopp. Svenskt Vatten Utveckling Rapport . 15Havs- och vattenmyndigheten regler för små avloppsanläggningar 2016. bli betydligt lägre. Dessutom är kostnader för eventuell renovering av befintlig dricksvattentäkt inte medräknad. Många fastighetsägare värdesätter också den ökade tryggheten och det minskade ansvaret som allmänt va innebär. Även fastighetsägare som redan ingår i allmänt va kan påverkas av förslaget om förändring i vattentjänstlagen då många kommuner har haft problem med att tillämpa särtaxa så att det ger full kost- nadstäckning vid va-utbyggnad. Va-kollektivet har därför ofta i praktiken hjälpt till att finansiera nya anslutningar. Denna form av medfinansiering kan sannolikt minskas genom utredningens förslag i och med att hänsyn ska tas till om frågan kan lösas på annat sätt. Fastighetsägare som redan är anslutna till allmänt va kommer därför sannolikt att påverkas positivt av utredningens förslag. Även fastighetsägares möjligheter till bygglov kan förändras. I kapitel 4 beskrivs hur det i vissa kommuner har varit svårt att få bygglov på platser som då kan komma att behöva bli verksamhets- områden för allmänt va. Utredningens förslag till ändring kan inne- bära ökade möjligheter för bygglov i vissa situationer förutsatt att den planerade va-lösningen uppfyller krav. 5.7.7Plan för allmänna vattentjänster Utredningen föreslår att det i varje kommun ska finnas en plan för hur kommunen långsiktigt ska uppfylla sina skyldigheter att ordna vattentjänster enligt 6 § vattentjänstlagen samt att planen ska inne- hålla en redogörelse för kommunens bedömning av hur en ökad belastning på de allmänna va-anläggningarna ska hanteras vid skyfall. planering bidrar med tydlighet och förutsägbarhet för fastighets- och markägare. Det ökar även transparensen i an- vändningen av skattemedel. Utredningen föreslår att kommunens förslag till plan för allmänna vattentjänster ska bli föremål för sam- råds- och granskningsförfarande. Fastighetsägare har endast en liten lagstadgad möjlighet att påverka de beslut enligt 6 § vatten- tjänstlagen som indirekt berör deras fastigheter. Även möjligheter- na att överklaga beslut enligt lagen är begränsade. Ur ett demokra- tiskt perspektiv är utredningens förslag positivt eftersom fastig- hetsägare nu kommer att ges möjlighet att lämna synpunkter på förslaget till plan innan den antas av kommunfullmäktige. Åtgärder för att anpassa samhället till klimatförändringar leder mest troligt till ökad attraktivitet lokalt. Hur snabbt åtgärderna betalar sig i ökade mark- och fastighetsvärden beror som i alla andra sammanhang på hur attraktivt läget är givet en stor rad parametrar. Hushållen i form av va-kollektiv, skattebetalare och fastighets- köpare kommer troligtvis att vara den grupp som i slutändan finan- sierar en större del av de åtgärder i befintlig bebyggelse som gener- eras av förslaget vad gäller dagvatten. Det är å andra sidan även hushållen som drabbas av kostnader för skador på grund av ökade regnmängder i nollalternativet, det vill säga den nytta kopplat till ökade regnmängder som förslaget syftar till. 5.7.8Konsekvenser av övriga förslag Konsekvenser av central tillsynsvägledning om 6 § vattentjänstlagen Indirekt bör fastighetsägare påverkas positivt av att Havs- och vatten- myndigheten får en tillsynsvägledande roll vad gäller 6 § vatten- tjänstlagen. Detta då det innebär att kommunerna i sitt arbete med att göra bedömningar om i vilka områden det ska erbjudas allmänt va kommer få tydligare riktlinjer. Konsekvenser av förslag om effektivare tillsyn Förslaget får inga direkta konsekvenser för fastighetsägare jämfört med andra alternativ där de olagliga små avloppen åtgärdas. Fastig- hetsägare kommer att behöva åtgärda bristfälliga avloppsanlägg- ningar, men detta är ingen skillnad jämfört med situationen . finns dock fastighetsägare som underlåter att uppfylla de krav som ställs på dem som fastighetsägare och verksamhetsutövare. Tillsynsvägledningen kan bidra till ökad tydlighet för fastighets- ägare när det gäller förutsättningarna för tillsyn samt ökad