sou · H6B328 · 2018-04-03 00:00:00 — För den natio- nella alarmeringsfunktionens del kan det också bli aktuellt att, efter det att ett hjälporgan tagit över ledningen av ett samtal, medlyssna på ett samtal om det bedöms nödvändigt. Dock har utredningen ansett att den närmare innebörden av detta och arbetsformerna i övrigt för medlyssningen är en fråga för den nationella alarmerings- funktionen och hjälporganen att komma överens om. De förslag om krav på och möjligheter till medlyssning som utredningen har lagt fram, bedöms inte heller ställa några nya krav på ökad tillgäng- lighet som sådan hos den nationella alarmeringsfunktionen. Utred- ningen bedömer däremot att förslagen kan medföra att sekretess- frågor lyfts i större utsträckning än tidigare och att det är viktigt att hjälporganen har kunskap om vilka sekretessregler som kan aktuali- seras hos de olika aktörerna inom samhällets alarmeringstjänst. Kunskaper i dessa frågor behövs också inom den nationella alarme- Verksamhetsmässiga, personella och ekonomiska konsekvenser samt finansiering Utredningen har bedömt att både hjälporganen och den nationella alarmeringsfunktionen behöver genomföra vissa utbildningsinsatser för att säkerställa att tillräckliga kunskaper finns i ämnet. Dessa insatser behöver troligen ske löpande för att säkerställa att organisationerna kontinuerligt lever upp till gällande sekretessregler. Utredningen har utgått ifrån att kostnader för sådana insatser får anses ingå i varje aktörs uppdrag att säkerställa att gällande regelverk följs. Någon särskild finansiering av dessa insatser har därför inte övervägts. Utredningen har också föreslagit att hjälporganen ska kunna upp- dra åt den nationella alarmeringsfunktionen att genomföra tjänster i larmbehandlingen. Detta sker efter avtal mellan den nationella alarmeringsfunktionen och hjälporganet. Utredningen har bedömt att detta är möjligt inom ramen för och den nationella konkurrens- och upphandlingsrätten. Hamburgsundantaget bedöms utifrån syftet med verksamheten och utformningen av den natio- nella alarmeringsfunktionens organisation kunna medföra att hjälp- organens köp kan ske direkt utan upphandling av den nationella alarmeringsfunktionen. Dessa tjänster omfattas inte av den natio- nella alarmeringsfunktionens ensamrätt och prissättningen av tjäns- terna ska därför som huvudregel ske på företagsekonomiska grunder. Så prissätts dessa tjänster . Utredningen bedömer att förslagen inte innebär någon förändring av de ekonomiska förut- sättningarna för verksamheten jämfört med dagens situation. Möjligheten för samtliga hjälporgan att uppdra åt den nationella alarmeringsfunktionen att utföra delar i larmbehandlingen innebär enligt utredningen att regeringens ambition om att några andra alarmeringscentraler inte ska behöva byggas upp i någon större om- fattning möts. Utredningen anser att möjligheten att via en natio- nell samordnad aktör få stöd i hela eller delar av larmbehandlingen på detta sätt innebär samhällsekonomiska vinster både ur enskilda hjälporgans perspektiv eftersom förutsättningarna för hjälporganen att själva driva larmcentraler kan se olika ut, samt för landets alarme- ringstjänst som helhet som kan dra nytta av samordningsfördelar. Utredningen har inte kunnat beräkna denna vinst i kronor och ören. Verksamhetsmässiga, personella och ekonomiska konsekvenser samt finansiering Utredningen har ansett att de ökade driftskostnaderna som uppstår för MSB och i arbetet med föreskrifter (både gällande framtagandet av föreskrifter samt löpande förvaltningen av dem) innebär merkostnader för dessa myndigheter och följaktligen bör respektive förvaltningsanslag förstärkas permanent, för MSB med , och för med . Finansieringen föreslås ske genom en permanent omfördelning av medel inom Utgiftsområde 6, Försvar och sam- hällets krisberedskap. Utredningen har inte kunnat ange något när- mare anslag, utan frågan får hanteras i den fortsatta beredningen av utredningens förslag. Ekonomiska konsekvenser av förslagen