sou · H6B371 · 2018-09-05 00:00:00 — De nuvarande nationella skolutvecklingsprogrammen kompletteras så att de i relevanta delar innehåller avsnitt specifikt riktade till vuxen- utbildningen. Ett nionde nationellt skolutvecklingsprogram för vuxen- utbildningen ska tas fram. Samverkan kring regionalt yrkesvux fick utredningen ett tilläggsuppdrag om att följa och analysera samverkan inom regionalt yrkesvux, mellan kommu- nerna samt mellan kommungruppen och övriga aktörer. Utredningen har även haft i uppdrag att vid behov föreslå åtgärder för att förbättra samarbetet inom regionalt yrkesvux. Många kommuner har svårt att tillhandahålla vissa yrkesutbild- ningar själva och investeringstunga utbildningar kan kräva samlade krafter och samordning för att komma till stånd och utnyttjas effek- tivt. Syftet med regionalt yrkesvux är att skapa bättre förutsättningar för ett bredare utbud av yrkesutbildning genom regional samverkan och bättre samverkan mellan myndigheter och branscher. Hänsyn ska tas både till individens behov och till behoven av kompetens på arbetsmarknaden. Det finns således ett mål att bidra till kompetens- försörjningen genom regionalt yrkesvux som inte finns för övriga komvux. Satsningen syftar även till att fler platser ska komma till stånd, varför det har satts ett medfinansieringskrav, en kommu- nal årsplats för en statlig årsplats, som ska förhindra en neddragning av kommunernas egenfinansierade platser när riktade statsbidrag betalas ut. Utredningen konstaterar att regionalt yrkesvux har lett till en fördjupad och utvecklad regional samverkan. Dock behövs en tydligare koppling till branscherna och ett mer differentierat utbild- ningsutbud som motsvarar behoven på flera delar av arbetsmarkna- den. Regionalt yrkesvux har ett bredare syfte än att enbart förbättra samverkan, men för att samtliga syften; breddat utbud, fler platser och mer samordnade placeringar av yrkesutbildningar, ska kunna uppnås är en av förutsättningarna en bättre fungerande regional samverkan över hela landet. Utredningen konstaterar att samverkan har kommit olika långt i olika kommungrupper och för de aktörer kommunerna ska sam- verka med. Förutsättningarna för samverkan skiljer sig även stort åt över landet vad gäller såväl kommuner som regionalt utvecklings- ansvariga, Arbetsförmedlingen och olika branscher. Det konstateras att flera hinder finns för en verkligt effektiv samverkan överallt. Kommunerna kan bland annat tolka nuvarande urvalsbestämmels- erna så olika att det försvårar samverkan. En övergripande bild som ges från olika aktörer är otydliga ansvarsroller och mandat som ger dubbelarbete och skapar ineffektivitet i samverkan kring regionalt yrkesvux. Då förutsättningarna skiljer sig åt över landet och mellan olika aktörer konstaterar utredningen att åtgärder för att förbättra samverkan behöver ha detta i beaktande. Dessutom bör de åtgärder utredningen föreslår inte innebära för stora organisatoriska föränd- ringar för kommunerna då Utredningen för planering och dimen- sionering av gymnasiala utbildningar (Dir. 2018:17) kan komma att föreslå organisatoriska förändringar inom samma område i betänk- andet som ska lämnas till regeringen . Utredningen föreslår därför att ett krav införs i förordningen (2016:937) om statsbidrag för regional yrkesinriktad vuxenutbild- ning att kommunerna som söker regionalt yrkesvux tillsammans ska ha ett samverkansavtal. Åtgärden erbjuder flexibilitet utifrån varje kommungrupps förutsättningar som det förtydligar ansvars- roller och mandat och därigenom kan skapa en mer effektiv samver- kan mellan kommunerna och olika aktörer. Riksrekryterande yrkesutbildningar inom komvux och särvux har haft i uppdrag att analysera och bedöma om det finns yrkesutbildningar inom komvux och särvux som bör vara riksrekryterande för att tillgodose arbetsmarknadens behov av utbil- dad arbetskraft och i förekommande fall lämna nödvändiga författ- ningsförslag. finns riksrekryterande yrkesutbildningar inom