förut- sägbarhet hur kommunen kan komma att agera. Även förslaget att Havs- och vattenmyndigheten ska ta fram nya föreskrifter om krav på avloppsanläggningar dimensionerade för högst 200 personekvivalenter innebär en ökad förutsägbarhet för fastighetsägare. Genom förslaget blir fastighetsägare medvetna om vilka krav som ställs på små avloppsanläggningar. Detsamma gäller förslaget att Havs- och vattenmyndigheten ska ta fram ett aktuellt kunskapsunderlag om små avloppsanläggningars prestanda som utöver att ge stöd till kommuner och bransch också ska finnas tillgängligt för intresserade fastighetsägare. Konsekvenser av förslag om etappmål för ökad åtgärdstakt Förslaget får inga direkta konsekvenser för fastighetsägare. Indi- rekt kan ett etappmål för ökad åtgärdstakt leda till att fastighets- ägare kommer att behöva åtgärda sina avlopp tidigare än vad som annars hade varit fallet. Detta på grund av att kommunerna kan komma att öka sin tillsyn. Digitalt system för registrering av uppgifter om små avlopp Detta system kan medföra att det blir möjligt att på ett enklare sätt få ut uppgifter om avloppssituationen på en viss fastighet. Detta kan underlätta för fastighetsägaren och även för potentiella köpare i samband med försäljning av hus med små avlopp. Konsekvenser av förslaget om avloppsrådgivning för fastighetsägare Genom förslaget kommer fastighetsägarna ges tillgång till bättre information och rådgivning vad gäller små avloppsanläggningar för hushållsspillvatten och enskild dricksvattenförsörjning. Förslaget kommer att underlätta både ekonomiskt och tidsmässigt för fastig- hetsägare som ska åtgärda sina avlopp. Detta är positivt då detta oftast rör sig om en stor investering för en enskild fastighetsägare. Den särskilda vägledning till kommunerna om gemensamma av- loppsanläggningar som ska tas fram kommer komma fastighets- ägarna till nytta genom att kommunerna kan ge stöd och tydliga råd i planering och etablering av sådana gemensamma va-lösningar. Förslagen innebär att det kommer bli enklare för fastighetsägare att kunna möta upp de ambitioner och krav som ställs både när det gäller resurshushållning och kretslopp. saknas det i många kommuner system för återföring av avloppsfraktioner från små avlopp till . Då fler kommuner kommer utveckla detta blir det enklare och säkrare för fastighetsägarna att veta att deras inve- stering i en kretsloppsanpassad avloppsanläggning säkert kommer komma till nytta. Utredningens förslag påverkar flera olika typer av företag, men främst indirekt genom ökad efterfrågan på deras tjänster samt nya marknadsmöjligheter. De företag som direkt påverkas är främst företag som också är fastighetsägare med enskilt avlopp. Konse- kvenserna för dessa företag beskrivs i avsnitt 5.7 om konsekvenser för fastighetsägare. I detta avsnitt följer en kort beskrivning av de grupper av före- tag vars ekonomiska förutsättningar bedöms beröras av utredning- ens förslag. Det handlar främst om: •företag som tillverkar eller levererar VVS- och va-produkter •företag med anläggningsmaskiner som anlägger vägar, nya vat- ten- och avloppsledningar, bredbandsutbyggnad och små avlopp •brunnsborrare – särskilt med inriktning på dricksvatten. Återförsäljare och tillverkare av små avloppsanläggningar samt gräventreprenörer och VVS-företag kan komma att påverkas av flera av förslagen genom ökad efterfrågan på deras varor och tjänster. En ökning av den årliga åtgärdstakten från dagens till , skulle innebära att den årliga omsättningen för företag som arbetar med enskilda avloppsanläggningar i landet skulle öka med cirka 2,5–. kan investerings- volymen uppskattas vara 1,5–. Detta baserat på en genomsnittlig kostnad för att åtgärda ett enskilt avlopp på . Variationerna är stora och någonstatistik för just små avlopp finns inte i SCB:s statistik. Andra viktiga aktörer är tillverkare och återförsäljare av avloppsanläggningar för högst 200 personekvi- valenter (motsvarande cirka 40 hushåll) samt slamtömningsföretag. Utredningens förslag om avloppsdeklaration medför en ny marknad för ackrediterade