sou · H6B374 · 2018-10-02 00:00:00 — dels att det ska införas trettiosex nya paragrafer 6 a–6 h, 7 a–7 f, 8 a–8 f, 9 a–9 f, 14 a, 14 b, 20 b–20 f och 25 c–25 e §§, av följande lydelse. Standardkostnaden skall be- räknas utifrån befolkningsupp- gifter per före utjämningsåret, anges i kro- nor per invånare och avrundas till närmaste hela krontal. Stan- dardkostnaden skall, utom i fråga om 13 och 15–19 §, beräknas i utjämningsårets prisnivå utifrån den prognosticerade utveckling- en av nettoprisindex. Standardkostnaden ska be- räknas utifrån befolkningsupp- gifter per före utjämningsåret, anges i kro- nor per invånare och avrundas till närmaste hela krontal. Stan- dardkostnaden ska, utom i fråga om 20 d §, 20 e §, 25 d § och 25 e § beräknas i utjämningsårets prisnivå utifrån den prognosti- cerade utvecklingen av nettopris- index. nad för förskola, fritidshem och nad för förskola, fritidshem och i 25 kap. skollagen som avses i 25 kap. skollagen (2010:800) beräknas genom att två åldersersättningar för barn i summera följande sju delkompo- åldersgrupperna 1–respektive 3Senaste lydelse 2013:976. 6–summeras. tipliceras med en korrigerings- 2. tillägg eller avdrag för skill- nader i behov av förskola och 1–respektive 6–, 3. tillägg eller avdrag för socio- ekonomiska skillnader i ålders- gruppen 1–, 4. tillägg eller avdrag för gles be- 5. tillägg eller avdrag för löne- minskat antal barn i åldern 1–samt 7. tillägg eller avdrag för ökat antal barn i åldern 1–. Åldersersättningarna beräknas enligt följande. Andelen barn i kommunen i respektive ålders- grupp multipliceras med den be- räknade genomsnittskostnaden per barn i respektive åldersgrupp i landet. Genomsnittskostnaden per barn i respektive åldersgrupp be- räknas utifrån den genomsnittliga standardkostnaden för förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, som anges i bilagan till denna förordning. För åldersgruppen 1–kor- rigeras skillnader i vistelsetid ge- nom ett tillägg till eller avdrag från åldersersättningen. Tillägg och av- drag för skillnader i vistelsetid ba- seras på den genomsnittliga vistel- setiden för den kommun- grupp som kommunen tillhörde enligt kommungrupps- indelning, och reduceras . För åldersgruppen 6– korrigeras skillnader i inskrivningsgrad genom ett tillägg till eller avdrag från åldersersätt- ningen. Tillägg och avdrag för skillnader i inskrivningsgrad base- ras på den genomsnittliga andelen inskrivna 6–12-åringar i fritids- hem för den kommungrupp som kommunen tillhörde enligt kommungruppsindelning. Samt- liga kommuner får därefter ett invånarbaserat avdrag från tilläggen till eller avdragen från respektive åldersersättning, som beräknas så att summan av av- dragen från respektive ålderser- sättning motsvarar summan av tilläggen till denna. Korrigeringsfaktorns värde be- stäms så att den genomsnittliga standardkostnaden, som vägts med befolkningen före utjämningsåret, överens- stämmer med den genomsnittliga standardkostnaden för förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, som anges i bilagan till denna förordning. 6§ 1 beräknas enligt följande. An- delen barn i kommunen i res- pektive åldersgrupp multipliceras med den beräknade genomsnitts- kostnaden per barn i respektive åldersgrupp i landet. Genomsnitts- kostnaden per barn i respektive åldersgrupp beräknas utifrån den genomsnittliga standardkostnaden för förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, som anges i bilagan till denna förordning. Tillägget eller avdraget för skil- da behov av förskola enligt 6 § 2 ska beräknas för åldersgruppen 1– . Tillägget beräknas genom att multiplicera åldersersättningen för barn 1–med ett index för behov av förskola. Index för behov av förskola framgår av bilagan till denna förordning. Samtliga kom- muner får ett invånarbaserat av- drag, som beräknas så att summan av avdragen motsvarar summan av tilläggen. Tillägget eller avdraget för skilda behov av fritidshem enligt 6 § 2 ska beräknas för åldersgrup- pen 