sou · H6B371 · 2018-09-05 00:00:00 — anser att detta stämmer väl överens med den ökade regionala samverkan som skapats inom ramen för regionalt yrkesvux, och att även dessa regionala strukturer bör användas för att ta fram kartläggningar av kompetensutvecklingsbehov bland lärare inom komvux. 10.13.4 Stärkt forskning om komvux och vuxnas lärande behövs Utredningens bedömning: Forskningen kring komvux och vuxnas lärande bör stärkas, främst genom praktiknära forskning. Den praktiknära forskningen bör fånga upp och sammanställa beprö- vad erfarenhet. Den regionala myndighetsrepresentationen bör kunna initiera utvecklingsprojekt för att pröva nya metoder. Utredningens förslag: ges i uppdrag att genom riktade medel initiera forskning om vuxnas lärande. Även om det bedrivs en omfattande forskning rörande utbild- ning och lärande så är det endast en liten del av denna forskning som handlar om komvux. Av denna lilla del är det mycket svårt att hitta någon forskning som rör vuxendidaktik eller vuxnas lärande. Den forskning som bedrivs handlar mer om komvux på systemnivå och mindre om det som berör lärarnas vardag. Eftersom verksamheten i skolväsendet ska bygga på vetenskaplig grund och beprövad erfa- renhet utgör detta ett problem både för den dagliga pedagogiska verksamheten och för möjligheterna att bygga upp tillräckliga resur- ser för kompetensutveckling. Avsaknaden av forskning om undervisning i komvux leder också till att det inte byggs upp en kunskapsbas om undervisning i kom- vux. Avsaknaden av en kunskapsbas medför dels att politiska beslut och planering av vuxenutbildning inte sker mot bakgrund av forsk- ning, dels att lärarna saknar en kunskapsbas för sin professions- utveckling. I den enkät som utredningen skickat till lärosäten med lärar- utbildning och utbildningsvetenskap, anger av de svarande att de anser att de bedriver tillräckligt mycket forskning som grund för utbildning av lärare inom vuxenutbildningen. , professor vid och innehavare av enda professur i vuxenpedagogik, menar att omfattningen av forskningen kring vuxenutbildning följer konjunktursvängningarna och samhällets satsningar på vuxenutbildning28. I tider av expansion av vuxenutbildning ökar också forskningsinsatserna. Fejes menar dock att detta blir ett resultat av att samhällets satsningar på vuxenutbild- ning åtföljs av medel för utvärderingar och följeforskningar. Utredningen anser att forskningen kring vuxnas lärande inte bör vara beroende av särskilda konjunkturberoende prioriteringar av vuxenutbildningen. Utredningen anser också att den forskning som genomförs med den grunden tenderar till att handla om värdet av den aktuella satsningen på systemnivå och inte om vuxendidaktik. anser att en stärkt vetenskaplig grund i lärar- utbildningarna och skolväsendet kräver en praktiknära forskning och en bredare forskningsförankring. Kopplingen mellan den verksam- hetsnära och den generella, lärosätesbaserade forskningen bör stär- kas. En sådan forskning, med förankring såväl i skolans erfarenhet som i den grundläggande forskningen, stärker skolans vetenskapliga grund. Kommissionen gör bedömningen att utvecklingen av den praktiknära forskningen kan ske genom att lärosäten utvecklar miljöer som integrerar forskning och lärarutbildning, och genom att aktiv 28Andreas Fejes 2016. Behov av forskning om vuxnas lärande. och nära samverkan sker mellan dessa miljöer och skolhuvudmän- nen, samt med skolor som är intresserade av aktiv medverkan i forsknings- och utvecklingsarbete. Utredningen instämmer i bedömning och anser att det även finns en roll för den föreslagna regionala myndig- hetsnärvaron i detta uppdrag. Sammanställningar av beprövad erfaren- het kan tillsammans med forskningsprojekt utgöra den viktigaste kunskapsmassan för kompetensutvecklingsinsatser, och uppgiften att ta fram sådana sammanställningar kan ligga på de regionala myn- dighetskontoren. Utredningen vill också lyfta fram möjligheten att genom utvecklingsprojekt pröva