gymnasie- skolan men inte inom vuxenutbildningen. Utredningens bedömning är att det finns behov i flera branscher som delvis skulle kunna lösas av riksrekryterande yrkesutbildningar inom komvux och särvux. Det finns dock flera förutsättningar som behöver ses över innan det är möjligt att helt ta ställning till om detta bör införas. Flera processer som kan påverka bedömningen pågår nu och avslutas kring 2020. Regeringen bör därför tillsätta en arbetsgrupp för att i särskild ord- ning se över förutsättningarna för att införa riksrekryterande yrkes- utbildningar inom komvux och särvux, alternativt uppdra åt Skol- verket att analysera detta i dialog med branscherna. Detta efter att flera nu pågående processer som påverkar förutsättningarna för riks- rekryterande utbildningar inom vuxenutbildningen och som kan bidra till beslutsunderlaget i frågan har avslutats. 1.1Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen (2010:800)1 dels att 21 kap. ska upphöra att gälla, dels att 1 kap. 1 och 12 §§, 2 kap. 2, 3, 13, 18, 20 och 26 §§, 3 kap. 13 §, 4 kap. 16 §, 5 kap. 5, 17, 19 och 22 §§, 15 kap. 14 §, 18 kap. 13 §, 20 kap. 1–7, 9–13, 15–18, 20–23, 35–38 och 40 §§, 23 kap. 2, 6 och 8 §§, 24 kap. 10 §, 28 kap. 12 § och 29 kap. 3 och 12 §§ ska ha följande lydelse. Denna lag innehåller bestämmelser om skolväsendet. Utbildning inom skolväsendet anordnas av det allmänna och av enskilda enligt 2 kap. 2–6 §§. – gymnasiesärskola, och 1Senaste lydelse 2018:1098. 2Senaste lydelse 2015:482. – särskild utbildning för vuxna. I skolväsendet ingår också fritidshem som kompletterar utbild- ningen i förskoleklassen, , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan och vissa särskilda utbildningsformer. Lagen är uppdelad i 29 kapitel. –inledande bestämmelser (1 kap.), –huvudmän och ansvarsfördelning (2 kap.), –barns och elevers utveckling mot målen (3 kap.), –kvalitet och inflytande (4 kap.), –trygghet och studiero (5 kap.), –åtgärder mot kränkande behandling (6 kap.), –skolplikt och rätt till utbildning (7 kap.), –förskolan (8 kap.), –förskoleklassen (9 kap.), –(10 kap.), –grundsärskolan (11 kap.), –specialskolan (12 kap.), –sameskolan (13 kap.), –fritidshemmet (14 kap.), –gymnasieskolan (15–17 a kap.), –gymnasiesärskolan (18 och 19 kap.), –vuxenutbildning (20 kap.), –särskild utbildning för vuxna (21 kap.), –entreprenad och samverkan (23 kap.), –särskilda utbildningsformer (24 kap.), –annan pedagogisk verksamhet (25 kap.), –tillsyn, statlig kvalitetsgranskning och nationell uppföljning och utvärdering (26 kap.), –skolväsendets överklagandenämnd och (27 kap.), –överklagande (28 kap.), och –övriga bestämmelser (29 kap.). 3Senaste lydelse 2015:482. Kommuner är huvudmän för Kommuner är huvudmän för förskola, förskoleklass, grund- förskola, förskoleklass, skola, grundsärskola, gymnasie- skola, grundsärskola, gymnasie- skola, gymnasiesärskola, kom- munal vuxenutbildning, särskild utbildning för vuxna och fritids- fritidshem, om inte annat följer hem, om inte annat följer av 4 §. av 4 §. I varje kommun ska det finnas en eller flera nämnder som ska fullgöra kommunens uppgifter enligt denna lag. Om kommunens uppgifter fullgörs av flera nämnder ska varje sådan nämnd, i den utsträckning det begärs, lämna de uppgifter som behövs för att admi- nistrera fördelningen av platser i förskola och i sådan verksamhet som avses i 25 kap. till de övriga nämnderna. För en sådan nämnd som avses i andra stycket gäller det som är föreskrivet om nämnder i kommunallagen (2017:725). Ett landsting får vara huvud- Ett landsting får vara huvud- man för gymnasieskola, gym- man för gymnasieskola, gym- utbildning och särskild utbildning vuxenutbildning i den utsträck- för vuxna i den utsträckning som ning som anges i denna lag. anges i denna lag. I ett landsting som är huvudman för sådana skolformer som anges i första stycket ska det finnas en eller flera nämnder som ska fullgöra uppgifter enligt denna lag. För en sådan nämnd som avses i andra stycket gäller det som är föreskrivet om nämnder i kommunallagen (2017:725). 