sou · H6B326 · 2018-04-05 00:00:00 — 5.byggnader, andra anläggningar och områden som används eller är avsedda för verksamhet som innefattar upprätthållande av allmän ordning och säkerhet, verksamhet inom kriminalvården eller försörjning med sedlar och mynt. 4.byggnader och andra anläggningar som staten, en kommun eller ett landsting har äganderätt eller nyttjanderätt till och som används eller är avsedda för att leda eller styra statlig eller verksamhet, 5.byggnader, andra anläggningar och områden som används eller är avsedda för elektroniska kommunikationer, posthantering, transporter, försvarsindustriella ändamål eller försörjning med energi, vatten, livsmedel eller andra förnödenheter av betydelse för försörjningsberedskap, och 6.byggnader, andra anläggningar och områden som används eller är avsedda för ledning av räddningstjänst eller för ledning och samordning av civil verksamhet vid kriser och höjd beredskap. Följande byggnader, andra anläggningar och områden eller objekt kan också beslutas vara skyddsobjekt 1. byggnader, andra anlägg- 1. byggnader, andra anlägg- ningar och områden som staten ningar och områden som staten har äganderätt till och som dis- har äganderätt till och som dis- poneras av Försvarsmakten, För- poneras av Försvarsmakten, För- svarets materielverk eller Försva- svarets materielverk eller Försva- rets radioanstalt, samt militära rets radioanstalt, samt militära fartyg, luftfartyg och fordon, 21Ett beslut om skyddsobjekt innebär att obehöriga inte har tillträde till skyddsobjektet. Tillträdesförbudet innebär även ett förbud för obehöriga att fjärrstyra obemannat luftfartyg eller annan obemannad farkost inom eller över skyddsobjektet eller i dess närhet. 2.områden där Försvarsmakten, eller tillfälligt bedriver övningar, prov eller försök eller där oförutsedda följder av sådan verksamhet kan inträffa, 3.områden där Försvarsmakten har satts in för att hindra en kränkning av territorium eller för att möta ett väpnat angrepp mot landet, 4.områden där en främmande stats militära styrka inom ramen för internationellt samarbete tillfälligt bedriver övningar här i landet i samband med utbildning för fredsfrämjande verksamhet eller för annat militärt ändamål, 5.områden där ett Natohögkvarter eller en främmande stats militära styrka bedriver militär verksamhet inom ramen för samförståndsavtalet mellan och Nato om värdlandsstöd, och 6.vattenområden av särskild betydelse för det militära försvaret. Andra byggnader, anlägg- När det råder höjd beredskap, ningar och områden än sådana som nämns i 4 och 5 §§ kan ingen beslutar med hänsyn till beslutas vara skyddsobjekt, om de är av betydelse för totalför- andra byggnader, anläggningar svaret och befinner sig i eller områden än sådana som krig eller krigsfara eller det råder nämns i 4 och 5 §§ beslutas vara skyddsobjekt om de är av be- den som är föranledda av krig. tydelse för totalförsvaret. Under samma förhållanden kan lok och järnvägsvagnar beslutas vara skyddsobjekt. 7 § Ett beslut om skyddsobjekt innebär att obehöriga inte har tillträde till skyddsobjektet. Genom särskilt beslut kan tillträdesförbudet förenas med ett förbud mot att göra avbildningar, beskrivningar eller mätningar av eller inom skyddsobjektet. Om det räcker för att tillgodose skyddsbehovet, kan tillträdesförbudet ersättas av ett avbildningsförbud eller av ett förbud mot att bada, dyka, ankra eller fiska. Den som bevakar ett skyddsobjekt får besluta om kroppsvisitation och undersökning av fordon, fartyg och luftfartyg, om det behövs för att bevakningsuppgiften ska kunna fullgöras eller för att söka efter föremål som kan tas i beslag enligt denna lag. Den som bevakar ett skyddsobjekt får om det behövs för att fullgöra bevakningsuppgiften ingripa mot ett obemannat luftfartyg eller annan obemannad farkost som befinner sig inom, över eller i närheten av skyddsobjektet. Våld mot farkosten får därvid användas i den mån andra medel är otillräckliga och det med hänsyn till omständigheterna är försvarligt. 