sou · H6B371 · 2018-09-05 00:00:00 — Utredningen har i övervägandet att föreslå att särvux ska upphöra som egen skolform och bli en del av komvux tagit ställning till om nuvarande ordning skulle vara att föredra, men gör bedömningen att den nedåtgående trend med minskat antal elever och färre kom- muner som erbjuder utbildning på gymnasial särvuxnivå talar för en organisatorisk förändring. Ett komvux underlättar med stor sanno- likhet möjligheten för kommunerna att nå de vuxna med lindrig utveck- lingsstörning som är i behov av utbildning men som väljer bort särvux. Elever i sfi kan behöva särvux Utredningen föreslår att utbildning inom särvux görs tillgänglig även för vuxna utan dokumenterad utvecklingsstörning eller för- värvad hjärnskada och att ett sådant erbjudande om studier ska före- gås av en specialpedagogisk bedömning och sedan beslutas av rektorn. Det underlättar för bland annat elever inom sfi som har behov av särvux att få utbildning utifrån sina behov och förutsättningar. Alternativet hade varit att enbart föreslå ett stödmaterial för att upp- täcka och stödja nyanlända och andra vuxna invandrare i behov av särskild utbildning. Utredningens bedömning är dock att det senare inte ger de fördelar som en möjlighet att kunna ta del av särskild utbildning gör. Vad händer efter särvux Där utredningen pekar på brister i kommunernas uppföljningar och i statistik, i hög grad beroende på att uppgifter på individnivå inte kan samlas in på grund av sekretessbestämmelser. I detta fall ser inte utredningen något alternativ för att ta reda på vad som händer efter studier inom särvux. I övervägandet att förbättra möjligheterna för elever inom särvux att få ta del av en yrkesutbild- ning skulle en höjning av statsbidraget i dagens bestämmelse för regionalt yrkesvux när det gäller kurser i yrkesämnen kunna vara en stimulans för kommunerna att anordna yrkesutbildning. Konsekvenser av utredningens förslag bedömning är att förslaget att ta fram nationella yrkespaket inom ramen för regionalt yrkesvux sammantaget med det statsbidrag som ges för yrkeskurser på den här nivå är ett alternativ med större verkningskraft. Behöver tillgången till särvux på gymnasial nivå förbättras Utredningen har övervägt en rätt till särvux på gymnasial nivå men enligt den analys som gjorts konstaterat att en sådan rättighet skulle behöva vara fullständig för att täcka målgruppens behov. Här ansåg utredningen att kostnaderna för kommunerna skulle överstiga vins- terna för målgruppen. Är särvux anpassad efter elevernas behov och förutsättningar Utredningen har övervägt en skyldighet för hemkommunen att erbjuda studie- och yrkesvägledning även för den som avser att påbörja en utbildning på gymnasial särvuxnivå men gjort bedömningen att bestämmelserna i skollagen och i förordningen om vuxenutbildning är så tydliga att det inte behövs någon ytterligare förstärkning. Vuxna med utvecklingsstörning eller förvärvad hjärnskada ska ha tillgång till och erbjudas studie- och yrkesvägledning i samma omfattning som andra vuxna som avser att söka utbildning inom vuxenutbildningen. Utredningens förslag hänvisar i mycket stor utsträckning till de för- slag som lämnas av och Utredningen om bättre skola genom mer attraktiva skolprofessioner. Ett alternativ hade varit att presentera helt egna förslag med samma innehåll. Utred- ningen anser dock att en hänvisning till de lämnade förslagen med ett angivande att förslagen även ska gälla för vuxenutbildningen bidrar till en enhetligare uppfattning av vad utredningarna anser vara lämpliga lösningar på behovet av kompetensutveckling. Konsekvenser av utredningens förslag 13.2.8Samverkan kring regionalt yrkesvux Vad gäller samverkan kring regionalt yrkesvux är utredningen begrän- sad i vad den kan föreslå, dels då direktivet endast riktar in sig på förbättrad samverkan och inte omfattar övriga åtgärder som kan för- bättra själva effekten av regionalt yrkesvux, dels då flera andra utredningar, främst Utredningen om planering och dimensionering