om lägesbilder, informations- och varningstjänster, andra uppgifter och rollen i samhällets krisberedskap Sammanställning och förmedling av lägesbilder görs delvis av SOS Alarm fast inte riktigt till alla de aktörer och med all den in- formation som utredningen anser borde inkluderas. Utredningen har föreslagit att den nationella alarmeringsfunktio- nen ska ha till uppgift att, utifrån sin roll i alarmeringen, samman- ställa och förmedla aktuella lägesbilder och att denna tjänst ska om- fattas av en ensamrätt. Det är utredningens bedömning att tjänsten Verksamhetsmässiga, personella och ekonomiska konsekvenser samt finansiering ska kunna förmedlas kostnadsfritt till hjälporganen och de statliga myndigheter och kommuner som har ett särskilt ansvar för kris- beredskap. Tjänsten kan sägas ingå i det som SOS alarm gör inom krisberedskapsområdet inom ramen för alarmeringsavtalet och samverkansavtalet, men ska nu breddas till att omfatta fler aktörer (alla kommuner och landsting). Utifrån de underlag som utredningen tagit del av bland annat från SOS Alarm, bedömer utredningen att den nationella alarmeringsfunktionens uppdrag att sammanställa och förmedla lägesbilder till fler aktörer kommer att innebära en övergångskostnad om 4–(som en följd av fler användare och utökad datakapacitet), samt en ökad driftskostnad om . Uppgiften att förmedla krisinformation till krisberedskapsfunktioner ska även denna ske med ensamrätt från den nationella alarmerings- funktionen. finns SOS Alarms krisberedskapsavdelning (KBA) som har ett ansvar för att meddela berörda myndigheter om hän- delser. Tjänsten kan sägas ingå i det som SOS alarm gör inom krisberedskapsområdet inom ramen för alarmeringsavtalet och sam- verkansavtalet, men ska nu breddas till att omfatta fler aktörer (alla kommuner och landsting). Utifrån SOS Alarms underlag till utred- ningen om bedömda merkostnader, bedömer utredningen att den nationella alarmeringsfunktionens uppdrag att vidareförmedla kris- information till fler aktörer kan täckas av de merkostnader som angavs ovan (övergångskostnad om 4–, samt en ökad driftskostnad om ). Även den nationella alarmeringsfunktionens uppgift att arrangera samverkanskonferenser ska ske med ensamrätt och erbjudas samtliga hjälporgan och krisberedskapsfunktioner. erbjuds detta till statliga krisberedskapsaktörer genom samverkansavtalet. Med utred- ningens förslag följer, utöver att fler aktörer ska kunna erbjudas tillgång till konferenser (alla krisberedskapsfunktioner), en höjd övre gräns för det antal konferenser som ska kunna erbjudas. Utredningen bedömer utifrån givet underlag från bland annat SOS Alarm att detta kan kräva 3–i utökad driftskostnad. Beräkningen utgår dels från en högre teknisk drifts- kostnad, dels ökade kostnader för nedlagd arbetstid hos den nationella alarmeringsfunktionen. För att möjliggöra att därutöver skala upp tjänsten framöver kommer det troligen att krävas ytterligare automatisering av tjäns- Verksamhetsmässiga, personella och ekonomiska konsekvenser samt finansiering Utredningen har inte haft möjlighet att analysera eventuella kostnader för detta närmare, men noterar att arbetet med att eta- blera en ny kommunikationslösning för aktörer inom allmän ordning, säkerhet, hälsa och försvar möjligen kan bidra till sådana förbättringar i funktionalitet. Uppgiften att ansvara för nationell trafiksamordning i är en ny uppgift inom samhällets alarmeringstjänst. Uppgiften har be- dömts viktig t.ex. i situationer med särskilda händelser. Mot bak- grund av det underlag som SOS Alarm och MSB lämnat till utred- ningen angående kostnader för detta, bedömer utredningen att de kostnader som kan antas följa av uppgiften väntas uppgå till och rör upprättande av nya kontaktlistor (även mot och ), driftsadministration, liksom själva driftskostnaden. Ansvaret för Journummer 116 000 finns hos SOS Alarm och uppgiften finansieras genom alarmeringsavtalet. Utredningens förslag förändrar inte de ekonomiska förutsättningarna för