16 § Över kroppsvisitationer, till- fälliga omhändertaganden, gripanden och beslag ska det föras protokoll som anger skälen för åtgärden och vad som förekommit då åtgärden vidtogs. Byggnader, andra anläggningar och områden som anges i 4 § 2 får beslutas vara skyddsobjekt efter medgivande av tal- ningar, områden eller objekt som ningar, områden eller objekt som anges i 4 § 4 anges i 4 § 3, 5 eller 6 eller som anges i 6 § får inte beslutas vara anges i 6 § får inte beslutas vara av ägaren, om denne är någon av ägaren, om denne är någon annan än staten. annan än staten. skrivs om ägaren gäller också den skrivs om ägaren gäller också den som nyttjar byggnaden, anlägg- som nyttjar byggnaden, anlägg- ningen, området eller objektet. ningen, området eller objektet. I övriga fall ska ett beslut om skyddsobjekt om möjligt föregås av samråd med den som äger eller nyttjar byggnaden, anläggningen eller området. Ett beslut om skyddsobjekt ska gälla tills vidare eller under en viss angiven tid. Ett beslut om skyddsobjekt Ett beslut om skyddsobjekt enligt 4 § 4 eller 5 ska dock gälla enligt 4 § 3, 5 eller 6 ska dock för , längst . gälla för , längst fem Om det är uppenbart att de för- Om det är uppenbart att de hållanden som utgör grund för förhållanden som utgör grund för beslutet om skyddsobjekt kom- beslutet om skyddsobjekt kom- mer att bestå , mer att bestå , kan beslutet ges längre giltig- kan beslutet ges längre giltig- hetstid eller förordnas att gälla hetstid eller förordnas att gälla Denna lag träder i kraft . 1.2Förslag till lag om ändring i kameraövervakningslagen (2013:460) Härigenom föreskrivs att 10 och 27 §§ kameraövervakningslagen (2013:460) ska ha följande lydelse. 10 § Tillstånd till kameraövervakning krävs inte 1.vid övervakning som sker med en övervakningskamera som för säkerheten i trafiken eller arbetsmiljön är uppsatt på ett fordon, en maskin eller liknande för att förbättra sikten för föraren eller användaren, 2.vid övervakning som bedrivs av a)i form av vägtrafikövervakning, b)vid en betalstation som avses i bilagorna till lagen (2004:629) om trängselskatt och som sker för att samla in endast uppgifter som behövs för att beslut om trängselskatt ska kunna fattas och för att kontrollera att sådan skatt betalas, eller c)vid en betalstation på allmän väg som används vid uttag av infrastrukturavgifter enligt lagen (2014:52) om infrastrukturavgifter på väg och som sker för att samla in endast uppgifter som behövs för att beslut om infrastrukturavgift ska kunna fattas och för att kontrollera att sådan avgift betalas, 3.vid sådan trafikövervakning i en vägtunnel som avses i lagen (2006:418) om säkerhet i vägtunnlar och som bedrivs av någon annan tunnelhållare än , 4.vid övervakning som bedriver vid automatisk hastighetsövervakning, 5. vid övervakning som sker för att skydda en byggnad, en annan anläggning eller ett område som enligt 4 § 4, 5 § 1–4 eller 6 § första stycket skyddslagen (2010:305) har förklarats vara skyddsobjekt, om övervakningen endast omfattar skyddsobjektet eller ett område i dess omedelbara närhet, 5. vid övervakning som sker för att skydda en byggnad, en annan anläggning eller ett område som enligt 4 § 5 och 6, 5 § 1– 4 eller 6 § första stycket skyddslagen (2010:305) har förklarats vara skyddsobjekt, om övervakningen endast omfattar skyddsobjektet eller ett område i dess omedelbara närhet, 6.vid övervakning som Försvarsmakten bedriver från fordon, fartyg eller luftfartyg som ett led i en militär insats eller militär övning eller som behövs för att prova utrustning för sådan övervakning, eller 7.vid övervakning i ett kasino som avses i kasinolagen (1999:355), om övervakningen har till syfte att förebygga, avslöja eller utreda brott eller lösa tvister om spel mellan spelare och den som anordnar spelet. plikten i första stycket 5 gäller plikten i första stycket 5 gäller inte för sådana byggnader, andra inte för sådana byggnader, andra anläggningar och områden