helt nya metoder för att på så sätt utveckla vuxendidaktiken. En försöksverksamhet vid en komvux- enhet skulle kunna följas och stödjas av forskare från ett lärosäte för att öka den vetenskapliga grunden i projektet. För att påverka grundforskningen rörande vuxnas lärande krävs både att lärosätena avsätter medel för sådan forskning, samt att det finns forskare som är intresserade av att forska kring vuxnas lärande. Utredningen gör bedömningen att det bland lärosätena behövs åtgärder för att stärka resurserna för forskningen om vuxnas lärande och vuxendidaktik och öka intresset för detta forskningsområde. instämmer i bedöm- ning om lämpligheten av miljöer som integrerar forskning och lärar- utbildning, och genom aktiv och nära samverkan mellan dessa miljöer och skolhuvudmännen utvecklar den praktiknära forskningen, och anser att vuxenutbildningen ska finnas representerade i dessa miljöer. Förutom forskning inom ramen för lärosätenas anslag finns möj- ligheten till riktade forskningsinsatser finansierade av Vetenskaps- rådet. Med anledning av bristen på vuxendidaktisk forskning föreslår utredningen att medel till en utlysning om en riktad forskningsinsats kring vuxendidaktik förs till . En lämplig omfatt- ning av en sådan riktad forskningsinsats vore enligt en treårig satsning med . Utredningens förslag: Förslagen om ett professionsprogram samt en myndighetsstruktur med regional närvaro och dess uppdrag inom kompetensutvecklingsområdet ska även omfatta vuxenutbild- ningen. uppdrag rörande de nationella skolutvecklings- programmen utökas så att de även omfattar vuxenutbildningen. De nuvarande nationella skolutvecklingsprogrammen kompletteras så att de i relevanta delar innehåller avsnitt specifikt riktade till vuxen- utbildningen. Ett nionde nationellt skolutvecklingsprogram för vuxenutbildningen tas fram. lämnar förslag om ett professionsprogram för lärare, samt ett flertal uppdrag inom kompetensförsörjningsområdet för den regionala myndighetsstrukturen. Samtliga delar i dessa för- slag har direkt relevans för vuxenutbildningen och utredningen gör bedömningen att ett genomförande av dessa förslag, tillsammans med en stärkt kunskapsbildning kring vuxnas lärande, skulle förbättra till- gången till kompetensutveckling för lärare inom komvux. En förut- sättning för detta är dock att komvux omfattas av de förslag som lämnar. arbete har enligt direk- tiven fokuserat på förskoleklass, grundskola och gymnasieskola, men bedömning är att kommissionens förslag rörande professionsprogram, kompetensutveckling och tillgång till regionalt myndighetsstöd inte utesluter vuxenutbildningen. Utredningen skola genom mer attraktiva skolprofessioner tar förslag ett steg vidare och föreslår att profes- sionsprogrammet ska gälla alla legitimerade lärare, inklusive lärare inom vuxenutbildningen. Utredningen stödjer de förslag rörande nationellt professionsprogram som föreslås av utredningen om mer attraktiva skolprofessioner och anser att de ligger i linje med utred- ningens uppfattning. En viktig del i den kompetensutveckling som erbjuds lärare är nationella skolutvecklingsprogram. om- fattar uppdrag dock enbart förskolan, och gymnasieskolan. har dock tagit fram vissa moduler inom de nationella skolutvecklingsprogrammen med inriktning på vuxen- utbildningen. Utredningen anser det vara av stor vikt att även vuxen- utbildningen omfattas av uppdrag kring de nationella skolutvecklingsprogrammen, och föreslår att även vuxenutbildningen ska omfattas av uppdraget. finns det åtta nationella skolutvecklingsprogram där utredningens bedömning är att alla åtta har relevans för vuxenut- bildningen. Utredningen föreslår därför att de nuvarande nationella skolutvecklingsprogrammen kompletteras så att de i relevanta delar innehåller avsnitt specifikt riktade till vuxenutbildningen. Utred- ningens kartläggning av kompetensbehovet bland lärare inom kom- vux och särvux visar också på områden som är specifika för vuxen- utbildningen. Omfattningen av områden och frågor som är specifika för vuxenutbildningen är många och utredningen anser därför att det finns anledning att ta fram ett särskilt nationellt skolutvecklings- program för vuxenutbildningen. Utredningen föreslår därför också att ges i uppdrag att ta fram ett nionde nationellt skol- utvecklingsprogram med inriktning särskilt på vuxenutbildningen. 