av gymnasiala utbildningar1, utreder frågan . Utred- ningen anser det därför inte rimligt att kräva större organisatoriska förändringar som i närtid kan bytas ut mot andra krav i en eventuellt annan riktning. Givet de olika förutsättningar för samverkan som finns runtom i landet anser utredningen inte heller det som fram- komligt att föreslå en fast lösning som ser likadan ut för samtliga kommuner och regioner. Utredningen har därför föreslagit att för- tydliga premisserna för statsbidraget genom att kräva ett samverkans- avtal mellan de samsökande kommunerna i samband med ansökan av statsbidrag utan att för den skull peka ut exakt hur det bör formuleras. Kravet på samverkansavtal, som redan finns på flera håll i landet, skulle inte kräva några större organisatoriska förändringar som ansvarsförhållanden, mandat och gemensamt tillvägagångssätt kring regionalt yrkesvux tydliggörs för de inblandade aktörerna. har regeringen genomfört stora förändringar av vuxenutbildningen, inte minst genomförandet av en rätt till behörig- hetsgivande komvux, studiestartsstöd och en kraftig utbyggnad av yrkesutbildningar inom ramen för det regionala yrkesvux. Detta har skapat en förutsättning för att kommunerna har en god beredskap för att hantera de förändringar som utredningen föreslår. Det finns stora samhällsekonomiska vinster med ett utbildnings- system som ger individer en andra och en annan chans att fullfölja sina studier. Sannolikt är det sammanlagda värdet av vuxenutbild- ning i ekonomiska termer långt större än kostnaderna för utbild- ningsformen. Värdet av att fler vuxna människor kan nå sin fulla potential utifrån sina förutsättningar ger personlig utveckling, en grund för vidare studier och ökade möjligheter till etablering i arbetslivet. Konsekvenser av utredningens förslag Värdet av detta kan inte överskattas. Studier av utbildnings betydelse för produktivitet och tillväxt är dock tydliga i termer av högre lön och ekonomisk tillväxt. Skolmisslyckanden som inte kan repareras innebär stora samhällskostnader, inte minst genom ökad risk för ohälsa och ekonomisk inaktivitet som riskerar att ge livslånga negativa inkomsteffekter.2 Utredningen konstaterar att det råder en betydande obalans på arbetsmarknaden när det gäller de kvalifikationer som utbudet av arbetskraft har i relation till de krav som efterfrågas av arbetsgivarna. som har en hög arbetslöshet står vi inför en massiv brist på arbetskraft i vissa sektorer. 13.3.1Förtydligat mål för komvux Utredningens förslag gör att komvux roll som en bas för kompe- tensförsörjningen inom arbetslivet förtydligas. Detta bedöms få konsekvensen att samverkan mellan kommunerna och arbetslivet underlättas och komvux i högre grad än tar hänsyn till de kom- petensbehov som arbetslivet uttrycker. Detta bedöms i sin tur få positiva effekter för såväl kompetensförsörjningen som match- ningen på arbetsmarknaden. Behovet av en förtydligad roll för kom- vux inom kompetensförsörjningsområdet har påtalats vid flera till- fällen, bl.a. av (U 2014:01), vilket också förslag leder till. Utredningen bedömning är att de förslag som läggs kring nya urvals- regler, kommer att bidra såväl till att arbetslösa i behov av betygs- givande utbildning och personer som är mer etablerade på arbetsmark- naden i behov av yrkesväxling kommer att få bättre förutsättningar till vuxenutbildning. Detta bidrar positivt till matchning och kompetens- försörjning på arbetsmarknaden. 2Fredrik , , ,” Long-term scaring effect of neither working nor studying”, Article in 39(5), 2018. Konsekvenser av utredningens förslag Utredningens bedömning är att en förenklad betygsskala är bättre anpassad utifrån de förutsättningar som gäller för grundläggande komvux, sfi samt grundläggande särvux. Förslaget kommer att gynna elever på dessa nivåer. Att betygssättas enligt en betygsskala med fem steg för godkänt resultat på nivåer där betyget inte fyller någon urvalsfunktion för vidare studier och där betygsättning sker ofta kan innebära att fokus på bedömning av kunskaper snarare än fokus på bedömning för kunskapsutvecklingen blir rådande. En minskad admi- nistrativ arbetsbörda för lärare på dessa nivåer bör gynna en högre elevgenomströmning. 