som anläggningar och områden som används för eller är avsedda för används för eller är avsedda för ledning och samordning av civil 4 § 4 skyddslagen. verksamhet vid kriser enligt 4 § 6 Vid övervakning enligt första stycket 7 får inte avlyssning eller upptagning av ljud ske utan tillstånd. Upplysning enligt 25 och 26 §§ behöver inte lämnas vid 1. övervakning som bedriver vid automatisk 2. övervakning som sker för 2. övervakning som sker för att skydda en byggnad, en annan att skydda en byggnad, en annan anläggning eller ett område som anläggning eller ett område som enligt 4 § 4, 5 § 1–4 eller 6 § första enligt 4 § 5 och 6, 5 § 1–4 eller stycket skyddslagen (2010:305) har förklarats vara skyddsobjekt, om övervakningen endast om- skyddsobjekt, om övervakning- fattar skyddsobjektet eller ett en endast omfattar skydds- område i dess omedelbara när- objektet eller ett område i dess 3. övervakning som Försvarsmakten bedriver från fordon, fartyg eller luftfartyg som ett led i en militär insats eller militär övning eller som behövs för att prova utrustning för sådan övervakning, eller 4. övervakning som bedrivs av den som är räddningsledare enligt lagen (2003:778) om skydd mot olyckor, om övervakningen är av vikt för att efterforska en försvunnen person. plikten i första stycket 2 gäller plikten i första stycket 2 gäller inte för sådana byggnader, andra inte för sådana byggnader, andra anläggningar eller områden som anläggningar eller områden som används för eller är avsedda för används för eller är avsedda för ledning och samordning av civil 4 § 4 skyddslagen. verksamhet vid kriser enligt 4 § 6 Om det finns synnerliga skäl får besluta om undantag från upplysningsplikten i andra fall än de som anges i första stycket. En ansökan om undantag ska vara skriftlig. I sådana ärenden tillämpas 17 § andra stycket och 19 §, om övervakningsutrustningen ska kunna riktas mot en plats dit allmänheten har tillträde. Ett beslut om undantag ska förenas med de villkor som behövs. De undantag från upplysningsplikten som avses i första och tredje styckena gäller inte om ljud ska avlyssnas eller tas upp vid övervakningen. Denna lag träder i kraft . 1.3Förslag till förordning om ändring i säkerhetsskyddsförordning (1996:633) Härigenom föreskrivs att 27 § säkerhetsskyddsförordningen (1996:633) ska ha följande lydelse. Registerkontroll av personer som avses i 26 § första stycket första meningen beslutas 1.för civila flygplatser, flygstationer och flygpassagerarterminaler: av Transportstyrelsen, 2.för statschefens och tronföljarens residens och bostäder, statsministerns bostäder och statens egendom : av Säkerhetspolisen, 3.för byggnader: av , 4. för sådana skyddsobjekt som avses i 5 § 1 skyddslagen (2010:305) och som huvudsakligen disponeras av Försvarsmakten, eller , för militära fartyg och luftfartyg som avses i 5 § 1 skyddslagen samt för sådana skyddsobjekt som avses i 5 § 4 skyddslagen: av Försvarsmakten, 4. för sådana skyddsobjekt som avses i 5 § 1 skyddslagen (2010:305) och som huvudsakligen disponeras av Försvarsmakten, eller , för militära fartyg, luftfartyg och fordon som avses i 5 § 1 skyddslagen samt för sådana skyddsobjekt som avses i 5 § 4 skyddslagen: av Försvarsmakten, 5.för sådana anläggningar inom elförsörjningen som är skyddsobjekt: av , 6.för sådana anläggningar som används eller är avsedda för elektronisk kommunikation och som är skyddsobjekt: av , 7.för sådana anläggningar inom flygtrafiktjänsten som är skyddsobjekt och som inte ingår bland objekten i 1 eller 4: av , och 8. för andra skyddsobjekt än 8. för andra skyddsobjekt än sådana som ingår bland objekten sådana som ingår bland objekten i 1–3 och för andra skydds- i 1–3 och för andra skydds- objekt än sådana som anges i 4– objekt än sådana som anges i 4– 7, dock inte för byggnader, an- 7, dock inte för byggnader, an- används eller är avsedda för används eller är avsedda för sedlar och mynt, som har be- sedlar och mynt, som har be- slutats vara skyddsobjekt enligt slutats vara skyddsobjekt enligt 4 § 5 skyddslagen eller vatten- 4 § 3 skyddslagen eller vatten- skyddsobjekt enligt 5 § 5 skydds- skyddsobjekt enligt 5 § 6 skydds- lagen: av i det län lagen: av i det län där skyddsobjektet finns. där skyddsobjektet finns. Det som sägs i första stycket 8 gäller inte för eller myndigheters byggnader. Myndigheterna ska noga pröva behovet av registerkontroll till skydd mot terrorism. Kontroll får endast göras om skyddsbehovet inte kan tillgodoses på något annat sätt. Denna förordning träder i kraft . 