11Samverkan kring regionalt yrkesvux fick utredningen ett tilläggsuppdrag om att följa och analysera samverkan inom regionalt yrkesvux, mellan kommu- nerna samt mellan kommungruppen och övriga aktörer. Vid behov ska utredningen föreslå åtgärder för att förbättra samarbetet inom regionalt yrkesvux. För tilläggsuppdragen gäller att utredningen inte får ta upp andra frågor som har samband med de frågeställningar som ska utredas. Förordningen (2016:937) om statsbidrag för regional yrkesinriktad vuxenutbildning, hädanefter kallad förordning om regionalt yrkesvux i denna text, trädde i kraft . Under utredningens arbete hade förordningen tillämpats . Regionalt yrkesvux har därmed funnits . Att följa och analysera sam- verkan utifrån en förordning som har tillämpats i ett drygt år innebär vissa begränsningar. Processer och strukturer kan behöva tid att utveck- las, framför allt i vissa kommuner och regioner som inte har upp- arbetade samverkansstrukturer sedan innan regionalt yrkesvux. En del kommuner har avtal med utbildningsanordnare sedan innan regio- nalt yrkesvux började tillämpas och kommer i fortsättningen eventu- ellt att utforma avtal annorlunda utifrån aktuell förordning, till exem- pel krav vad gäller branschkontakter genom yrkesråd som på så sätt kan förbättra samverkan ur den aspekten. Det finns även begränsat med statistik och det är svårt att påvisa trender och utveckling efter så . Utredningen får därför i hög grad basera slutsatser på få befintliga utvärderingar samt möten med berörda aktörer så spritt som möjligt över landet, med olika förutsättningar, på olika nivåer och med olika uppgifter inom regionalt yrkesvux. Utredningen har därför deltagit vid flera konferenser, forum och möten där frågan om regional samverkan och regionalt yrkesvux har diskuterats. Samverkan för regionalt yrkesvux Som såväl Samordnaren för unga som varken arbetar eller stu- derar och Delegationen för nyanlända och unga i arbete har påpekat har samverkan i sig inget egenvärde.1 Det är själva effekten av vad samverkan kan leda till som man vill uppnå. Utredningen kan se att det kan finnas flera möjliga åtgärder kring regionalt yrkesvux som skulle kunna förbättra möjligheterna och incitamenten för att uppnå ett bredare utbildningsutbud, mer effektiva och samordnade placeringar av utbildningar samt fler utbildningsplatser för att i sin tur uppnå effekter kring minskad arbetslöshet och förbättrad kom- petensförsörjning. Då det i tilläggsdirektivet tydligt uttrycks att utred- ningen inte får ta upp närliggande frågor i detta sammanhang är dock åtgärder som inte i sig syftar till att förbättra just samverkan kring regionalt yrkesvux utanför utredningens direktiv och därmed utan- för vad utredningen har möjlighet att föreslå. 11.1Behov av en förbättrad regional samverkan kring yrkesutbildning Många kommuner har svårt att tillhandahålla vissa yrkesutbildningar själva och investeringstunga utbildningar kan kräva samlade krafter och samordning för att komma till stånd och utnyttjas effektivt. Syftet med regionalt yrkesvux är att skapa bättre förutsättningar för ett bredare utbud av yrkesutbildning genom regional samverkan och bättre samverkan mellan myndigheter och branscher. Hänsyn ska tas både till individens behov och till behoven av kompetens på arbets- marknaden. Det finns således ett mål att bidra till kompetensför- sörjningen genom regionalt yrkesvux som inte finns för övriga komvux. Satsningen syftar även till att fler platser ska komma till stånd, varför det har satts ett medfinansieringskrav, en års- plats för en statlig årsplats, som ska förhindra en