besiktningsföretag. Tillverkare och leverantörer av VVS- och va-produkter Det finns 85 företag som är medlemmar i råd, en . Dessa tillverkar, impor- terar och exporterar VVS- och va-produkter för den svenska och internationella marknaden. Detta motsvarar av branschens omsättning i och sysselsätter omkring 18 000 personer. På finns cirka 50 teknikleverantörer listade. Av teknikleverantörerna domineras marknaden till av produkter från mindre än tio företag. Resterande teknikleverantörer har förhållandevis små marknadsandelar inom små avlopp, men vissa av dessa har större andel i andra va- och infrastruktursegment på marknaden. I levererar 30–40 företag minireningsverk, tio av dessa är medlemmar i , branschorganisationen för EN-godkända mini- reningsverket. Företagens storlek varierar mellan en omsättning på ett par till mer än . Vissa säljer och servar enbart minireningsverk medan andra har ett mer diversi- fierat utbud. Även underleverantörer i form av entreprenadföretag som servar anläggningarna samt legotillverkare påverkas av hur det går för branschen. Många av dessa företag finns på landsbygden. Cirka 3 800 företag är medlemmar i , som organiserar landets företag med anläggningsmaskiner. Organisa- tionen har cirka 60–av med anlägg- ningsmaskiner som medlemsföretag. Exempel på uppdrag är anläggning av vägar, nya vatten- och avloppsledningar, bredbands- utbyggnad och anläggande av små avlopp. Endast en del av dessa företag anlägger små avlopp. Det finns ingen uppskattning av hur många de är. Generellt utgör anläggande av avlopp en relativt liten del av branschens totala omsättning, uppskattningsvis cirka 2–. Hur många avlopp en entreprenör anlägger varierar stort, från ett fåtal till 20–30 stycken . Ofta ligger denna typ av verksamhet inkluderat i andra bygg- och anläggningsjobb. En stor andel av företagen utför ett fåtal anläggningar av avlopp . Huvuddelen av företagen som anlägger små avloppsanläggningar bedöms vara företag med mindre än tio anställda. Medlemsföretagen har cirka 16 000 anställda och genomsnittet är fyra anställda per företag. Det genom- snittliga antalet anställda i företagen som inte är medlemmar i bedöms vara något lägre. Maskinentrepre- nörerna har utbildat mer än 2 500 gräventreprenörer om anläggning av små avloppsanläggningar. har nio medlemsföretag som omsatte på den svenska marknaden . Medlemmarna är , , , , , och AB Rörpojkarna. Som grossister har de ett stort antal leveran- törer, många kunder och ett omfattande sortiment. De tillhandahåller produkter till alla typer av byggnader och berörs i mycket liten grad av utredningens förslag. Branschens nummerbank har närmare tusen leverantörer inregistrerade och stora grossister kan ha flera tusen leverantörer. VVS-materielköpare återfinns i installatörledet, olika industrier, stat och kommun samt i detaljhandeln. De företag som slamsuger slamavskiljare eller tömmer slutna tankar samt transporterar slammet vidare för omhändertagande kan påverkas på olika sätt av utredningens förslag. , , och är medlemmar i . Återvinnings- industriernas medlemmar omsätter och har mer än 6 000 anställda. Drygt avfall och återvinningsmaterial hanteras i 500 anläggningar över hela landet. Slam utgör en mycket liten del av detta. Brunnsborrare med inriktning på dricksvatten kan påverkas av ut- redningens förslag. Geotec har ett 80-tal företag anslutna. har drygt 30 medlemsföretag. De två orga- nisationerna har lite olika inriktning på verksamheten men i grunden så stödjer de medlemmar med utbildning, opinionsbildning och certi- fieringsfrågor. Inom geotermisk borrning, exempelvis bergvärme, finns ytterligare någon aktiv organisation som organiserar företag som i alla fall delvis borrar efter dricksvatten. började brunnsborrare certifieras. Certifikaten är personliga och det ställs krav på utbildning och yrkeserfarenhet. 