sou · H6B328 · 2018-04-03 00:00:00 — har konstaterat att inte gav vägledning i denna fråga eftersom utredningen, som föreslog att lagen skulle upphävas och att en ny lag för bland annat inspelning skulle gälla, inte lämnade något tydliggörande avseende lagringsfrågor.18 I detta sammanhang är det viktigt att ha i åtanke att frågor om offentlighet och sekretess i den nationella alarmeringsfunktionens verksamhet är starkt kopplade till frågan om valet av organisations- form. Valet av organisationsform påverkar vilka författningar som blir tillämpliga. För statliga och kommunala myndigheter, men inte för privaträttsliga subjekt, gäller exempelvis tryckfrihetsförordningen, förvaltningslagen, OSL och arkivlagen (1990:782). 14Malmö tingsrätts beslut i mål B 2539-10. 15Hovrätten över och , beslut i mål Ö 980-10. 16Riksrevisionen (2015), RIR 2015:11, s. 73 f. 18Riksrevisionen (2015), RIR 2015:11, s. 74. Offentlighet, sekretess, tillsyn, överföring av uppgifter och personlig integritet 15.4.1Grundläggande rättigheter och friheter anges i svensk grundlag, och följer av Genom svensk grundlag, Europakonventionen19 och (exempelvis rättighetsstadgan20) fastställs ett antal grundläggande rättigheter och friheter för medborgarna.21 På både europeisk och nationell nivå finns dessutom en lång rad lagar och andra författ- ningar som erbjuder ett mer detaljerat och långtgående skydd för flera av dessa grundläggande fri- och rättigheter.22 De flesta rättigheterna är relativa rättigheter som lagligt kan begränsas i viss utsträckning och under vissa förutsättningar.23 Några av de relativa rättigheterna är av särskilt intresse för utredningen.24 Det är dels rättigheter som syftar till att skydda den personliga inte- griteten, dels vad som ibland kallas demokratiska rättigheter.25 Skyddet för den personliga integriteten handlar om rättigheter som tillgodoser rätten till privatliv, dataskydd, skydd mot husrann- sakningar och rätt till förtrolig kommunikation. När det gäller skyddet för den personliga integriteten vid elektronisk kommu- nikation uppstår ofta principiella konflikter mellan statens och individens intressen.26 Demokratiska rättigheter handlar om positiva och negativa opinionsfriheter som t.ex. yttrandefrihet, tryckfrihet och åsikts- frihet som samtliga syftar till att möjliggöra och bibehålla en demo- kratisk diskussion i samhället.27 19Europeiska konventionen d. 1950 angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna som är införd i svensk rätt som vanlig lag , se lagen (1994:1219) om den europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättig- heterna och de grundläggande friheterna. 20Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. 21Derlén, , och , , Konstitutionell rätt, 1 uppl., 2016, s. 253 och 297. 22Derlén m.fl., s. 298. 23Derlén m.fl., s. 259 och 269. 24Se kapitel 16 när det gäller skyddet för näringsfrihet och allas likhet inför lagen. 25Derlén m.fl., s. 298 f och s. 314. 26Derlén m.fl., s. 315. 27Derlén m.fl., s. 298 f. Offentlighet, sekretess, tillsyn, överföring av uppgifter och personlig integritet Kort om rättigheter som skyddar den personliga integriteten Skyddet för privat- och familjelivet regleras i artikel 8 Europakonven- tionen, 2 kap. 6 § regeringsformen och artikel 7 rättighetsstadgan. Dataskydd är en särskilt viktig del i skyddet av privatlivet och är på samma gång en självständig och en kompletterande aspekt av skyddet av privatlivet. I och rättighetsstadgan har dataskyddet och skyddet för personuppgifter fått en särskild ställning (se artikel 8).28 Rättighetsstadgan grundas dataskyddsdirektiv29, samt konvention av den 28 janu- ari 1981 om skydd för enskilda vid automatisk databehandling av personuppgifter30. Som komplement till rättigheten om skydd för personuppgifter finns krav på upprätthållande av dataskydd i artikel 16 fördraget om Europeiska unionens funktionssätt31 (Funk- tionsfördraget; FEUF).32 Den nuvarande nationella regleringen rörande personuppgiftsbehandling, exempelvis