1.4Förslag till förordning om ändring i skyddsförordningen (2010:523) Härigenom föreskrivs att 2 och 14 §§ i skyddsförordningen (2010:523) ska ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Försvarsmakten får besluta enligt 18 § skyddslagen (2010:305) i frågor om skyddsobjekt som gäller 1. sådana byggnader, andra anläggningar och områden som anges i 5 § 1 skyddslagen och som disponeras huvudsakligen av Försvarsmakten, eller , 2. militära fartyg och luft- 2. militära fartyg, luftfartyg fartyg som anges i 5 § 1 skydds- och fordon som anges i 5 § 1 3. områden som avses i 5 § 2 3. områden som avses i och 3 skyddslagen om beslutet inte avser än , a)5 § 2 skyddslagen om beslutet inte avser än , b)5 § 3 skyddslagen om beslutet inte avser än , 4.områden som avses i 5 § 4–6 skyddslagen, och 5.objekt som avses i 6 § andra stycket skyddslagen. Försvarsmakten ska ompröva beslut enligt första stycket 3 b) senast . Försvarsmakten får meddela föreskrifter om verkställigheten av skyddslagen (2010:305) i fråga om 1. utbildning och utrustning av skyddsvakter samt utformning av bevis om godkännande beträffande Försvarsmaktens personal, objekt som disponeras huvud- objekt som disponeras huvud- sakligen av Försvarsmakten, För- sakligen av Försvarsmakten, För- svarets materielverk eller Försva- svarets materielverk eller Försva- rets radioanstalt, skyddsobjekt som är militära fartyg och luft- som är militära fartyg, luftfartyg fartyg samt skyddsobjekt enligt 5 § 2–6 skyddslagen, och enligt 5 § 2–6 skyddslagen, och 3. utformningen av skyltar. Innan Försvarsmakten meddelar föreskrifter enligt första stycket 3 ska och Säkerhetspolisen höras. Denna förordning träder i kraft . 2 Kommitténs uppdrag och arbete Som konstateras försvarspolitiska inriktningsproposition (prop. 2014/15:109) har den säkerhetspolitiska situationen i försämrats, vilket ställer ökade krav på den svenska totalförsvarsförmågan. Regeringen konstaterar i samma proposition att någon systematisk planering eller andra aktiva förberedelser inför höjd beredskap inte har bedrivits i , men att planeringen av totalförsvaret nu måste återupptas och prioriteras.1 Som en del i ett stärkt totalförsvar har regeringen i den nationella säkerhetsstrategin aviserat en översyn av vilka författningsändringar som kan behöva göras för att bättre tillgodose statens behov av att kunna värna totalförsvarets intressen på olika områden i samhället.2 skydd för totalförsvarsverksamhet har tillsatts mot denna bakgrund. Kommittén ska i huvudsak kartlägga och analysera det regelverk som syftar till att skydda totalförsvarsverksamhet mot yttre hot samt utifrån kartläggningen bedöma om det finns behov av författningsändringar vad gäller ansvarsförhållandet mellan staten, kommunerna och enskilda. Detta uppdrag behandlas i kommitténs slutbetänkande, som ska redovisas . I kommitténs uppdrag ingår dock även att särskilt analysera vissa frågor som rör skyddslagen och skyddsförordningen, vilka frågor behandlas i detta delbetänkande. Uppdraget i denna del innebär mer specifikt att kommittén ska: 1Proposition 2014/15:109 Försvarspolitisk inriktning – försvar 2016–2020 s. 52. 