neddragning av kom- munernas egenfinansierade platser när riktade statsbidrag betalas ut. Regionalt yrkesvux är en del i den nuvarande regeringens kunskaps- lyft där yrkesvux ses som en permanentad och stadigvarande del i utbildningssystemet. sågs yrkesvux som en tillfällig satsning och antalet platser har varierat stort upp och ned . Vårt gemensamma ansvar för unga som varken arbetar eller studerar. Samverkan – Steg på vägen mot fördjupad lokal samverkan för unga arbetslösa. Samverkan för regionalt yrkesvux har antalet platser byggts ut och uppgår 2018 till totalt 31 500 statligt finansierade årsplatser med en föreslagen ökning till 34 000 platser 2019–2021.2 Regionalt yrkesvux har lett till en fördjupad och utvecklad regio- nal samverkan.3 Dock behövs en tydligare koppling till branscherna och ett mer differentierat utbildningsutbud som motsvarar behoven på flera delar av arbetsmarknaden. Regionalt yrkesvux har ett bre- dare syfte än att enbart förbättra samverkan men för att samtliga syften; breddat utbud, fler platser och mer samordnade placeringar av yrkesutbildningar, ska kunna uppnås är en av förutsättningarna en bättre fungerande regional samverkan över hela landet. 11.1.1Regionalt yrkesvux behövs för kompetensförsörjningen Som beskrivet i kapitel 3 om utredningens utgångspunkter råder en brist på gymnasialt utbildad arbetskraft på arbetsmarknaden trots att det finns arbetslösa i befolkningen. Bristen på rätt kompetens är stor och finns inom ett flertal sektorer inom såväl välfärden som näringslivet. I betänk- ande4 konstateras att gymnasieskolan inte räcker till för att lösa kompetensförsörjningen och att vuxenutbildningen behöver inklu- deras för att komma till rätta med att arbetslösas kvalifikationer till stor del inte svarar upp mot arbetsmarknadens behov. Val av yrke sker allt senare i livet, vissa yrken är okända för yngre men mer välkända för vuxna och en del yrken kan kräva större mognad för att se det meningsfulla i arbetet. menar att, trots satsningar för att fler ska söka till yrkesprogrammen inom gymnasieskolan, kommer inte antalet elever till utbildningar inom vissa bristyrken att räcka till. För flera yrken kommer kompetens- försörjningen till långt större del från vuxenutbildningen än från gymnasieskolan. Om de senaste årens utbildningsmönster håller i sig beräknar att 5 100 personer per läsår kom- mer att examineras från komvux vård- och omsorgsutbildning jäm- fört med 3 600 personer från gymnasieskolan. Inom restaurang- och livsmedel beräknas komvux stå för av den årligt 2017/18:1 Budgetpropositionen . Förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor. 3Se till exempel 2017. Välja yrke, s. 49. Samverkan för regionalt yrkesvux beräknade examinationen fram och även för utbildning inom barn- och fritid, handel- och administration och industri är tillskottet till arbetsmarknaden från komvux relativt stort jämfört med tillskottet från gymnasieskolan.5 Att regionalt yrkesvux kan fun- gera som en väl fungerande del i kompetensförsörjningen på arbets- marknaden är därför av yttersta vikt. Det finns i vissa fall även för få elever i enskilda kommuner för att fylla en utbildning som det är stor brist på yrkeslärare. Därför är regional samverkan ofta en förutsättning för att dessa yrkesutbildningar ska kunna komma till stånd. 11.2Förordningen om statsbidrag för regionalt yrkesvux beslutade regeringen om förordningen (2016:937) om statsbidrag för regional yrkesinriktad vuxenutbildning (regionalt yrkesvux). trädde den nya förordningen i kraft. För- ordningen innehåller bestämmelser kring yrkesinriktad utbildning på gymnasial nivå inom komvux och särvux som finansieras med rik- tade statsbidrag. Kommunerna bedriver även yrkesinriktad utbildning på gymnasial nivå som bekostas av kommunerna själva/genom gene- rella statsbidrag och som därmed inte lyder under denna förordning. För att erhålla statsbidrag för regionalt yrkesvux ska minst tre kommuner samverka. De samverkande kommunerna