personuppgiftslagen (1998:204; PUL), bygger dataskyddsdirektiv.33 Data- skyddsdirektivet kommer att ersättas av en ny allmän dataskydds- förordning (dataskyddsförordningen) och PUL kom- mer att upphävas vilket beskrivs närmare i avsnitt 15.7.1. Skyddet för den personliga integriteten är inte absolut. Det skydd som ges i 2 kap. 6 § regeringsformen kan exempelvis begränsas genom lag (2 kap. 20 § regeringsformen). Kort om demokratiska rättigheter Tryck- och yttrandefrihet regleras i artikel 10, 2 kap. 1 § regeringsformen, tryckfrihetsförordningen, yttrande- frihetsgrundlagen och rättighetsstadgan (artikel 11).34 28Derlén m.fl. s. 300 och 318. 29Europaparlamentet och rådets direktiv /46/EG av om skydd för enskildas personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (EGT L 281.23.11.1995, s. 31). 30Europarådets konvention av om skydd för enskilda vid automatisk databehandling av personuppgifter har ratificerats av samtliga medlemsstater. 31Se konsoliderad version av Fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, EUT 2012 C 326/47. 32Derlén m.fl,, s. 326. 33Derlén m.fl., s. 326. 34Derlén m.fl., s. 300. Offentlighet, sekretess, tillsyn, överföring av uppgifter och personlig integritet Av 2 kap. 23 § regeringsformen följer att yttrande- och informa- tionsfriheten får begränsas med hänsyn till rikets säkerhet, folk- försörjningen, allmän ordning och säkerhet, enskildas anseende, privatlivets helgd eller förebyggandet och beivrandet av brott. Detta ger alltså en möjlighet att reglera tystnadsplikt. Dessa begränsningsgrunder har sin motsvarighet i OSL. Vidare får fri- heten att yttra sig i näringsverksamhet begränsas och i övrigt får begränsningar i yttrandefriheten och informationsfriheten endast göras om särskilt viktiga skäl föranleder det. Regeln i 2 kap. 21 § regeringsformen sätter ytterligare gränser i form av krav på pro- portionalitet, icke-diskriminering och att begränsningar inte får hota den fria åsiktsbildningen.35 Tryckfrihetsförordningen tillgodoser, förutom möjligheten att trycka skrifter, även möjligheten att ta del av allmänna handlingar hos myndigheter, den s.k. offentlighetsprincipen.36 Offentlighets- principen (även kallad handlingsoffentlighet) kan enligt tryck- frihetsförordningen begränsas i lag om det är påkallat med hänsyn till vissa särskilt uppräknade ändamål, bland annat rikets säkerhet, intresset att förebygga och beivra brott och skyddet för enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden. Den lag som reglerna om handlingssekretess enligt huvudregeln ska finnas i är OSL.37 Sekretess innebär förbud att röja uppgift vare sig det sker muntligen eller utlämnande av allmän handling eller på annat sätt, dvs. både handlingssekretess och tystnadsplikt. När sekretessregler medför tystnadsplikt begränsar det alltså yttrandefriheten (jfr 1 kap. 1 § OSL).38 Tystnadsplikt måste därför vara föreskriven i författning om den inte uppkommit i ett rättsförhållande mellan enskilda, t.ex. genom avtal. I offentlig verksamhet regleras tyst- nadsplikt huvudsakligen i OSL medan regler om tystnadsplikt för privata organ kan återfinnas i andra lagar.39 Åtskilliga regler om 35 Derlén m.fl., s. 344f och , , Offentlighetsprincipen, 9 upp., 2014, s. 167. 36Derlén m.fl., s. 358. 37Derlén m.fl., s. 358–360 och , s. 167 f. (SOU 2017:29), s. 629. Grundlagarna, Kommentaren till 2 kap. 1 § regeringsformen, under rubriken (Zeteo ). Offentlighet, sekretess, tillsyn, överföring av uppgifter och personlig integritet tystnadsplikt syftar huvudsakligen till att skydda den personliga integriteten.40 Som huvudregel består en sekretessregel i OSL av tre huvudsakliga rekvisit som anger sekretessens föremål, räckvidd och styrka. Föremålet för sekretessen är den information som kan omfattas av en sekretessregel, och anges i OSL genom ordet ”uppgift” till- sammans med en mer eller mindre långtgående precisering av upp- giftens art, t.ex. uppgift om en enskilds personliga förhållanden. Räckvidden