2Nationell säkerhetsstrategi, s. 26. Kommitténs uppdrag och arbete •analysera de skyddsmöjligheter som står till buds enligt skyddslagen och skyddsförordningen och bedöma om det finns behov av utökade möjligheter att besluta om skyddsobjekt till skydd för civil och militär verksamhet, •bedöma om militära skyddsområden bör återinföras och beskriva potentiell omfattning av objekt som skulle kunna beslutas som militära skyddsobjekt, samt •beskriva rådande regelverk, med fokus på en skyddsvakts befogenheter och hennes eller hans praktiska möjligheter att ingripa mot drönare som avbildar skyddsobjekt eller stör verksamheten vid ett sådant objekt, beskriva hur skyddet mot drönare som stör eller avbildar skyddad civil och militär verksamhet upprätthålls i de nordiska länderna och andra jämförbara länder samt analysera och bedöma om det finns skäl att utöka en skyddsvakts befogenheter vid skyddet av skyddsobjekt mot drönare. •I samtliga delar ska kommittén lämna sådana författningsförslag som bedömningen leder till. Uppdraget omfattar inte skyddslagens grundläggande konstruktion, formerna för beslut om skyddsobjekt och principerna för finansiering av skyddsåtgärderna. Kommittén har sammanträtt . har även kommitténs sakkunniga och experter deltagit. Arbetet har även i övrigt bedrivits i nära samråd med expertgruppen och kommitténs sekretariat har haft fem möten med expertgruppen eller delar av denna. Kommittén har vidare genom sekretariatet haft ett stort antal kontakter med anställda vid andra myndigheter, företag och organisationer med verksamhet som bedömts vara av intresse för våra frågeställningar. Flera av dessa kontakter beskrivs närmare i de olika avsnitten nedan. Vi har på detta sätt försökt att få ett så brett underlag som möjligt för vårt arbete. De bedömningar och ställningstaganden som görs i delbetänkandet är dock kommitténs egna. Kommitténs uppdrag och arbete Delbetänkandet har en genomgående kapitelnumrering. Inledningsvis ges i kapitel 3 en kort och översiktlig genomgång av skyddslagen, vilken är den grundläggande rättsliga utgångspunkten för de frågor som behandlas i delbetänkandet. Utgångspunkterna i övrigt skiljer sig för de olika delfrågorna och behandlas därför separat i varje del, liksom våra överväganden. I kapitel 4 och 5 behandlas kommitténs överväganden och författningsförslag beträffande möjligheterna att besluta om skyddsobjekt till skydd för civil respektive militär verksamhet. Därefter följer i kapitel 6 våra överväganden i fråga om militära skyddsområden. Kapitel 7 innehåller kommitténs överväganden och författningsförslag i fråga om beslut om skyddsobjekt under extraordinära förhållanden. Kapitel 8–12 behandlar kommitténs uppdrag när det gäller skyddet av skyddsobjekt mot avbildning eller annan förbjuden verksamhet som sker med hjälp av drönare. Rättsliga och andra utgångspunkter finns i kapitel 8, åtföljda i kapitel 9 av en översiktlig redogörelse över hur drönare regleras i nationella regler och viss utländsk lagstiftning. Därefter redovisas i kapitel 10 kommitténs överväganden och författningsförslag beträffande skyddslagens förbud i förhållande till drönare och andra obemannade farkoster. I kapitel 11 finns en beskrivning av skyddsvakters utrustning samt de tekniker och metoder som finns eller är under utveckling i fråga om ingripanden mot drönare. Kommitténs överväganden och författningsförslag när det gäller skyddsvakters befogenheter vid sådana ingripanden följer i kapitel 12. Kapitel 13 och 14 består av de i ett betänkande sedvanliga avsnitten med konsekvensbeskrivning och författningskommentar. 3 Kort om skyddslagen Skyddslagen (2010:305) ger rättsliga förutsättningar för ett förstärkt skydd för vissa byggnader, anläggningar, områden samt militära fartyg och luftfartyg, kallade skyddsobjekt i lagen, mot särskilt angivna hot, nämligen (1) sabotage, (2) terroristbrott enligt 2 § lagen (2003:148) om straff för terroristbrott (3) spioneri samt röjande i andra fall av hemliga uppgifter som rör totalförsvaret, och (4) grovt rån (1 §). Skyddslagen innehåller också bestämmelser om skydd för allmänheten mot skador som kan uppkomma till följd av militär verksamhet (2 §). För att tillgodose behovet av skydd när detta föranleds av något av ovanstående hot, kan det beslutas