13.3.4En mer flexibel högskoleförberedande examen Förslaget om en mer flexibel högskoleförberedande examen skulle kunna innebära en breddad rekrytering till högskolan. Fler personer från studieovana hem skulle eventuellt söka sig till högskolan om det blir enklare att uppnå en högskoleförberedande examen i komvux. Personer med en brokig utbildningsbakgrund och/eller en icke full- följd gymnasieutbildning från utlandet skulle på ett smidigare och snabbare sätt kunna tillgodoräkna sig mer av det de tidigare läst och kunna sikta mot sitt framtida mål. Då träffytan för vilka tidigare kurser som passar in i en högskoleförberedande examen blir större kan utbildningstiderna i komvux till uppnådd examen kortas, kom- munerna får möjlighet att utbilda fler och individerna kan snabbare komma ut på arbetsmarknaden eller till vidare studier för att därefter etablera sig på arbetsmarknaden. Förslaget kring en mer flexibel högskoleförberedande examen skulle även förenkla för personer som har läst men inte fullföljt ett yrkesprogram och vill byta bana mot högskolan. Det skulle kunna leda till en större rörlighet både på arbetsmarknaden och i utbildningssystemet. Eftersom utfallet är avhängigt vilken utbildningsbakgrund individer som både befinner sig i nu och kommer att komma från utlandet har, samt deras vilja att uppnå en högskoleförberedande examen, går det dock inte att förutspå hur många fler och hur mycket snabbare dessa personer kommer att nå en högskoleförberedande examen. Konsekvenser av utredningens förslag Förslagen rörande utbildning motsvarande komvux bedöms leda till att denna utbildningsform ökar och att företagens upphandling av betygsgivande utbildning ökar. Detta kan innebära både en avlast- ning för det offentliga, som det ökar möjligheterna till utbild- ning för enskilda individer. En bedömd konsekvens är också att till- gången till utbildning som mer precist svarar mot arbetslivet behov kommer att förbättras. Utredningen bedömer vidare att de förslag som läggs kring nuvar- ande särvux kommer att öka förutsättningarna för fler personer med intellektuella funktionsnedsättningar som befinner sig i eko- nomisk inaktivitet, det vill säga varken befinner sig i arbete, praktik eller studier, att i högre grad fullfölja sina studier. Den sammanvägda effekten av detta har inte kunnat beräknas. 13.3.7Samverkan kring regionalt yrkesvux Föreslaget krav på samverkansavtal mellan kommuner som söker statsbidrag för regionalt yrkesvux tillsammans syftar till en förbätt- rad samverkan mellan samtliga inblandade aktörer. Förhoppningen är att denna förändring ska tydliggöra ansvarsroller och mandat som bland annat kan leda till ett mer effektivt resursutnyttjande genom att arbetet med såväl regionalt utvecklingsansvariga, Arbetsförmed- lingen och branscherna samordnas för att undvika dubbelarbete och i stället kan förstärka varandra. 13.4Konsekvenser för staten och statliga myndigheter 13.4.1Förtydligat mål för komvux Utredningens förslag om ett förtydligat mål för komvux skapar bättre möjligheter för att utveckla samtliga skolformers möjlig- heter inom kompetensförsörjningsområdet vid t.ex. samtal med branscherna. Konsekvenser av utredningens förslag De ekonomiska konsekvenserna av utredningens förslag att ändra prioriteringsreglerna i Skollagen (2010:800) avseende studier på gym- nasial nivå så att den som har störst behov av utbildning prioriteras förväntas som sagts ovan vara vissa positiva genomströmningseffek- ter, allt annat lika. Men då andra faktorer som att mer studieovana grupper och personer med behov av särskilt stöd förväntas öka blir den sammanvägda effekten för statens kostnader per årsplats sannolikt neutral. Besparingar i form av ökad genomströmning bland vissa studerandegrupper kompenseras i ökade kostnader för en sam- tida mer