för sekretessen bestäms normalt genom att det i regeln preciseras att sekretessen bara gäller i en viss typ av ärende, viss typ av verksamhet eller hos en viss myndighet. Det är endast ett fåtal regler om sekretess som gäller utan någon begränsning av räckvidden.41 Styrkan i sekretessen avgörs som regel med hjälp av s.k. skade- rekvisit där man skiljer mellan raka och omvända skaderekvisit. Utgångspunkten är att uppgifterna är offentliga vid raka skade- rekvisit och att sekretess bara kan gälla om det kan antas att viss skada uppstår om det lämnas ut. Utgångspunkten är det motsatta vid omvända skaderekvisit, som alltså innebär en presumtion för sekretess. Endast om det står klart att uppgifterna kan röjas utan att viss skada uppstår får uppgifterna då lämnas ut. Sekretessen kan även vara absolut vilket innebär att de uppgifter sekretessen omfattar ska hemlighållas utan skadeprövning om uppgifterna begärs ut.42 40Holmberg m.fl., Kommentaren till 2 kap. 23 § regeringsformen, under ; inskränkningsändamål. 41Bohlin, s. 176–188 och SOU 2017:29, s. 629 f. 42Bohlin, s. 176 f och 181 samt SOU 2017:29 s. 629 f. Offentlighet, sekretess, tillsyn, överföring av uppgifter och personlig integritet Sekretessbrytande regler och överföring av sekretess I förvaltningslagen finns en generell regel om att myndigheter ska lämna andra myndigheter hjälp inom ramen för den egna verk- samheten (6 §).43 Möjligheten att kunna utbyta information är en viktig förutsättning för en väl fungerande samverkan mellan myn- digheter. Enligt 6 kap. 5 § OSL ska en myndighet lämna ut upp- gifter som den förfogar över när en annan myndighet begär det. framgår det av 8 kap. 1 § OSL att en uppgift som sekre- tess gäller för inte får röjas för andra myndigheter om inte annat anges i lagen.44 Om en uppgift överlämnas till en annan myndighet följer som huvudregel sekretess inte med uppgiften.45 Detta beror bland annat på att behovet av och styrkan i en sekretess inte kan bestämmas enbart med hänsyn till sekretessintresset. Detta måste i varje sam- manhang vägas mot intresset av insyn i myndigheternas verksam- het. Denna avvägning kan mycket väl utfalla på ett annat sätt utanför det område där en sekretessregel gäller. Offentlighets- intresset kan således kräva att de uppgifter som behandlas som hemliga hos en myndighet är offentliga hos en annan myndighet som har inhämtat dem hos den förstnämnda.46 OSL innehåller vissa s.k. sekretessbrytande regler som innebär att sekretess inte hindrar att uppgifter lämnas ut till myndigheter under vissa förutsättningar. I 10 kap. OSL finns regler som bryter all sekretess eller sekretess enligt väldigt många sekretessregler. I 10 kap. 27 § OSL finns den s.k. generalklausulen. Den ger en möjlighet att lämna sekretessbelagd information till en annan myn- dighet om det är uppenbart att intresset av att uppgifterna lämnas har företräde framför det intresse som sekretessen ska skydda. Om en myndighet får en sekretessreglerad uppgift från en annan myndighet gäller sekretess för uppgiften hos den mottagande myndig- heten endast om sekretess följer av en primär sekretessregel som är tillämplig hos den mottagande myndigheten eller av en regel om överföring av sekretess (7 kap. 2 § OSL). Det gäller även om en 43Förvaltningslagen (1986:223) ersätts av förvaltningslagen (2017:900) . 6§ förvaltningslagen motsvaras av 8 § i förslaget till ny förvaltningslag. 44Bohlin, s. 188. 45Bohlin, s. 202. 