6–. Tillägget beräknas genom att multiplicera ålder- ersättningen för barn 6–med ett index för behov av fritidshem. Index för behov av fritidshem framgår av bilagan till denna för- ordning. Samtliga kommuner får ett invånarbaserat avdrag, som beräknas så att summan av av- dragen motsvarar summan av till- läggen. Tillägget enligt 6 § 3 ska be- räknas genom att ett socioeko- nomiskt index multipliceras av åldersersättningen för barn 1–i riket och andelen barn 1–i kommunen. Beräk- ningen av det socioekonomiska indexet framgår av bilagan till denna förordning. Samtliga kommuner får ett in- vånarbaserat avdrag, som beräk- nas så att summan av avdragen motsvarar summan av tilläggen. Tillägget eller avdraget för gles bebyggelse enligt 6 § 4 beräknas med ett gleshetsindex för förskola, som multipliceras med ålderser- sättningen i åldersgruppen 1–. Gleshetsindex framgår av bilagan till denna förordning. Samtliga kommuner får ett invånarbaserat avdrag, som beräknas så att sum- man av avdragen motsvarar sum- man av tilläggen. Tillägget eller avdraget för lönekostnader enligt 6 § 5 beräk- nas i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet för kommuner med ett löneindex som överstiger 100. bilagan till denna förordning. Tillägget beräknas i två steg. I det första steget beräknas den justerade lönekostnaden för för- skola, fritidshem och annan peda- gogisk verksamhet som avses i 25 kap. skollagen. Den justerade lönekostnaden beräknas som sum- man av kommunens åldersersätt- ning för barn i åldersgrupperna 1–respektive 6–, tillägg och avdrag för skillnader i behov av förskola och fritidshem, tillägg och avdrag för socioekonomiska skillnader samt tillägg och avdrag för gles bebyggelse, multiplicerad med lönekostnadsandelen för för- skola, fritidshem och sådan peda- gogisk verksamhet som avses i 25 kap. skollagen (2010:800). Lönekostnadsandelen anges i bila- gan till denna förordning. I det andra steget beräknas tillägget som produkten av den del av löneindexet som överstiger 100 och den justerade lönekostnaden dividerad med 100. Samtliga kommuner får därefter ett in- vånarbaserat avdrag, som beräk- nas så att summan av avdragen motsvarar summan av tilläggen. Tillägget eller avdraget för be- folkningsminskning i åldersgruppen 1–beräknas enligt 6 § 6. Befolknings- minskning är skillnaden i procent mellan befolkningen i åldersgruppen 1–före utjämningsåret och befolkningen i åldersgruppen 1–den 31 dec- ember före utjämningsåret. Skillnadens andel av befolkningen före utjämningsåret utgör den pro- centuella befolkningsminskningen. Den del av befolkningsminsk- ningen i åldersgruppen 1–som över- stiger befolkningsminskningen i landet i åldersgruppen 1–med två pro- centenheter multipliceras med ett ersättningsbelopp som uppgår till per person prisnivå. Ersättningsbeloppet räknas om med den årliga utvecklingen av nettoprisindex. Har antalet personer i landet i åldersgruppen 1–ökat , ska den del av befolkningsminskningen i kom- munen som överstiger två pro- centenheter multipliceras med ersättningsbeloppet. Samtliga kommuner får ett in- vånarbaserat avdrag, som beräk- nas så att summan av avdragen motsvarar summan av tilläggen. Tillägget eller avdraget för be- folkningsökning i åldersgruppen 1–be- räknas enligt 6 § 7. En kommuns standardkost- nad för förskoleklass och grund- skola beräknas genom att sum- mera följande sex delkomponenter1. åldersersättning,2. tillägg eller avdrag för modersmålsundervisning och un- dervisning i svenska som andra- språk,3. tillägg eller avdrag för mer- kostnader för små skolor och skol- skjutsar, är skillnaden i procent mellan be- folkningen i åldersgruppen 1–före utjäm- ningsåret och befolkningen i åldersgruppen 1–den 31 dec- ember före utjämningsåret. Den del av befolknings- ökningen i åldersgruppen 1–som över- stiger befolkningsökningen i lan- det i samma åldersgrupp multipliceras med ersättningsbeloppet i §, andra stycket. Har antalet personer i landet i åldersgruppen 1–min- skat , ska den