upp- giften. Uppgiften att bistå med dokumentationsstöd i samband med insat- ser gör SOS Alarm i enlighet med de enskilda avtal som bolaget har med hjälporganen. Uppgiften omfattas inte av någon ensamrätt och finansieras av hjälporganens avgifter. Utredningen har inte föreslagit någon förändring av denna ordning. Uppgiften att stödja säkra och effektiva kommunikationer i sam- band med alarmering är ett uppdrag som SOS Alarm har och som utredningen anser är finansierad genom statens bidrag i alarmeringsavtalet. Uppgiften är grundläggande i SOS Alarms roll och bör även så vara för den nationella alarmeringsfunktionen. Uppgiften att vidareförmedla VMA har SOS Alarm enligt nuvarande överenskommelse mellan MSB, SOS och Program- bolagen, liksom enligt alarmeringsavtalet gällande SMS-funktion för VMA. Utredningens förslag förändrar inte de ekonomiska förut- sättningarna för uppgiften. Uppgiften att ansvara för informationsnumret 113 13 har SOS Alarm och uppgiften finansieras genom alarmerings- avtalet. Utredningens förslag förändrar inte de ekonomiska förut- sättningarna för uppgiften. Verksamhetsmässiga, personella och ekonomiska konsekvenser samt finansiering Den övergångskostnad om som krävs för att utveckla lägesbilds- och krisinformationsverksamheten är en engångs- kostnad som bör tillföras den nationella alarmeringsfunktionen genom en engångsvis förstärkning av anslaget 2:5 Ersättning till för alarmeringstjänst enligt avtal. Utred- ningen föreslår att förstärkningen finansieras genom en mot- svarande neddragning engångsvis av anslag 2:4 Krisberedskap inom Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap. De grundläggande driftskostnaderna för uppgifterna att samman- ställa och förmedla lägesbild och att förmedla krisinformation till krisberedskapsfunktioner som utredningen har föreslagit, anser utredningen redan är finansierade , genom alarmeringsavtalet och samverkansavtalet. I den förstärkning av ersättningen till SOS Alarm som skett , har avsatts särskilt för bolagets krisberedskapsuppgifter. Utöver detta har utredningen redogjort för att bolaget har intäkter för krisberedskap genom avtal med kommuner och landsting (). När dessa uppgifter föreslås ske utan avgift till samtliga krisberedskapsfunktioner, kommer kommuner och landstings utgif- ter för avtal med SOS alarm om krisberedskapstjänster troligen att minska. Utredningen anser därför att den ökade driftskostnaden som förutspås om och som följaktligen behöver tillföras permanent till anslaget 2:5 Ersättning till för alarmeringstjänst enligt avtal, bör finansieras genom motsvarande minskning av anslaget inom Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner, anslag 1:1 Kommunalekonomisk utjämning. Den ökade driftskostnad som förväntas för att genomföra sam- verkanskonferenser om 3–, innebär en ambitionshöjning som samtliga hjälporgan och krisberedskapsfunk- tioner väntas kunna dra nytta av i samband med större händelser eller kriser. Kostnaden innebär behov av en permanent förstärkning av medelsfördelningen till den nationella alarmeringsfunktionen om motsvarande belopp, dvs. en permanent förstärkning av anslag 2:5 Ersättning till för alarmeringsavtalet enligt avtal. Det är utredningens bedömning att finansieringen av denna kostnad bör delas mellan staten och den kommunala nivån, genom att anslaget 1:1 Allmänna bidrag till kommuner inom Utgifts- Verksamhetsmässiga, personella och ekonomiska konsekvenser samt finansiering område 25 minskas med , liksom genom att motsvarande belopp () hämtas från Ut- giftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap. Utredningen har inte kunnat ange något specifikt anslag, utan frågan får hanteras i den fortsatta beredningen av utredningens förslag. Den ökade driftskostnad som förväntas uppstå genom ansvaret för nationell trafiksamordning om är enligt utredningen en ambitionshöjning från statens sida och kräver att anslaget till den nationella alarmeringsfunktionen (nuva- rande anslag 2:5 Ersättning till för alarmeringstjänst