4Senaste lydelse 2017:759. 5Senaste lydelse 2017:759. Endast den som har legitimation som lärare eller förskollärare och är behörig för viss undervisning får bedriva undervisningen. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om vad som krävs för att vara behörig att bedriva viss undervisning i skolväsendet. Regeringen får även meddela Regeringen får även meddela föreskrifter om undantag från föreskrifter om undantag från kraven på legitimation och behö- kraven på legitimation och behö- righet för sådana speciallärare righet för sådana speciallärare och specialpedagoger som är och specialpedagoger som är anställda som lärare i grundsär- anställda som lärare i grundsär- skolan, specialskolan, gymnasie- skolan, specialskolan, gymnasie- särskolan eller särskild utbildning utbildning som särskild utbildning. Om det inte finns någon att tillgå inom huvudmannens organi- sation som uppfyller kraven enligt 13 § eller om det finns något annat särskilt skäl med hänsyn till eleverna eller barnen, får en annan lärare eller förskollärare bedriva undervisningen. En sådan lärare eller förskollärare ska 1.vara lämplig att bedriva undervisningen, och 2.i så stor utsträckning som möjligt ha en utbildning som mot- svarar den utbildning som är behörighetsgivande. En person som avses i första stycket får bedriva undervisning under högst i sänder. Detta gäller dock inte om undervisningen avser 2. yrkesämne i gymnasieskola, 2. yrkesämne i gymnasieskola, vuxenutbildning på gymnasial nivå vuxenutbildning på gymnasial nivå eller särskild utbildning för vuxna eller som särskild utbildning på på gymnasial nivå, eller gymnasial nivå, eller 3.individuella kurser eller orienteringskurser i vuxen- utbildning. 6Senaste lydelse 2013:823. 7Senaste lydelse 2011:189. Endast den som har legitimation får anställas som lärare eller förskollärare i skolväsendet utan tidsbegränsning. Den som inte har legitimation Den som inte har legitimation som lärare får dock anställas som som lärare får dock anställas som lärare i skolväsendet utan tids- lärare i skolväsendet utan tids- begränsning, om han eller hon begränsning, om han eller hon ska undervisa i modersmål eller i ska undervisa i modersmål eller i ett yrkesämne i gymnasieskolan, ett yrkesämne i gymnasieskolan, nivå eller särskild utbildning för nivå eller som särskild utbildning vuxna på gymnasial nivå, eller på gymnasial nivå, eller indivi- individuella kurser eller orienter- duella kurser eller orienterings- Detta gäller bara om Detta gäller bara om 1.det saknas sökande som har legitimation, 2.den sökande har tillräcklig kompetens för att undervisa i det aktuella ämnet eller på den aktuella kursen, och 3.det finns skäl att anta att den sökande är lämplig att bedriva undervisningen. Även en lärare som är undantagen från krav på legitimation enligt föreskrifter som meddelats med stöd av 13 § tredje stycket och den som ska bedriva undervisning som avses i 17 § får anställas som lärare eller förskollärare i skolväsendet utan tidsbegränsning. vuxenutbildning eller särskild ut- vuxenutbildning får för sina elever bildning för vuxna får för sina anordna sådan elevhälsa som elever anordna sådan elevhälsa avses i 25 §. som avses i 25 §. 8Senaste lydelse 2017:1104. 9Senaste lydelse 2015:482. I , grundsärskolan, I , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gym- särskild utbildning för vuxna ska ska betyg sättas i den utsträckning betyg sättas i den utsträckning och och form som följer av denna lag form som följer av denna lag eller eller annan författning. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om undantag från första stycket för fristående skolor med särskild pedagogisk inriktning. I en lokal styrelse för en för- I en lokal styrelse för en för- skoleenhet eller en skolenhet med grundskola eller grundsär- med grundskola eller grundsär- skola ska företrädare för barnens skola ska företrädare för barnens och företrädare för de anställda och företrädare för de anställda ingå som ledamöter. ingå som ledamöter. styrelse för en skolenhet med styrelse för en skolenhet med gymnasieskola, gymnasiesärskola, särskild utbildning för vuxna ska ska företrädare för eleverna och företrädare för de anställda ingå företrädare för de anställda ingå eleverna eller vårdnadshavarna får får inte vara fler än övriga leda- inte vara fler än övriga ledamöter. 10Senaste lydelse 2015:482. 11Senaste lydelse 2015:482. Ordningsregler ska finnas för varje skolenhet. De ska utarbetas under medverkan av eleverna och följas upp på varje skolenhet. Rektorn beslutar om ordningsregler. Denna paragraf gäller inte för Denna paragraf gäller inte för särskild utbildning för vuxna. I gymnasieskolan, gymnasie- I gymnasieskolan, gymnasie- utbildning och särskild utbildning utbildning får huvudmannen be- för vuxna får huvudmannen be- sluta att helt eller delvis stänga av sluta att helt eller delvis stänga av 1.eleven med otillåtna hjälpmedel eller på annat sätt försöker vilseleda vid bedömningen av elevens måluppfyllelse och kunskaper, 2.eleven stör eller hindrar utbildningens bedrivande, 3.eleven utsätter någon annan elev eller av utbildningen berörd person för kränkande behandling, eller 4.elevens uppförande på annat sätt inverkar negativt på övriga elevers trygghet och studiero. Huvudmannen får besluta att ett beslut om avstängning ska gälla . Om det kan antas att någon av förutsättningarna för avstängning enligt första stycket 2–4 är uppfyllda och beslutet är nödvändigt med hänsyn till elevernas trygghet och studiero, får rektorn besluta om omedelbar avstängning. Rektorn får inte uppdra åt någon annan att fatta beslut enligt tredje stycket. 12Senaste lydelse 2015:482. 13Senaste lydelse 2015:482. Huvudmannen får besluta att Huvudmannen får besluta att helt eller delvis stänga av en elev helt eller delvis stänga av en elev från en viss utbildning i gym- från en viss utbildning i gym- nasieskolan, gymnasiesärskolan, särskild utbildning för vuxna, om 1.det i utbildningen ingår praktik eller delar av utbildningen är arbetsplatsförlagd, och 2.det är uppenbart olämpligt att eleven deltar i den praktiska tjänstgöringen. Huvudmannen får besluta att ett beslut om avstängning ska gälla . Om det kan antas att förutsättningarna för avstängning enligt första stycket är uppfyllda och det är nödvändigt på grund av brådskande omständigheter, får rektorn besluta om omedelbar avstängning. Rektorn får inte uppdra åt någon annan att fatta beslut enligt tredje stycket. Rektorn eller en lärare får från en elev omhänderta föremål som används på ett sätt som är störande för utbildningen eller som kan utgöra en fara för säkerheten i denna. Rektorn får inte uppdra åt någon annan att fatta beslut enligt Denna paragraf gäller inte för Denna paragraf gäller inte för särskild utbildning för vuxna. får får vara gemensam för gymnasie- vara gemensam för gymnasie- skolan, gymnasiesärskolan, kom- skolan, gymnasiesärskolan, kom- 14Senaste lydelse 2015:482. 15Senaste lydelse 2015:482. 16Senaste lydelse 2012:109. munal vuxenutbildning på gym- munal vuxenutbildning på gym- nasial nivå och särskild utbildning nasial nivå och som särskild ut- för vuxna på gymnasial nivå. bildning på gymnasial nivå. får vara gemensam för gymnasieskola anordnad av kommuner, landsting och enskilda huvudmän. vara gemensam för gymnasiesär- vara gemensam för gymnasiesär- skolan, gymnasieskolan, särskild skolan, gymnasieskolan, och kom- utbildning för vuxna på gymnasial munal vuxenutbildning på gym- nasial nivå och som särskild ning på gymnasial nivå. utbildning på gymnasial nivå. får vara gemensam för gymnasie- särskola anordnad av kommuner, landsting och enskilda huvudmän. I detta kapitel finns –allmänna bestämmelser (2–9 §§), – bestämmelser om kommu- – bestämmelser om kommu- nal vuxenutbildning på grund- nal vuxenutbildning på grund- läggande nivå (10–15 §§), läggande nivå och som särskild utbildning på grundläggande nivå (10–15 §§), – bestämmelser om kommu- – bestämmelser om kommu- nal vuxenutbildning på gymnasial nal vuxenutbildning på gymnasial nivå (16–23 §§), nivå och som särskild utbildning på gymnasial nivå (16–23 §§), –bestämmelser om vuxenutbildning i svenska för invandrare (24–33 §§), –bestämmelser om betyg (34–41 §§), –bestämmelser om validering (42 och 43 §§), och –bestämmelser om intyg (44 och 45 §§). 