del av befolkningsökningen i kommunen som överstiger multipliceras med ersättningsbeloppet i §, andra stycket. Samtliga kommuner får ett in- vånarbaserat avdrag, som beräk- nas så att summan av avdragen motsvarar summan av tilläggen. En kommuns standardkost- nad för förskoleklass och grund- skola beräknas genom att andelen barn i kommunen i åldersgrup- perna 6 och 7–multipliceras med den beräknade genomsnitts- kostnaden per barn i respektive åldersgrupp i landet. Genomsnitts- kostnaden per barn i respektive åldersgrupp beräknas utifrån den genomsnittliga standardkostnaden för förskoleklass respektive grund- skola, som anges i bilagan till denna förordning. För kostnader som avser moders- målsundervisning och undervis- ning i svenska som andraspråk beräknas ett tillägg till den enligt första stycket beräknade kostna- den. Tillägget beräknas utifrån andelen barn med utländsk bak- grund i åldersgruppen 7–i kommunen multiplicerad med en genomsnittlig kostnad per barn i åldersgruppen 7–i landet för modersmålsundervisning och un- dervisning i svenska som andra- språk. Kommuner som har merkost- nader för små skolor och skolskjut- sar får ett tillägg till den enligt första stycket beräknade kostna- den. Tillägget beräknas utifrån en teoretisk organisation av skolor i olika storlekar och kostnadsklasser, med elevernas geografiska sprid- ning 2009 som grund. Samtliga kommuner får därefter ett invånarbaserat av- drag, som beräknas så att summan av avdragen motsvarar summan av tilläggen. Förordning (2013:976). 4.tillägg eller avdrag för löne- kostnader, 5.tillägg eller avdrag för be- folkningsminskning i åldersgrup- pen 6–samt 6.tillägg eller avdrag för be- folkningsökning i åldersgruppen 6–. Åldersersättningen för förskole- klass och grundskola enligt 7 § 1 beräknas genom att andelen barn i kommunen i åldersgrupperna –multipliceras med den beräknade genomsnittskostnaden per barn i respektive åldersgrupp i landet. Ett tillägg ska beräknas enligt 7 § 2 för kostnader som avser modersmålsundervisning och un- dervisning i svenska som andra- språk. Tillägget beräknas utifrån andelen barn med utländsk bak- grund i åldersgruppen 7–i kommunen multiplicerad med en genomsnittlig kostnad per barn i åldersgruppen 7–i landet för modersmålsundervisning och un- dervisning i svenska som andra- språk. Den genomsnittliga kost- naden per barn ska räknas om enligt anvisning i bilagan till denna förordning. Samtliga kom- muner får ett invånarbaserat av- drag, som beräknas så att summan av avdragen motsvarar summan av tilläggen. Tillägget eller avdraget för små skolor och skolskjutsar beräknas enligt 7 § 3. Tillägget eller avdra- get beräknas med ett gleshetsindex för förskoleklass och grundskola som multipliceras med ålderser- sättningarna enligt 7 a §. Samtliga kommuner får ett invånarbaserat avdrag, som beräknas så att sum- man av avdragen motsvarar sum- man av tilläggen. Tillägget för lönekostnader enligt 7 § 4 beräknas i förskole- klass och grundskola i kommuner med ett löneindex som överstiger 100.Tillägget beräknas i två steg. I det första steget beräknas den justerade lönekostnaden för för- skoleklass och grundskola. Den justerade lönekostnaden beräknas på följande sätt. Kommunens åldersersättning för förskoleklass och grundskola, med tillägg eller avdrag för modermålsersättning och med tillägg eller avdrag för små skolor och skolskjutsar multi- pliceras med lönekostnadsandelen för förskoleklass och grundskola. Lönekostnadsandelen anges i bila- gan till denna förordning. I det andra steget beräknas tillägget som produkten av den del av indexet som överstiger 100 och den justerade lönekostnaden divi- derad med 100. Samtliga kom- muner får därefter ett invånar- baserat avdrag, som beräknas så att summan av avdragen mot- svarar summan av tilläggen. Tillägget eller avdraget för befolkningsminskning i åldersgruppen 6–beräknas enligt 7 § 5. Be- folkningsminskning är skillnaden i pro- cent mellan befolkningen i ålders- gruppen 6–före