resurskrävande målgrupp i komvux. Enligt utredningens förslag ska med stöd av priori- teringscentrum vid ta fram ett material med vägledning kring tillämpningen av de nya urvalsreglerna. kostnader för framtagningen av vägledningsmaterial bedöms efter jämförelse med likartade material vara . Till detta kom- mer kostnaderna för stödet från som av bedöms uppgå till . I de delar som berör effekterna av en ny förenklad betygsskala kan utredningen se vissa konsekvenser framför allt när det gäller fram- tagandet av nya nationella slutprov för sfi. Dessa prov tas fram år- ligen oavsett och någon ökad kostnad för att anpassa utifrån en förenklad betygsskala har inte konstaterats. Däremot skulle det behövas tas fram ytterligare prov eftersom det behöver finnas flera prov att alternera mellan. gör bedömningen att det skulle innebära en kostnad på för fram- tagande av dessa. Inom grundläggande komvux finns bedöm- ningsstöd för engelska, matematik, samhällskunskap, svenska och svenska som andraspråk. Dessa bedöms behöva förnyas och har en kostnad av per material, sam- mantaget . Däremot är det tveksamt om det kan ses som en merkostnad eftersom dessa stöd skulle förnyas oavsett. Kursplaner inom sfi, grundläggande komvux och grundläggande sär- vux kommer att behöva revideras och nya kunskapskrav tas fram. Kostnaden för detta har inte kunnat estimera. Konsekvenser av utredningens förslag för att implementera den förenklade betygsskalan kan sammantaget uppgå till . Det innefattar då fem konferenser, ett webbinarie samt framtagande av webbaserat stödmaterial. Utredningens förslag innebär en utveckling av Skolinspektionens ansökningsprocess för betygsrätt och en utökad inspektion av enskilda anordnare med betygsrätt. Den totala årliga kostnaden för tillsyn motsvarande huvudmannatillsyn och enhetstillsyn uppskattas enligt Skolinspektionens beräkningar till . Till detta ska läggas kostnader för entreprenader om . En rimlig beräkning blir således en årlig kostnad på för tillsyn. Till detta läggs en engångskostnad på för en tillfällig ökning av ansökningar om betygsrätt. 13.4.5Förändringar när det gäller särvux och Specialpedagogiska skolmyndigheten, SPSM, före- slås få i uppdrag att utforma stödmaterial för hur vuxenutbildningen kan upptäcka och stödja nyanlända i behov av särvux. En jämförelse med ett liknande stödmaterial ger en uppskattad extern kostnad till . och föreslås också få ett uppdrag att stödja kommunerna i hur studie- och yrkesvägledning till mål- gruppen för särvux kan utvecklas samt hur studie- och yrkesväg- ledares kompetens inom området kan förbättras. Även den kostna- den uppskattas till . Som ett led i att öka möjligheterna till fortsatta studier för indi- vider med intellektuell funktionsnedsättning föreslås en utökning av statsbidraget för särskilt utbildningsstöd. Denna utökning kan inte täckas av de nuvarande anslagen till SPSM, utan kräver en utökning av statsbidragsramen. Resursberäkningarna beror på hur utbild- ningarna är organiserade vilket innebär att beräkningarna på kost- nader för stödbehov lämnas i form av exempel. I nedanstående räkneexempel är SPSM:s bedömning att en rimlig omfattning av stöd kan vara minst vid studier Konsekvenser av utredningens förslag på universitet/högskola för den här målgruppen. Omfattningen av studierna är lämpligen högst . Vid studier på komvux eller yrkeshögskola är utbildningarna mer sammanhållna varför räkneexemplen utgår från att gruppera utbild- ningarna med en stödresurs som knyts till gruppen. Exemplen utgår därför från en rimlig stödresurs som är jämförbar med det upplägg som ofta tillämpas på folkhögskolor. Konsekvenser av utredningens förslag Konsekvenser av utredningens förslag En bedömning är att är ett rimligt utgångsläge för att finansiera stödinsatserna i dessa exempel. får i uppdrag att inom ramen för regionalt yrkesvux ta fram yrkespaket inom särvux på gymnasial nivå. I det arbetet ska samråd ske med branscher, förslagsvis genom de nationella program- råden. Kostnaden för detta