ska planera utbudet efter samråd med den aktör som har det regionala utveck- lingsansvaret i länet och med Arbetsförmedlingen. Utbildningen ska också planeras och bedrivas under medverkan av arbetslivet. I regio- nalt yrkesvux finns krav på arbetsplatsförlagt lärande och på att kommunerna inrättar yrkesråd för samråd mellan företrädare för utbildningen och arbetslivet. Ett yrkesråd får vara gemensamt för flera utbildningar. Det får även vara gemensamt med motsvarande funktion inom gymnasieskolan. ska medverka till att utveckla samverkan mellan utbildning och arbetsliv och bidra till ett lärande i arbetslivet med hög kvalitet. ska även bistå kom- munerna med att belysa behoven i arbetslivet, ordna platser för arbets- platsförlagt lärande i utbildningen samt medverka vid uppföljning och utvärdering av den arbetsplatsförlagda delen av utbildningen. Trender och prognoser 2017. Samverkan för regionalt yrkesvux Inom regionalt yrkesvux ska de samverkande kommunerna erbjuda kombinationer av nationella kurser i yrkesämnen som är relevanta för ett yrkesområde, så kallade sammanhållna yrkesutbildningar. Dessa utbildningar kan även ges i form av lärlingsutbildningar inom komvux och särvux. Såväl yrkesutbildningarna som lärlingsutbildningarna ska innehålla arbetsplatsförlagt lärande (APL) och det är huvudmannens ansvar att ordna platser samt säkerställa att lärandet uppfyller de krav som ställs på utbildningen. Utöver dessa utbildningar ska kommu- nerna erbjuda enstaka kurser i yrkesämnen utifrån elevernas behov. Inom regionalt yrkesvux ska även elever i behov av orienterings- kurser som syftar till att ge modersmålsstöd eller studiehandledning på modersmål erbjudas det. Yrkesutbildning i regionalt yrkesvux ska organiseras så att eleverna vid behov kan kombinera utbildningen med annan utbildning inom vuxenutbildning och särskild utbildning för vuxna. Statsbidraget administreras av där kommunerna ansöker om medel. var anslaget för regional yrkesinriktad vuxenutbildning. Av dessa medel skulle avse utgifter för utbildning inom yrkesvux för elever inom sfi och svenska som andraspråk på grundläggande nivå inom vuxenutbildning. Under ansökningsomgången 2018 beviljades 289 av 290 kommuner statsbidrag för regionalt yrkesvux. Dessa kommuner har bildat 48 kluster som sökt tillsam- mans om medel. Beviljade statsbidrag för regionalt yrkesvux uppgick till totalt, motsvarande nära 33 000 års- studieplatser. Det innebär att det fanns kvar av anslaget vid bidragsomgångens slut. Ersättningen gäller för ett kalenderår i taget. Ansökan ska skickas in till föregående år ansökan gäller och beslut om beviljade bidrag meddelas för utbildningar som ska genomföras . –februari följande år ska kommu- nerna som ansvarat för den samlade sökningen redovisa för Skol- verket personnummer på deltagare, vilka kurser som har genomförts samt hur många kurspoäng de har omfattat. Samverkan för regionalt yrkesvux Medfinansieringskravet för att erhålla statsbidrag innebär att de samsökande kommunerna ska genomföra lika många egna årsstudie- platser som de får statsbidrag för. En årsstudieplats omfattar 800 verk- samhetspoäng och kan fördelas mellan flera elever. Medfinansieringen ska utgöras av utbildning som motsvarar utbildning enligt förord- ning (2016:937) om statsbidrag för regional yrkesinriktad vuxenutbild- ning. I övrigt finns inga krav att medfinansieringsplatsen behöver vara inom samma kategori av utbildning som statsbidragsplatsen. Detta har betydelse sedan regeringen beslutade om differentierade bidragsnivåer för olika typer av utbildningar. finns ersätt- ningsnivåerna 30 000, 35 000 och per årsstudieplats. Yrkesutbildningar som ger per årsstudieplats är till exempel bygg och anläggning, VVS och fastighet och yrkesämnen i särskild utbildning för vuxna. per årsstudieplats ges för bland annat barn- och fritid och vård- och omsorg. För orienter- ingskurser och för kurser i svenska som andraspråk, engelska, mate- matik och samhällskunskap