utjämningsåret och befolkningen i åldersgruppen 6–före utjämningsåret. Skillnadens andel av befolkningen den 31 dec- ember före utjämningsåret utgör den procentuella befolk- ningsminskningen. Den del av befolkningsminsk- ningen i åldersgruppen 6–som över- stiger befolkningsminskningen i landet i åldersgruppen 6–multipliceras med ett ersättningsbelopp som uppgår till per person prisnivå. Ersättnings- beloppet räknas om med den årliga utvecklingen av netto- prisindex. Har antalet personer i landet i åldersgruppen 6–ökat , skall den del av befolkningsminsk- ningen i kommunen som över- stiger multipli- ceras med ersättningsbeloppet. Samtliga kommuner får ett in- vånarbaserat avdrag, som beräk- nas så att summan av avdragen motsvarar summan av tilläggen. Tillägget eller avdraget för be- folkningsökning i åldersgruppen 6–beräknas enligt 7 § 6. Befolknings- ökningen är skillnaden i procent mellan befolkningen i åldersgruppen 6–före utjämningsåret och befolk- ningen i åldersgruppen 6–före ut- jämningsåret. Den del av befolkningsök- ningen i åldersgruppen 6–som över- stiger befolkningsökningen i lan- det i samma åldersgrupp multipliceras med ersättningsbeloppet i 7 e §, andra stycket. Har antalet personer i landet i åldersgruppen 6–minskat , ska den del av befolkningsökningen i kommunen som överstiger multipliceras med ersättningsbeloppet i 7 e §, andra stycket. Samtliga kommuner får ett in- vånarbaserat avdrag, som beräk- nas så att summan av avdragen motsvarar summan av tilläggen. En kommuns standardkost- nad för gymnasieskola beräknas genom att summera följande sex delkomponenter1. åldersersättning,2. merkostnader för resor, in- ackordering och små gymnasie- skolor,3. tillägg eller avdrag för pro- gramval,4. tillägg eller avdrag för löne- kostnader,5. tillägg eller avdrag för be- folkningsminskning och6. tillägg eller avdrag för be- folkningsökning. En kommuns standardkost- nad för gymnasieskola beräknas genom att andelen ungdomar i kommunen i åldersgruppen 16–multipliceras med den beräknade genomsnittskostnaden per invånare i den åldersgruppen i landet. Genomsnittskostnaden be- räknas utifrån den genomsnittliga standardkostnaden för gymna- sieskola, som anges i bilagan till denna förordning. Kommuner som har merkost- nader för resor och inackordering av gymnasieelever samt för små gymnasieskolor får ett tillägg till den enligt första stycket beräknade kostnaden. Tillägget beräknas uti- från en teoretiskt bestämd place- ring av skolor med hänsyn till befolkningens bosättningsmönster samt utifrån en beräknad kostnad för resor, inackordering och små gymnasieskolor. Samtliga kommuner får därefter ett in- vånarbaserat avdrag, som beräk- nas så att summan av avdragen motsvarar summan av tilläggen. Kommuner får ett tillägg till eller avdrag från den enligt första stycket beräknade kostnaden på grund av elevernas programval. Tillägget eller avdraget beräknas 4Senaste lydelse 2013:976. utifrån den genomsnittliga kost- naden före och före utjämningsåret för de program som kommunens elever har valt. Förordning (2013:976). Åldersersättningen för gymna- sieskola enligt 8 § 1 beräknas ge- nom att andelen ungdomar i kom- munen i åldersgruppen 16–multipliceras med den beräknade genomsnittskostnaden per invån- are i den åldersgruppen i landet. Genomsnittskostnaden framgår av bilagan till denna förordning. Tillägget eller avdraget för merkostnader för resor, inackor- dering och små gymnasieskolor enligt 8 § 2 beräknas med ett gles- hetsindex som multipliceras med åldersersättningen i åldersgruppen enligt 8 a §. Gleshetsindex fram- går av bilagan till denna för- ordning. Samtliga kommuner får ett invånarbaserat avdrag, som beräknas så att summan av av- dragen motsvarar summan av till- läggen. Tillägget eller avdraget för elevernas programval beräknas enligt 8 § 3. Tillägget eller avdra- get beräknas utifrån den genom- snittliga kostnaden före och före utjämningsåret för de program som kommunens elever har valt. För ungdomar i åldern 