46Eva Lenberg, , , Offentlighets- och sekretesslagen (Zeteo), Kommentaren till 1 kap. 3 §. Offentlighet, sekretess, tillsyn, överföring av uppgifter och personlig integritet myndighet har elektronisk tillgång till en sekretessreglerad uppgift. I vissa fall har det föreskrivits att tillämpligheten av en viss angiven sekretessregel ska följa med uppgiften när den lämnas till en annan myndighet och det finns särskilda regler om överföring av sekretess till regeringen, , JO och JK samt domstolarna.47 I 11 kap. OSL finns några allmängiltiga regler om överföring av sekretess. De innebär att all sekretess överförs till vissa angivna typer av organ eller vissa angivna verksamheter.48 11 kap. 4 § OSL innehåller en regel om överföring av sekretess i de fall en myndig- het har elektronisk tillgång hos en annan myndighet, s.k. direkt- åtkomst, till sekretessreglerade uppgifter i en upptagning för auto- matiserad behandling. Upptagningen ska vara tillgänglig med tekniskt hjälpmedel som myndigheten själv utnyttjar för överföring i sådan form att den kan läsas, avlyssnas eller på annat sätt upp- fattas.49 10 kap. och 11 kap. OSL innehåller alltså generella regler som sekretessbrytande regler respektive regler om överföring av sekre- tess. Det finns ytterligare sekretessbrytande regler och regler om överföring av sekretessen i de olika avsnitten i OSL. 15.4.3Sekretess och tystnadsplikt för hjälporganen och SOS Alarm För att skydda patienters integritet och begränsa vilka som får ta del av uppgifter om patienters hälsotillstånd och andra personliga förhållanden finns det sekretessregler för offentlig hälso- och sjuk- vård i OSL och regler om tystnadsplikt för enskilt driven hälso- och sjukvård i patientsäkerhetslagen (2010:659).50 Reglerna om sekretess, både handlingssekretess och tystnads- plikt, finns för den offentliga hälso- och sjukvården i 25 kap. OSL. Sekretess gäller inom hälso- och sjukvården för uppgift om en en- skilds hälsotillstånd eller andra personliga förhållanden om det inte 47Bohlin, s. 203 och Lenberg m.fl., Kommentaren till 11 kap. under rubriken . 48Lenberg m.fl., Kommentaren till 11 kap. under rubriken . 49Bohlin, s. 205 och Lenberg m.fl., Kommentaren till 11 kap. 4 §. 50Lenberg m.fl., Kommentaren till 25 kap. 1 § första stycket OSL, under . Offentlighet, sekretess, tillsyn, överföring av uppgifter och personlig integritet står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till den enskilde lider men. Sekretessen gäller med omvänt skaderekvisit, dvs. huvudregeln är att sekretess ska gälla. För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst (25 kap. 1 § OSL). Tystnadsplikten inom hälso- och sjukvården har i princip företräde framför meddelarfriheten (25 kap. 18 § OSL).51 För den privata hälso- och sjukvården ska de som ingår i person- kretsen hälso- och sjukvårdspersonal iaktta tystnadsplikt52 enligt 6 kap. 12 och 13 §§ patientsäkerhetslagen. Begreppet hälso- och sjukvårdspersonal är således avgörande för tillämpligheten av reglerna om tystnadsplikt i patientsäkerhetslagen.53 Patientsäker- hetslagen innehåller även en regel om tystnadsplikt i vissa fall för personer som inte uppfyller kraven på att utgöra hälso- och sjuk- vårdspersonal enligt lagen (6 kap. 16 § samma lag). I 1 kap. 4 § patientsäkerhetslagen definieras begreppet hälso- och sjukvårdspersonal. Det är sju grupper som anses utgöra sådan personal. Punkt 1 avser den som har legitimation för ett yrke inom hälso- och sjukvården och punkt 2 är personal som är verksam vid sjukhus och andra vårdinrättningar och som medverkar i hälso- och sjukvård av patienter.54 En personalkategori som avses med hälso- och sjukvårdspersonal enligt punkt 2 är enligt förarbetena till lagen exempelvis ambulanspersonal som transporterar patienter till och från sjukhus.55 Dessa omfattas av reglerna om tystnadsplikt i 6 kap. 12 och 13 §§ patientsäkerhetslagen.56 Tystnadsplikten innebär att den som tillhör eller har tillhört hälso- och sjukvårdspersonal inte obehörigen får röja vad han eller hon i sin verksamhet fått veta om en enskilds hälsotillstånd eller andra personliga förhållanden (6 kap 12 § patientsäkerhetslagen). Sådan personal får inte heller obehörigen röja en uppgift från en enskild om någon annan persons hälsotillstånd eller andra person- liga förhållanden om det kan antas att det finns en risk för att den 51Bohlin, s. 243. 52I det följande används begreppet sekretess när det är fråga om personer som omfattas av OSL och tystnadsplikt när det är fråga om personer som omfattas av annan lagstiftning, som t.ex. patientsäkerhetslagen eller lagen om verksamheten hos vissa regionala alarmerings- centraler. 