5.8.1Förändring i 6 § vattentjänstlagen Den samlade bedömningen är att förändringen i 6 § vattentjänstla- gen i stort inte förändrar den befintliga åtgärdstakten av va utanför dagens allmänna verksamhetsområden, vilket innebär att leverantö- rer inte påverkas utifrån dagens situation. Som tidigare nämnts, har det framtida investeringsbehovet bedömts vara större än dagens åtgärds- eller utbyggnadstakt. Möjligen kan den typ av tekniska lösningar som tillämpas vid åtgärdande och storleken på va-pro- jekten förändras. Det är också möjligt att va-projekten och upp- handlingarna kan bli mindre i omfattning vilket i sin tur skulle leda till att fler entreprenörer än de allra största företagen kan vara med och konkurrera om de lokala va-åtgärderna. En konsekvens av att det blir fler små enskilda avloppsanlägg- ningar i områden vilka skulle kunna vara aktuella för va- utbyggnad är ökade intäkter för leverantörer av små avlopp. Det finns ingen statistik kring de investeringar som görs i allmän va- utbyggnad respektive den investeringsvolym som finns för enskilt va. De genomsnittliga kostnaderna för anläggande av allmänt och enskilt avlopp är likartade och uppgår till beroende på vad som räknas in. Kostnaderna skiljer sig mycket åt i olika kom- muner och för olika teknikval. En exempelberäkning baserad på en rad antaganden resulterar i en ungefärlig omfördelad investerings- volym på för perioden, fördelat på cirka 100 miljo- ner kronor . Detta baserat på antagandet att det i 100 av landets kommuner skulle åtgärdas och byggas nya små enskilda avloppsanläggningar i stället för centraliserad avloppsrening i två områden med 50 fastigheter vardera. Variatio- nerna mellan kommuner förväntas bli stora vad gäller denna typ av effekter. Sannolikt kan alltså förändringarna i 6 § vattentjänstlagen leda till en omfördelning av intäkter inom va- och anläggnings- branschen. Om krav vad gäller små avlopp skulle efterlevas fullt ut skulle avloppsbranschen påverkas kraftigt positivt. Detta till följd av att många små avlopp skulle behöva åtgärdas för att upp- fylla kraven. Företagen på marknaden berörs dock i mindre grad av om dessa krav uppnås med tillsyn eller om det sker genom avloppsdeklarationer. Det är volymförändringen vad gäller åtgärder som är det väsentliga. Utredningens förslag kan därför sägas ha små direkta konsekvenser för avloppsbranschen men stora indirekta konsekvenser med den ökade åtgärdstakt som utredningens förslag förväntas ge. Den ökade efterfrågan som detta kan medföra för installatörer och försäljare av små avlopp är en följd av ett underskott av åtgärder som krävs enligt lagen. Utredningen föreslår inga förändringar i utsläpps- eller skydds- nivåer, vilket innebär en neutral påverkan på konkurrensförhållan- dena inom branschen. Marknadsandelar bedöms inte förändras till följd av utredningens förslag. Förslaget om avloppsdeklarationer öppnar däremot förutsätt- ningar för en ny marknad. inom branschen kommer att ges förutsättningar att bredda sitt tjänsteutbud genom att också erbjuda avloppsdeklarationer. Det gäller i första hand de företag som besöker fastighetsägare regelbundet. De skulle under samma besök även kunna erbjuda avloppsdeklarationer. Två potentiella kandidater är slamtömningsföretag och företag som gör service på avloppsanläggningar, exempelvis minireningsverk. Ytterligare beskrivning av detta återfinns under konsekvenser för besiktningsföretag. 5.8.3Konsekvenser för ackrediterade besiktningsorgan av avloppsdeklarationer Besiktningen ska genomföras av ett ackrediterat kontrollorgan som upprättar en deklaration som kommunen därefter får tillgång till. Förslaget öppnar på så sätt upp för företagsetablering och konkur- rens på en ny marknad. Att bli ett ackrediterat kontrollorgan innebär en kostnad men medför också tillgång till en ny omfattande marknad med många arbetstillfällen. Den initiala kostnaden för att bli ett ackrediterat kontrollorgan och den tillkommande administrationen, är något som behöver hanteras för den organisation som är intresserad av att bli ackrediterad. I första hand förväntas de företag som är etablerade på marknaden för olika typer av besiktningar utöka sin verksamhet att även omfatta avloppsdeklarationer. Som jämförelse är cirka åtta företag med cirka 30 arbetsställen ackrediterade för kontroller