16–18 som inte är inskrivna på ett gymnasieprogram ska genom- snittskostnaden för samtliga elever i riket användas. Tillägget eller avdraget för lönekostnader enligt 8 § 4 beräk- nas i gymnasieskolan i kommuner med ett löneindex som överstiger 100. Tillägget beräknas i två steg. I det första steget beräknas den justerade lönekostnaden för gym- nasieskolan. Den justerade löne- kostnaden beräknas på följande sätt. Summan av åldersersättning, merkostnader för resor, inackor- dering och små gymnasieskolor samt tillägg eller avdrag för programval multipliceras med löne- kostnadsandelen för gymnasie- skola. Lönekostnadsandelen anges i bilagan till denna förordning. I det andra steget beräknas tillägget som produkten av den del av indexet som överstiger 100 och den justerade lönekostnaden divi- derad med 100. Samtliga kommu- ner får därefter ett invånarbaserat avdrag, som beräknas så att sum- man av avdragen motsvarar sum- man av tilläggen. Tillägget eller avdraget för be- folkningsminskning i åldersgruppen 16–18 år beräknas enligt 8 § 5. Befolknings- minskningen är skillnaden i procent mel- lan befolkningen i åldersgruppen 16–före utjämningsåret och befolk- ningen i åldersgruppen 16–före ut- jämningsåret. Den del av befolkningsminsk- ningen i åldersgruppen 16–som över- stiger befolkningsminskningen i landet i åldersgruppen 16–multipliceras med ett ersättningsbelopp. Ersättnings- beloppet uppgår till per person prisnivå. Ersättningsbeloppet räknas om med den årliga utvecklingen av nettoprisindex. Har antalet personer i landet i åldersgruppen 16–ökat under femårs- perioden, skall den del av befolk- ningsminskningen i kommunen som överstiger multipliceras med ersättnings- beloppet. Samtliga kommuner får ett in- vånarbaserat avdrag, som beräk- nas så att summan av avdragen motsvarar summan av tilläggen. Tillägget eller avdraget för be- folkningsökning i åldersgruppen 16–18 år beräknas enligt 8 § 6. Befolk- ningsökningen är skillnaden mellan befolk- ningen i åldersgruppen 16–före ut- jämningsåret och befolkningen i åldersgruppen 16–den 31 dec- ember före utjämningsåret. Den del av befolkningsök- ningen i åldersgruppen 16–som över- stiger befolkningsökningen i lan- det i samma åldersgrupp multipliceras med ersättningsbeloppet i 8 e §, andra stycket. Har antalet personer i landet i åldersgruppen 16–minskat , ska den del av befolknings- ökningen i kommunen som över- stiger multi- pliceras med ersättningsbeloppet i 8 e §, andra stycket. Samtliga kommuner får ett in- vånarbaserat avdrag, som beräk- nas så att summan av avdragen motsvarar summan av tilläggen. nad för individ- och familjeom- nad för individ- och familjeom- sorg beräknas utifrån andelen arbetslösa utan ersättning, ande- 1. ett modellberäknat värde, len lågutbildade personer födda i 2. en korrigeringsfaktor och i åldern 20–, roten ur 3. tillägg eller avdrag för löne- tätortsbefolkningen i kommunen, andelen av befolkningen boende i flerfamiljshus byggda –1975 5Senaste lydelse 2013:976. och andelen av befolkningen som fått ekonomiskt bistånd under en Värdena för respektive varia- bel multipliceras med de para- som produkten av det modellbe- metervärden som anges i bilagan räknade värdet och korrigerings- till denna förordning. faktorn med tillägg eller avdrag för beräknas utifrån andelen barn och ungdomar i åldern 0–som lever i ekonomiskt utsatta hushåll, födda i i åldern 20–, roten ur tätortsbefolkningen i kom- munen, andelen av befolkningen 1965–1975, ohälsotal, andelen variabel för justering av inkomst- effekt som beror på gränspendling Värdena för respektive vari- multipliceras med en korrigerings- abel multipliceras med de para- faktor, varefter produkten metervärden som anges i bilagan till denna förordning. faktorns värde bestäms så att den som vägts med befolkningen den den genomsnittliga standardkost- naden för individ- och familjeom- sorg, som anges i bilagan till denna förordning. Förordning (2013:976). Korrigeringsfaktorns värde be- stäms så att det