53Sandén, , Sekretess och tystnadsplikt inom offentlig och privat hälso- och sjukvård – Ett skydd för patientens personliga integritet, 2012, s. 19, 50 f och 62. 54Sandén, s. 52. 1993/94:149, s. 117 och , s. 57. 56Sandén, s. 59. Offentlighet, sekretess, tillsyn, överföring av uppgifter och personlig integritet som lämnat uppgiften eller någon närstående till uppgiftslämnaren utsätts för våld eller allvarligt men om uppgiften röjs (6 kap. 13 § patientsäkerhetslagen). Som ett obehörigt röjande anses inte att någon fullgör sådan uppgiftsskyldighet som följer av lag eller förord- ning (6 kap. 12–13 §§ patientsäkerhetslagen). I patientsäkerhetslagen finns alltså en presumtion för tystnads- plikt för samma uppgifter som skyddas av sekretess enligt OSL. Endast om det i det enskilda fallet kan konstateras att varken patienten eller någon närstående till denne lider men av att upp- giften röjs får uppgift om en patient alltså lämnas till utom- stående.57 Tystnadsplikten enligt patientsäkerhetslagen har företräde framför meddelarfriheten (44 kap. 3 § OSL). Det finns en sekretessregel i 32 kap. 8 § OSL som gäller personal inom kommunala och statliga myndigheter i sådan verksamhet enligt lagen om skydd mot olyckor som avser utförande av räddningsinsatser, undersökning av olyckor eller tillsyn. Föremålet för sekretessen är enskildas personliga och ekonomiska förhållanden. De uppgifter som kan komma att omfattas av regeln är bland annat uppgifter om skadade personers hälsotillstånd och om förhållanden på en olycks- plats, t.ex. en bostad, som avspeglar sociala och ekonomiska för- hållanden. Presumtionen är för offentlighet. För uppgifter i allmänna handlingar är sekretesstiden högst 20 år.58 personal som utför uppgifter inom sjuktransport- verksamhet samt vissa uppgifter inom IVPA-verksamhet (i väntan på ambulans) omfattas av hälso- och sjukvårdssekretessen i de delar som utgör hälso- och sjukvård.59 57Sandén, s. 19, 50 f och 62. 58Lenberg m.fl., Kommentaren till 32 kap. 8 §. 2004/05:17, s. 18–20. Offentlighet, sekretess, tillsyn, överföring av uppgifter och personlig integritet När polisen utför räddningsinsats i enlighet med sitt statliga ansvar gäller regeln i 32 kap. 8 § OSL även för polisen. För polisens brottsbekämpande verksamhet60 finns centrala reg- ler om sekretess i 18 kap. och 35 kap. OSL. Den s.k. utredningssekretessen eller förundersökningssekretes- sen återfinns i 18 kap. 1 § OSL och en korresponderande sekretess- regel till skydd för enskildas personliga och ekonomiska för- hållanden finns i 35 kap. 1 § OSL.61 Sekretess gäller för uppgifter som hänför sig till förundersökning i brottmål, angelägenhet som avser användning av tvångsmedel i sådant mål eller i annan verk- samhet för att förebygga brott eller polisens verksamhet i övrigt för att förebygga, uppdaga, utreda eller beivra brott (18 kap. 1 § OSL).62 Reglerna om utredningssekretess har försetts med ett rakt skaderekvisit som innebär att sekretess endast gäller om följden av att uppgifterna lämnas ut kan antas bli att syftet med beslutade eller förutsedda åtgärder motverkas eller den framtida verksam- heten skadas. För uppgifter i allmänna handlingar är sekretesstiden högst 40 år.63 Sekretessen i 35 kap. 1 § OSL skyddar en enskilds personliga och ekonomiska förhållanden och omfattar bland annat uppgifter i utredning enligt reglerna om förundersökning i brottmål, använd- ning av tvångsmedel och annan verksamhet som polisen bedriver som syftar till att förebygga, uppdaga, utreda eller beivra brott. Regeln har försetts med omvänt skaderekvisit. Sekretess gäller alltså om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till honom/henne lider skada eller men. Vissa undantag från sekretessen finns i 35 kap. 6–7 §§ OSL. För uppgifter i allmänna handlingar är sekretesstiden högst 70 år.64 60Även bedriver i vissa fall brottsbekämpande verksamhet. Kustbevak- ningen kan t.ex. inleda och bedriva förundersökning om utsläpp från fartyg. 