enligt avtal) förstärks permanent med motsvarande belopp. Utred- ningen anser att staten bör svara för denna kostnad och att finansieringen bör ske från Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap. Utredningen har inte kunnat ange något specifikt anslag, utan frågan får hanteras i den fortsatta beredningen av utred- ningens förslag. Uppgifterna att ansvara för journummer 116 000, att bistå med dokumentationsstöd vid hjälpinsatser, att stödja effektiva kommu- nikationer samt att förmedla VMA innebär inga förändringar i kostnader eller finansiering i jämförelse med . De ska även fortsättningsvis finansieras via genom de medel som fördelas genom anslaget inom Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets kris- beredskap, anslag 2:5 Ersättning till för alarmeringstjänst enligt avtal. Utredningen har ovan angett att av- talet behöver ses över, och att lösningarna för medelsfördelningen kommer att se olika ut beroende på om den nationella alarmerings- funktionen inrättas som myndighet eller som bolag. Verksamhetsmässiga, personella och ekonomiska konsekvenser samt finansiering Ekonomiska konsekvenser av förslagen om automatiska larmanläggningar och kommersiella larm- och säkerhetstjänster De larm som rör objekt av särskild betydelse för människors säker- het och hälsa, egendom och miljö och som bedöms kunna anslutas till och hanteras av den nationella alarmeringsfunktionen utifrån dessa grunder, föreslås av utredningen kunna anslutas mot avgift utifrån principen om full kostnadstäckning. Det är utredningens uppfattning att någon vinst inte ska tas ut av den nationella alarme- ringsfunktionen i denna verksamhet. Hanteringen av dessa larm kan dock inte omfattas av en ensamrätt för en nationell alarmerings- funktion. Det innebär att om anläggningsägaren/ägaren av objektet är en offentlig aktör så måste denne upphandla denna tjänst av den nationella alarmeringsfunktionen om inte något av undantagen från upphandlingsskyldigheten är för handen. Om en anläggningsägare bedömer att det är mer lämpligt att en annan aktör hanterar larmet än den nationella alarmeringsfunktionen så är det fullt möjligt. Utredningen har föreslagit att MSB med utgångpunkt i gällande reglering kring vissa larmanläggningar, ska bemyndigas av regeringen Verksamhetsmässiga, personella och ekonomiska konsekvenser samt finansiering att föreskriva vilka objekt som kan anses vara av en sådan betydelse att larm kopplade till dem ska kunna anslutas till den nationella alarmeringsfunktionen. Uppgiften renderar merkostnader för MSB. Utifrån MSB:s underlag till utredningen, har utredningen bedömt att driftskostnader för etablering samt löpande förvaltning och uppdatering av föreskrifterna kan uppkomma om . För hjälporganen innebär förslaget en möjlighet att ansluta för samhället särskilt betydelsefulla larm till den nationella alarme- ringsfunktionen, till ett pris utan vinstmarginal. Detta gäller oav- sett om verksamheten bedrivs i bolags- eller myndighetsform. På detta sätt tillgodoses regeringens ambition om att hjälporganen inte själva ska behöva bygga upp egna larmcentraler. Enligt utredningen innebär detta en samhällsekonomisk vinst på , eftersom möjligheter till samordning av denna larmhantering genom en gemen- sam nationell alarmeringsfunktion möjliggörs i stället för att egna larmcentraler behöver etableras. Utredningen har dock haft svårt att beräkna denna vinst. Utredningen beskriver förslaget närmare i kapitel 11. För den nationella alarmeringsfunktionen innebär detta att hanteringen av dessa larm inte kommer att generera något överskott i funktionens ekonomi. Det innebär också att verksamheten ekonomiskt behöver särskiljas från funktionens rena kommersiella verksamhet. Åtskill- nad behöver göras både organisatoriskt och finansiellt/redovis- ningsmässigt. Mot bakgrund av de bedömningar som företrädare för hjälp- organen och SOS Alarm gjort i frågan och det underlag som lämnats från dessa till utredningen, bedömer utredningen inte att