av hissar. För cisternkontroller är motsvarande siffror 60 företag respektive 95 arbetsställen.16 En del är små lokala företag medan andra har många kontor utspridda i landet och bedriver en storskalig verksamhet. Några exempel på stora företag aktuella för avlopps- deklarationer skulle kunna vara som utför bland annat husbesiktningar och energideklarationer eller som utför bland annat besiktningar av cisterner och slamsugning och därmed arbetar med olika tjänster gentemot fastighets- ägare. Intresse kan även finnas bland små företag som utför hus- besiktningar. har ex- empelvis cirka 2 700 medlemmar, huvudsakligen inom mindre företag. Flera av de större företagen har redan uppbyggda kvalitets- system som godkänts av Swedac vilket minskar etableringskostnaden. Eftersom det handlar om en relativt omfattande marknad kan det inte uteslutas att även nya aktörer är intresserade. Det gäller i synnerhet företag som utför service av minireningsverk hos fastighetsägarna. utförs de flesta servicebesök av leverantörer eller till- verkare. Även de företag som enbart ägnar sig åt slamtömning kan lockas av kostnadssynergier som den tillkommande tjänsten utgör eftersom de redan besöker aktuella fastighetsägare. Uppgifter om antal kontrollorgan och certifieringsorgan. ofta lokala entreprenörer som bedriver slamtömning på uppdrag av kommuner antingen på egen hand eller som underentreprenörer. Utredningen beräknar att cirka 10–30 företag från såväl service- företag, slamtömmare och företag som redan ackrediterats för andra uppgifter kan bli aktuella. Ett mindre antal av dessa förväntas svara för en stor andel av omsättningen på den nya marknaden. Swedac uppskattar att kostnaden för att bli ett ackrediterat kontrollorgan uppgår till i ansökningsavgift. Utöver detta har företaget administrativa kostnader för att bygga upp och underhålla ett internt kvalitetssystem.17 Då avlopps- deklaration kommer att bli obligatoriskt, kommer företagen att kunna föra över kostnaden till fastighetsägarna. Utredningen bedö- mer att kostnaden kan rymmas inom det uppskattade priset på 1 500–för upprättandet av en avloppsdeklaration. 5.8.4Sysselsättning och marknadens storlek för avloppsdeklarationer Vid ett scenario då den som utför besiktningen i genomsnitt hinner mellan två till sex besiktningar på en åtta-timmars arbetsdag, skulle kravet på avloppsdeklaration generera omkring 90–130 arbetstill- fällen med att utföra besiktningar av små avloppsanläggningar, samt ytterligare ett antal administrativa tjänster (kundtjänst, redovisning etcetera). Arbetsuppgifterna med besiktningar är nya och det kan förväntas att fokus ligger på praktisk erfarenhet och kompetens. Företagen kommer precis som att kombinera olika arbets- uppgifter för experterna, där avloppsdeklarationen är en av flera kompetenser. Därför är det sannolikt att endast ett fåtal av dagens kommunanställda tillsynspersonal kan förväntas byta arbetsgivare. Priset för en avloppsdeklaration avgörs av en rad olika faktorer på den nya marknaden. En viktig prisbestämmande faktor är kon- kurrenssituationen på marknaden. På kort sikt kan prisökningar förekomma om många fastighetsägare efterfrågar en avloppsdekla- ration inom ett . Utifrån utredningens bedömning att en avloppsdeklaration uppskattningsvis kan komma att kosta 1 500–per besiktningstillfälle skulle marknaden om- sätta uppskattningsvis 180–. 17 Telefonmöte med , Swedac . 5.8.5Särskilda konsekvenser för små företag av avloppsdeklarationer En stor del av de företag som på olika sätt arbetar med va räknas som små företag. Ovan konstateras att de förändrade reglerna inte kommer att leda till några direkta merkostnader för företagen. Däremot kommer efterfrågan på företagens produkter och tjänster att öka. Detta kan innebära tillväxt inom branschen. Tillverkare av produkter kan få möjlighet att minska sin produktionskostnad per tillverkad enhet på grund av stordriftsfördelar. Detta gäller i hög grad mindre tillverkare av exempelvis minireningsverk, som har relativt höga produktionskostnader på grund av små till- verkningsvolymer.