17Senaste lydelse 2012:109. 18Senaste lydelse 2015:482. När det gäller vuxenutbildning på gymnasial nivå och som särskild utbildning på gym- nasial nivå ska den som har störst behov av utbildning prioriteras. Målet för den kommunala Målet för den kommunala vuxenutbildningen är att vuxna vuxenutbildningen är att vuxna ska stödjas och stimuleras i sitt ska stödjas och stimuleras i sitt De ska ges möjlighet att De ska ges möjlighet att utveckla sina kunskaper och sin utveckla sina kunskaper och sin kompetens i syfte att stärka sin kompetens i syfte att stärka sin ställning i arbets- och samhälls- ställning i arbets- och samhälls- livet samt att främja sin person- livet samt att främja sin person- vuxenutbildningen utgör en bas för den nationella och regionala kom- och en grund för fortsatt utbildning. Utgångspunkten för utbildningen ska vara den enskildes behov och förutsättningar. När det gäller vuxenutbildning på gymnasial nivå ska de som fått minst utbildning prioriteras. Kommunerna ska tillhandahålla vuxenutbildning. hållas på grundläggande nivå, på grundläggande nivå, gymnasial nivå och som svenska gymnasial nivå, som särskild utbild- ning på grundläggande nivå och gymnasial nivå samt som svenska Med särskild utbildning avses utbildning för vuxna med utveck- 29 kap. 8 § följer att det som i denna lag sägs om personer med utvecklingsstörning ska gälla också för vissa andra vuxna. 19Senaste lydelse 2015:482. 20Senaste lydelsen 2015:482. Särskild utbildning får, under förutsättning att det inte begränsar möjligheten för de personer som avses i tredje och fjärde stycket denna paragraf, tillhandahållas för vuxna utan utvecklingsstörning om de i övrigt uppfyller kraven för sådan utbildning. Ett sådant beslut om att erbjuda en vuxen särskild utbildning fattas av rektor. Beslutet ska föregås av en specialpedagogisk bedömning. Utbildning på grundläggläggande nivå syftar till att ge vuxna sådana kunskaper som de behöver för att delta i samhälls- och arbetslivet. Den syftar också till att möjliggöra fortsatta studier. Utbildning på gymnasial nivå syftar till att ge vuxna kunskaper på en nivå som motsvarar den som utbildningen i gymnasieskolan ska ge. Särskild utbildning på grun- dläggande nivå syftar till att ge vuxna kunskaper på en nivå som motsvarar den som utbildningen i grundsärskolan ska ge. Särskild utbildning på gym- nasial nivå syftar till att ge vuxna kunskaper på en nivå som mot- svarar den som utbildningen på nationella program i gymnasiesär- skolan ska ge. Utbildning i svenska för invandrare syftar till att ge vuxna invand- rare grundläggande kunskaper i svenska språket. Utbildningen syftar också till att ge vuxna invandrare som saknar grundläggande läs- och skrivfärdigheter möjlighet att förvärva sådana färdigheter. Utbild- ningen får ske på elevens modersmål eller något annat språk som eleven behärskar. 21Senaste lydelse 2015:482. Utbildningen bedrivs i form av kurser och på gymnasial nivå eller som särskild utbildning på gymnasial nivå även i form av ett komvuxarbete.På gymnasial nivå betecknas kursernas och komvuxarbetets om- fattning med gymnasiepoäng.Vid särskild utbildning på gymnasial nivå betecknas kurser- nas och komvuxarbetets omfatt- ning med gymnasiesärskolepoäng. Utbildningen bedrivs i form av kurser och på gymnasial nivå även i form av ett gymnasiearbete. På gymnasial nivå betecknas kursernas och gymnasiearbetets omfattning med gymnasiepoäng. För varje kurs ska det finnas en kursplan när det gäller utbildning på grundläggande nivå. För varje ämne ska det finnas en ämnesplan när det gäller utbildning på gymnasial