ges per årsstudieplats. Medfinansieringskravet innebär till exempel att en årsplats på vård- och omsorg som tillhör den lägre bidragsnivån kan utgöra medfinan- siering av en årsstudieplats inom fordon- och transport som tillhör yrkesutbildning i den högre bidragsnivån. Om elever som läser svenska för invandrare eller svenska som andraspråk även läser regionalt yrkesvux får statsbidrag lämnas för orienteringskurser om högst 400 verksamhetspoäng per deltagare, varav högst 200 får avse orienteringskurser som syftar till att ge modersmålsstöd eller studiehandledning på modersmål och 200 får avse andra orienteringskurser. För de elever som deltar i regionalt yrkesvux i någon av de samverkande kommunerna får kurser i svenska, svenska som andraspråk, engelska, matematik eller samhällskunskap inom vuxenutbildning på gymnasial nivå utgöra högst av elevens utbildning. Samverkan för regionalt yrkesvux 11.3Regionalt utvecklingsansvar, kompetensplattformar och kompetensförsörjningsarbete För att få ta del av statsbidrag för regionalt yrkesvux ska de sam- arbetande kommunerna planera utbudet efter samråd med den aktör som har det regionala utvecklingsansvaret i länet och med . Regionalt utvecklingsansvarig finns i varje län i och är den aktör som har ansvar för genomförandet av den regionala tillväxtpolitiken. Aktören är antingen ett landsting/region, ett samverkansorgan eller en länsstyrelse. fördes det regio- nala utvecklingsansvaret över till ytterligare fyra landsting6 och reger- ingen har beslutat om ett förslag som innebär att alla landsting i kommer att ha det regionala utvecklingsansvaret från och med 1 januari 2019.7 Regionalt utvecklingsansvarig ska arbeta fram och fastställa en strategi för utvecklingen i länet, samordna insatser för att genomföra denna strategi, besluta om hur medel för regionalt tillväxtarbete ska användas, följa upp, utvärdera och redovisa resultaten av tillväxt- arbetet till regeringen, utföra uppgifter inom ramen för EU:s struk- turfondsprogram och upprätta och fastställa länsplaner för trans- portinfrastruktur. I utvecklingsansvaret ingår även att utarbeta kompetensplattformar som en del i det regionala tillväxt- arbetet. De regionala kompetensplattformarna syftar till att stärka samverkan mellan myndigheter, branscher och utbildning för att bidra till bättre kompetensförsörjning. Hur arbetet med kompetens- plattformarna är organiserat skiljer sig åt mellan olika regioner. I Till- växtverkets uppföljning av dessa beskrivs hur kompetensplattformarna har olika syften, inriktning, fokusområden, funktion, resurser och organisatorisk hemvist. I vissa regioner innebär kompetensplattfor- men en särskild organisation som genomför olika insatser för att utveckla kompetensförsörjningen. I andra regioner handlar det om ett strukturerat samarbete där olika aktörer har återkommande möten för att diskutera kompetensförsörjningsfrågor.8 2016 fick därför i uppdrag att utforma nationella riktlinjer för ökad lik- värdighet vad gäller det regionala kompetensförsörjningsarbetet över 2015/16:176, bet. 2016/17: KU2, rskr. 2016/17:15. 2017/18:206. En översikt av utvecklingsprojekten mellan 2013–2017. Samverkan för regionalt yrkesvux Riktlinjerna som syftar till att stödja det regionala kompetensförsörjningsarbetet utgår bland annat ifrån regeringens intentioner med de regionala kompetensplattfor- marna såsom de uttrycks i den nationella strategin för hållbar regional tillväxt och attraktionskraft –2020.9 Strategin och dess insatser ska bidra till att uppnå målet för den regionala tillväxtpolitiken. I stra- tegin är kompetensförsörjning ett av tre prioriterade områden att arbeta med . Utifrån riktlinjerna har ett erbjudande om grundläggande regio- nalt kompetensförsörjningsarbete inkluderats i villkorsbeslutet till regionalt utvecklingsansvarig. Detta erbjudandet ersätter upp- draget att etablera regionala kompetensplattformar genom att i stället förtydliga förväntade grunduppgifter för regionerna.