förslaget kommer att medföra någon stor förändring av mängden anslutna larm till den nationella alarmeringsfunktionen i jämförelse med de larm i ovanstående kategori som ansluts till SOS Alarm . Som utredningen redogjort för i kapitel 11, så finns det många olika förfaranden kring larm och den respons som ska följa på utlöst larm. En anslutning till en nationell alarmeringsfunktion är bara ett av många alternativ att välja mellan. I valet mellan att ansluta ett larm till en nationell alarmeringsfunktion eller till andra larmföretag, finns många komponenter att väga in. Det kan handla om att anläggningsägaren/objektsägaren, kommunen eller den kommunala räddningstjänsten exempelvis redan har avtal med Verksamhetsmässiga, personella och ekonomiska konsekvenser samt finansiering andra larmbolag som hanterar huvuddelen av larmen inom kom- munen, både för de objekt som förslagen rör och för anda objekt. Det är utredningens utgångspunkt att ett bättre kunskaps- underlag behöver utarbetas innan en lämplig avgiftsnivå kan före- slås. Utredningen har rådgjort med kring lämpligt förfarande för avgiftssättningen. En övergripande bedöm- ning av en kommande omfattning av denna verksamhet hos en nationell alarmeringsfunktion behöver ske. En sådan bedömning skulle kunna utgå från larm som kan anses röra objekt av särskild betydelse för människors säkerhet och hälsa, egendom och miljö, liksom utifrån dagens omfattning av anslutningen av sådana larm till SOS Alarm. Därefter kan en lämplig avgiftsnivå föreslås, utifrån principen om full kostnadstäckning, dock utan vinst. En preliminär uppskattning av kostnaden för att bedöma av omfatt- ningen av dessa larm samt att ta fram ett förslag om lämplig avgifts- nivå är . Efter dialog med anser utredningen att den nationella alarmeringsfunktionen är bäst lämpad att göra denna bedömning. Utredningen har utgått ifrån att gällande avtal inte ska behöva förhandlas om till följd av förslaget, utan att principen bör börja gälla i samband med att nya avtal förhandlas om larm som rör dessa objekt. De nya avtalen ska anslutas utifrån principen om full kost- nadstäckning. Det innebär att verksamheten även framgent ska kunna fortgå utan risker i kvalitet och effektivitet. Utredningen vill i sammanhanget påminna om att principen om full kostnadstäck- ning gäller som kan vara längre än . Kostnadstäck- ningen behöver alltså inte uppnås 1, i stället kan en inle- dande förlust i form av utebliven vinst för bolaget, täckas av de avgifter som bolaget får in i hanteringen av larmen. För att ta fram och förvalta föreskrifter uppstår en merkostnad som kommer att belasta MSB:s förvaltningsanslag, anslag 2:6, Myn- digheten för samhällsskydd och beredskap inom utgiftsområde 6. Utredningen bedömer att anslaget behöver tillföras permanent för denna uppgift. Kostnaden för detta bedöms kunna finansieras genom en permanent omfördelning inom utgiftsområde 6 Verksamhetsmässiga, personella och ekonomiska konsekvenser samt finansiering Försvar och samhällets krisberedskap. Utredningen har inte kunnat ange något specifikt anslag utan frågan får hanteras i den fortsatta beredningen av utredningens förslag. Utredningen bedömer att den kostnad om som rör analys och förslag om avgiftsnivå för anslutningen av larm gällande de objekt som bedöms ha särskild betydelse, kan finan- sieras inom nuvarande ram för anslaget 2:5 Ersättning till för alarmeringstjänst enligt avtal. Ekonomiska konsekvenser av förslagen om kommersiell verksamhet Utredningen har bedömt att det är lämpligt, ändamålsenligt och möjligt att inom ramen för den nationella rätten och regler om konkurrens, statsstöd, upphandling och de grundläggande friheterna etableringsrätt och rätten att tillhandahålla tjänster, låta den nationella alarmeringsfunktionen få bedriva kommersiell verk- samhet. Detta oavsett vilken organisationsform den nationella alar- meringsfunktionen än ges. Utredningen har också bedömt att den nationella alarmeringsfunktionens kommersiella verksamhet bör hållas