nivå. För varje kurs ska det finnas en kursplan när det gäller särskild utbildning på grundläggande nivå. För varje ämne ska det finnas en ämnesplan när det gäller särskild utbildning på gymnasial nivå. Regeringen eller den myndig- Regeringen eller den myndig- het som regeringen bestämmer het som regeringen bestämmer kursplaner, ämnesplaner och gym- kursplaner, ämnesplaner, ämnesplaner inte ska finnas eller innebära att kursplaner eller ämne- att gymnasiepoäng inte ska be- splaner inte ska finnas eller att räknas för vissa kurser. skolepoäng inte ska beräknas för Regeringen eller den myndig- het som regeringen bestämmer får 22Senaste lydelse 2012:109. meddela föreskrifter om mål och kunskapskrav för komvuxarbetet. Utbildningen ska vara avgiftsfri, om inte något annat följer av denna lag eller av föreskrifter som har meddelats med stöd av 3 kap. 21 §. Det får dock förekomma enstaka inslag som kan medföra en obetydlig kostnad för eleverna. att böcker och andra lärverktyg, att böcker och andra lärverktyg, som varje elev inom utbildning som varje elev inom utbildning på grundläggande eller gymnasial på grundläggande eller gymnasial nivå har för eget bruk och får nivå eller som särskild utbildning behålla som sin egendom, ska på grundläggande eller gymnasial anskaffas av eleverna själva eller nivå har för eget bruk och får erbjudas mot avgifter som högst behålla som sin egendom, ska anskaffas av eleverna själva eller erbjudas mot avgifter som högst används i utbildningen ska i övrigt tillhandahållas utan kostnad för används i utbildningen ska i övrigt tillhandahållas utan kostnad för Elever inom utbildning i svenska för invandrare ska utan kostnad ha tillgång till böcker och andra lärverktyg som behövs för en tids- enlig utbildning. Huvudmannen får dock besluta att elever ska hålla sig med enstaka egna lärverktyg. Avgifter får inte tas ut i samband med ansökan om plats. Den som har antagits till en kurs har rätt att fullfölja kursen. Huvudmannen får dock besluta att utbildningen på kursen ska upp- höra, om eleven saknar förutsättningar att tillgodogöra sig utbild- ningen eller annars inte gör tillfredsställande framsteg. Den vars utbildning på grund- Den vars utbildning på grund- läggande nivå har upphört enligt läggande nivå eller som särskild andra stycket ska på nytt beredas utbildning på grundläggande nivå 23Senaste lydelse 2015:482. 24Senaste lydelse 2015:482. Hemkommunen ansvarar för att de som enligt 11 § har rätt att delta i utbildning på grundläg- gande nivå eller som särskild utbildning på grundläggande nivå och önskar det, också får delta i sådan utbildning.Varje kommun ska aktivt verka för att nå de vuxna i kom- munen som har rätt att delta i utbildning på grundläggande nivå och som särskild utbildning på grundläggande nivå och för att motivera dem att delta i sådan utbildning. sådan utbildning, om det finns har upphört enligt andra stycket särskilda skäl för det. ska på nytt beredas sådan utbild- utbildning på gymnasial nivå har ning, om det finns särskilda skäl upphört enligt andra stycket får Den vars utbildning på på nytt beredas sådan utbildning, gymnasial nivå eller som särskild om det finns särskilda skäl för det. utbildning på gymnasial nivå har upphört enligt andra stycket får på nytt beredas sådan utbildning, om det finns särskilda skäl för det. Den vars utbildning i svenska för invandrare har upphört enligt andra stycket eller som frivilligt avbrutit sådan utbildning ska på nytt beredas sådan utbildning, om det finns särskilda skäl för det. Utbildningen får avbrytas även enligt bestämmelserna i 5 kap. 17–20 §§. Hemkommunen ansvarar för att de som enligt 11 § har rätt att delta i utbildning på grundläg- gande nivå och önskar det, också får delta i sådan utbildning. Varje kommun ska aktivt verka för att nå de vuxna i kom- munen som har rätt att delta i utbildning på grundläggande nivå och för att motivera dem att delta i sådan utbildning. En vuxen har rätt att delta i En vuxen har rätt att delta i