61Samma uppgift hos polisen kan alltså vara skyddad av en av dessa bestämmelser, eller av båda. Om så är fallet avgör om konkurrens vilken bestämmelse som ska vara tillämplig. 62Uppgifter som hänför sig till polisens brottsförebyggande och brottsbekämpande verk- samhet kan också skyddas genom reglerna om utrikes- respektive försvarssekretess (15 kap. 1och 2 §§ OSL) och genom andra regler i 35 kap. OSL. 63Lenberg m.fl., Kommentaren till 18 kap. 1 §. 64Lenberg m.fl., Kommentaren till 35 kap. 1 §. Offentlighet, sekretess, tillsyn, överföring av uppgifter och personlig integritet Tystnadsplikt för personal i larmcentral hos SOS Alarm Eftersom personal i larmcentral hos SOS Alarm inte är offentligt anställda gäller inte OSL.65 En regel om tystnadsplikt för den som är eller har varit verksam hos en alarmeringscentral finns i 4 § första stycket lagen om verk- samheten hos vissa regionala alarmeringscentraler. Den som är eller har varit anställd hos en alarmeringscentral får inte obehörigen röja eller utnyttja vad han eller hon fått veta beträffande vissa uppgifter som lämnats vid sådana telefonsamtal som avses i lagens 2 §. Tystnadsplikten omfattar uppgifter som rör en enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden eller som rör förhållanden av betydelse för rikets försvar, folkförsörjningen eller förebyggandet och beivrandet av brott. I andra stycket erinras om att reglerna i OSL tillämpas i det allmännas verksamhet.66 När det gäller personal hos SOS Alarm som utgör hälso- och sjukvårdspersonal i privat verksamhet är reglerna om tystnadsplikt i patientsäkerhetslagen tillämpliga. I 1 kap. 4 § patientsäkerhetslagen definieras vem som är hälso- och sjukvårdspersonal. Det är sju grupper som anses utgöra sådan personal. Av intresse i detta sam- manhang är gruppen i punkt 1, som omfattar den som har legitimation för ett yrke inom hälso- och sjukvården respektive punkt 7 som avser personal vid larmcentral och sjukvårdsråd- givning som förmedlar hjälp eller lämnar råd och upplysningar till vårdsökande.67 En legitimerad sjuksköterska som förmedlar råd och hjälp om- fattas av 1 kap 4 § punkt 1 patientsäkerhetslagen eftersom han eller hon har legitimation.68 Legitimerad personal som är verksam inom privat hälso- och sjukvård omfattas av reglerna om tystnadsplikt i 6 kap. 12 och 13 §§ patientsäkerhetslagen.69 Larmoperatörer och jämställd personal som förmedlar eller lämnar hjälp vid vårdbehov omfattas av 1 kap. 4 § punkt 7 patient- säkerhetslagen. Regeln omfattar alltså t.ex. personal vid SOS Alarm som vid beställning av ambulans avgör i vilken prioriteringsgrad 65Lenberg m.fl., Kommentaren till 25 kap. 1 § OSL, under rubriken . 66Se exempelvis 25 kap. 1 § OSL för personal inom hälso- och sjukvården. 67Sandén, s. 52. 68Axelson, , Patientsäkerhet och kvalitetssäkring i svensk hälso- och sjukvård, En medi- cinrättslig studie, 2011, s. 224. 69Sandén, s. 56. Offentlighet, sekretess, tillsyn, överföring av uppgifter och personlig integritet ambulansbeställningen ska verkställas eller om annan sjukvårds- resurs ska sändas för att komplettera eller ersätta ambulans samt sådan personal som besvarar frågor som rör sjukdomstillstånd och eventuell egenvård.70 15.4.4Vittnes-, editionsplikt och annan uppgiftsskyldighet gentemot bland annat domstolar och brottsbekämpande myndigheter Sekretess hindrar inte att en uppgift lämnas till en annan myndig- het om uppgiftsskyldighet följer av lag eller förordning (10 kap. 28 § OSL). En sådan uppgiftsskyldighet finns i . Var och en som inte är part i ett mål får höras som vittne i målet (36 kap. 1 § ). Det finns alltså som huvudregel en skyldighet att avlägga vittnesmål, en s.k. vittnesplikt. Det finns dock vissa undantag från vittnesplikten. Detta beskrivs ibland som ett frågeförbud (36 kap. 5 § ). Frågeförbudet gäller exempelvis uppgifter som rör rikets säkerhet och vissa skyddsidentiteter.