att viss närmare angiven egendom ska vara skyddsobjekt. Ett beslut om skyddsobjekt innebär att obehöriga inte har tillträde till skyddsobjektet (7 § första stycket). Tillträdesförbudet upprätthålls antingen genom någon byggnadsteknisk åtgärd t.ex. inhägnad eller genom fysiskt bevakningsskydd, vilket bl.a. utgörs av bevakningspersonal med olika befogenheter. sker det genom en kombination av dessa åtgärder.1 Det är den som äger eller nyttjar ett skyddsobjekt som ansvarar för att objektet bevakas. Genom ett särskilt beslut får tillträdesförbudet förenas med ett förbud mot att göra avbildningar, beskrivningar eller mätningar av eller inom skyddsobjektet (7 § andra stycket). Om det bedöms vara tillräckligt för att tillgodose skyddsbehovet, kan tillträdesförbudet ersättas av ett avbildningsförbud eller av ett förbud mot att bada, dyka, ankra eller fiska (7 § tredje stycket). Uppräkningen av alternativa förbud är uttömmande. Beslut om skyddsobjekt fattas av regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer (18 § första stycket). 1 , Skyddslagen, En kommentar, tredje upplagan (2011) s. 16. beslutanderätten i frågor om skyddsobjekt förutom när det gäller eller regeringens byggnader, anläggningar eller områden, dessa beslutar regeringen alltjämt om. Säkerhetspolisen beslutar i frågor om skyddsobjekt när det gäller egendom som används som tjänstebostad för statsministern.2 Genom skyddsförordningen (2010:523) har i övrigt Försvarsmakten och länsstyrelserna getts beslutanderätt i fråga om de flesta typer av skyddsobjekt. De närmare bestämmelserna om beslutanderätt framgår av förordningen. Som huvudregel beslutar om objekt som används i huvudsak för civila ändamål, medan Försvarsmakten beslutar om objekt som används av Försvarsmakten, och . Av Försvarsmaktens verkställighetsföreskrifter framgår att Försvarsmaktens beslut i fråga om skyddsobjekt fattas av myndighetens chef eller högkvarteret. När det gäller länsstyrelserna är det som huvudregel i det län där objektet är beläget som fattar beslut om objektets skyddsstatus. I det fortsatta betänkandet används begreppen militära och civila skyddsobjekt i de olika sammanhang då ett skyddsobjekt i huvudsak beslutas av militär respektive civil myndighet. Begreppen är dock inte definierade i skyddslagen. Den typ av egendom som kan beslutas vara civila skyddsobjekt framgår av 4 § skyddslagen och är följande: 1.statschefens och tronföljarens residens och bostäder samt statsministerns bostäder, 2.byggnader, andra anläggningar och områden som staten har äganderätt eller nyttjanderätt till och som disponeras av eller riksdagsförvaltningen, 3.byggnader och andra anläggningar som staten, en kommun eller ett landsting har äganderätt eller nyttjanderätt till och som används eller är avsedda för att leda eller styra statlig eller verksamhet, 4.byggnader, andra anläggningar och områden som används eller är avsedda för ledning av räddningstjänsten eller totalförsvarets civila delar i övrigt eller för fredstida krishantering, energiförsörj- 2 3 § lag (2014:514) om ansvar för vissa säkerhetsfrågor vid statsministerns tjänstebostäder. ning, vattenförsörjning, elektroniska kommunikationer, transporter eller försvarsindustriella ändamål, och 5.byggnader, andra anläggningar och områden som används eller är avsedda för verksamhet som innefattar upprätthållande av allmän ordning och säkerhet, verksamhet inom kriminalvården eller försörjning med sedlar och mynt. Som militära skyddsobjekt kan enligt 5 § skyddslagen följande beslutas: 1.byggnader, andra anläggningar och områden som staten har äganderätt eller nyttjanderätt till och som disponeras av Försvarsmakten, eller , samt militära fartyg och luftfartyg 2.områden där Försvarsmakten, eller , tillfälligt bedriver övningar, prov eller försök eller där oförutsedda följder av sådan verksamhet kan inträffa, 3.områden där Försvarsmakten har satts in för att hindra en kränkning av territorium eller för att möta ett väpnat angrepp mot landet,