genomsnittliga modellberäknade värdet, som vägts med befolkningen den 31 decem- ber före utjämningsåret, överensstämmer med den genom- snittliga standardkostnaden för individ- och familjeomsorg, som anges i bilagan till denna för- ordning. Tillägget eller avdraget för lönekostnader enligt 9 § 3 beräk- nas i individ- och familjeom- sorgen i kommuner med ett löne- index som överstiger 100. Till- lägget beräknas i två steg. I det första steget beräknas den justerade lönekostnaden i individ- och familjeomsorgen. Den juste- rade lönekostnaden beräknas som produkten av det modellberäk- nade värdet, korrigeringsfaktorn och lönekostnadssandelen. Löne- kostnadsandelen anges i bilagan till denna förordning. I det andra steget beräknas tillägget som produkten av den del av indexet som överstiger 100 och den justerade lönekostnaden divi- derad med 100. Samtliga kommu- ner får därefter ett invånarbaserat avdrag, som beräknas så att summan av avdragen motsvarar summan av tilläggen. vuxenutbildning 9 b § En kommuns standardkostnad för vuxenutbildning beräknas som summan av följande komponenter 1.vuxenutbildning på grund- läggande nivå, 3.svenska för invandrare (SFI). Var och en av de tre kom- ponenterna i första stycket beräk- nas som produkten av kommu- nens utbildningsbehov, enhetskost- naden för respektive verksamhet och en korrigeringsfaktor för sysselsättningen i kommunen. Enhetskostnaden för respektive verksamhet beräknas som summan av nettokostnader i riket dividerat med antal helårselever i riket för verksamheten. En kommuns utbildningsbehov för vuxenutbildning på grundläg- gande nivå beräknas genom att kvoten mellan antal helårselever på grundläggande vuxenutbild- ning och antal personer 20–utan grundskoleutbildning i riket multipliceras med antalet invå- nare 20–utan grundskole- utbildning i kommunen in- nan utjämningsåret. En kommuns utbildningsbe- hov på gymnasial nivå beräknas genom att kvoten mellan antal helårselever på gymnasial vuxen- utbildning och antal personer 20– med fullgjord grundskole- utbildning som högsta utbildnings- nivå i riket multipliceras med an- talet invånare 20–med full- gjord grundskoleutbildning som högsta utbildningsnivå i kommu- nen innan utjämningsåret. Kommunens utbildningsbehov för SFI beräknas genom att kvoten mellan antal helårselever på SFI och antal personer 20–som fått uppehållstillstånd för högst i riket multipliceras med antal personer i åldern 20–som fått uppehållstillstånd för högst i kommunen, före utjämningsåret. Korrigeringsfaktorn för syssel- sättningen i kommunen bestäms som kvoten mellan andel sysselsatta i riket i åldersgruppen 20–och andel sysselsatta i kommunen i samma åldersgrupp. Med syssel- sättning avses förvärvsarbete och eftergymnasiala studier. En kommuns standardkost- nad för äldreomsorg beräknas utifrån summan av följande kom- ponenter1. en korrigerad åldersersätt- ning baserad på sammanboende eller ensamboende,2. korrigering för skillnader i dödlighet,3. tillägg för personer födda utanför ,4. tillägg för institutionsboende i glesbygd,5. tillägg för hemtjänst i gles- bygd och6. tillägg för löner.Den korrigerade åldersersätt- ningen beräknas enligt följande. Andelen sammanboende respek- tive ensamboende personer i kommunen i åldersgrupperna 65–79, 80–89 samt multipliceras med en genom- snittlig kostnad per person för respektive grupp. Därefter sum- meras produkterna till en okor- rigerad åldersersättning. Summan multipliceras med en korrigerings- faktor. Korrigerings-faktorn bestäms som den genomsnittliga standard- kostnaden dividerad med den okorrigerade åldersersättningen.45Författningsförslag En kommuns standardkos- tnad för äldreomsorg beräknas utifrån summan av följande kom- ponenter: –en korrigerad åldersersätt- ning baserad på civilstånd, –korrigering för skillnader i dödlighet, –tillägg för personer födda utan- för , –tillägg för institutionsboende –tillägg för hemtjänst i gles- bygd. Den korrigerade åldersersätt- ningen beräknas enligt följande.