åtskild från samhällsuppdraget. Även detta gäller oavsett organisationsform. bedriver SOS Alarm sin kommersiella verksamhet integre- rad med den verksamhet som rör bolagets samhällsuppdrag. Enligt bolaget hålls dock de båda verksamheterna isär redovisnings- mässigt. Givet att kommersiell och icke-kommersiell verksamhet även fortsatt kommer att bedrivas inom en och samma juridiska Verksamhetsmässiga, personella och ekonomiska konsekvenser samt finansiering person, har bolaget bedömt kostnaderna för en ännu tydligare upp- delning av verksamheterna som försumbara. Ekonomiska konsekvenser av förslagen om hänvisningstjänster Den övergångskostnad som väntas uppstå för att etablera en process för att löpande kunna ompröva vilka tjänster som ska vara hänvisningstjänster, bedöms av utredningen som försumbar. Utifrån MSB:s underlag till utredningen, bedömer utredningen att upp- giften att löpande kunna ompröva vilka tjänster som ska vara hän- visningstjänster, medför en årlig driftskostnad om . Utifrån det underlag som SOS Alarm har försett utredningen med, uppskattas förslaget om att den nationella alarmeringsfunk- tionen ska möjliggöra för kontakt med jourhavande präst eller motsvarande funktion också i andra trossamfund, medföra en över- gångskostnad om för den nationella alar- meringsfunktionen. Utredningens förslag om att löpande kunna ompröva vilka tjänster som ska vara hänvisningstjänster, medför en permanent merkost- nad om för den myndighet som ska ges uppdraget. Utredningen föreslår att kostnaderna finansieras genom en permanent omfördelning av medel inom Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap. Utredningen har inte kunnat ange något närmare anslag utan frågan får hanteras i den fortsatta beredningen av utredningens förslag. Människor i kris i kan vara hemmahörande i många olika kyrkor och trossamfund. Det är rimligt att en nationell alar- meringsfunktion kan hjälpa nödställda oavsett trostillhörighet. Över- gångskostnaden för utredningens förslag om att även motsvarande trossamfund som jourhavande präst ska kunna kontaktas genom den nationella alarmeringsfunktionen, är en del i att göra alarme- ringstjänsten mer tillgänglig för alla nödställda. Detta kräver en engångsvis förstärkning av anslag 2:5 Ersättning till SOS Alarm Verksamhetsmässiga, personella och ekonomiska konsekvenser samt finansiering för alarmeringstjänst enligt avtal om . Utredningen föreslår att kostnaderna finansieras genom motsva- rande minskning av anslag 2:4 Krisberedskap inom Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap. Ökningen av driftskostnaden som väntas uppstå föreslås finansieras inom ramen för nuvarande anslag 2:5 Ersättning till för alarmeringstjänst enligt avtal. Ekonomiska konsekvenser av förslagen om utveckling, införande och drift av en teknisk lösning för informationsdelning Tjänst för automatisk informationsdelning inom samhällets alarmeringstjänst I ansvaret för att ta fram en tjänst för automatisk informations- delning inom samhällets alarmeringstjänst, ingår också ett ansvar att besluta om en gemensam referensarkitektur, genom sådant som gemensamma gränssnitt och standarder för den information som ska delas. SOS Alarm föreslås etablera en tjänst för den information som ska delas automatiskt inom samhällets alarmeringstjänst. I arbe- tet ingår även att genomföra en säkerhets- och integritetsskydds- analys av den information som ska tillgängliggöras automatiskt i tjänsten. SOS Alarm ska också tillgängliggöra den information som ingår i tjänsten. Utifrån SOS Alarms underlag till utredningen, har kostnaden beräknats till cirka 290–, inne- hållande mjuk- och hårdvara, utveckling, konfiguration, uppsättning Verksamhetsmässiga, personella och ekonomiska konsekvenser samt finansiering och framtagande av initiala enklare tjänster. Av denna kostnad upp- skattas 30–utgöra kostnad för att genomföra säkerhets- och integritetsskyddanalysen. Utredningen har antagit att kostnaderna uppkommer och att kostna- derna fördelas .