uppskattas till . föreslås få i uppdrag att utforma ett komvuxbevis och ta fram riktlinjer för vad ett nationellt program inom särvux på gym- nasial nivå ska omfatta. föreslås få i uppdrag att stödja kommunerna i deras skyldighet att erbjuda särvux på gymnasial nivå. Uppdragen sammantaget uppskattas till . Skolinspek- tionen föreslås få i uppdrag att granska kommunernas arbete med att erbjuda och anordna särskild utbildning på gymnasial nivå fram- för allt med fokus på yrkeskurser. Bedömningen är att detta uppdrag skulle uppgå till . Utredningen föreslår att tilldelas medel för en rik- tad utlysning av forskning kring vuxendidaktik. Omfattningen av denna satsning föreslås vara uppdelade . Utredningen föreslår även att utvecklar ett nionde skolutvecklingsprogram och anpassar relevanta delar i de övriga skol- utvecklingsprogrammen för vuxenutbildningen. Bedömd kostnad för detta arbete är , baserat på kostnaderna för fram- tagandet av de nu existerande skolutvecklingsprogrammen. 13.4.7Samverkan kring regionalt yrkesvux Utredningens bedömning är att den regionala samverkan behöver stärkas genom att tydliggöra ansvarsförhållanden och mandat mellan aktörer genom krav på samverkansavtal för att få statsbidrag för regionalt yrkesvux. Staten kommer inte att vara en del i detta arbete och utredningens bedömning är därför att detta inte genererar några kostnader för staten. ska skickas in till i samband med ansökan till statsbidraget. Kontrollen att samverkansavtalet finns Konsekvenser av utredningens förslag med i ansökan bör dock inte leda till några större konsekvenser för arbete. 13.4.8En mer flexibel högskoleförberedande examen Utredningens förslag om en mer flexibel högskoleförberedande examen i komvux och att villkoren för gymnasiearbetet förändras och byter namn till komvuxarbete innebär ett behov av att tar fram kunskapskrav för komvuxarbetet samt att det kommer att behöva tas fram och spridas information till studie- och yrkesvägledare och allmänheten om förändringarna i sammansättningen av en högskole- förberedande examen. En annan följd blir att digitala planeringsverktyg för gymnasieexamen behöver uppdateras enligt de nya reglerna. Kostnaden för dessa delar uppskattas till . bedömning är att dessa kostnader kan tas inom myndighetens ram. 13.5Konsekvenser för det kommunala självstyret Utredningens förslag påverkar det kommunala självstyret i mycket begränsad omfattning. Utredningen föreslår bland annat att det bör införas en förenklad betygsskala för komvux på grundläggande nivå, sfi och särskild utbild- ning på grundläggande nivå. Förslaget innefattar även förenklad betygs- skala för delkurser inom komvux på grundläggande nivå och del- kurser inom särskild utbildning på grundläggande nivå. Förenklad betygsskala bör innebära en minskad administration och en lättnad för lärarna men är inget som påverkar det kommunala självstyret. Betygsrätt enligt 6 kap. vuxenutbildningsförordningen ska vara ett villkor för överlämnande av uppgifter inom komvux på entrepre- nad. Det innebär att kommunen i sina upphandlingar måste ställa krav på att sådan betygsrätt finns. Förslaget är en inskränkning i kommunernas möjlighet att upphandla. Inskränkningen är dock begränsad och syftar till att säkerställa kvaliteten i utbildningen. Den enskilde utbildningsanordnaren ska lämna betygshandlingar och intyg till elevens hemkommun. Elevens hemkommun ska ta emot och arkivera betyg och intyg som är utfärdade av en enskild utbildnings- anordnare. Förslaget är inte nytt i sak. Konsekvenser av utredningens förslag skyldig att ta emot och arkivera sådana betyg och intyg. Lagstift- ningen blir enbart tydligare. vuxenutbildning som särskild utbildning på grund- läggande och gymnasial nivå inklusive utbildning motsvarande den som ges i träningsskolan får, under förutsättning att det inte begrän- sar möjligheten för vuxna med utvecklingsstörning eller förvärvad hjärnskada, göras tillgänglig för vuxna utan utvecklingsstörning om de i övrigt uppfyller kraven för behörighet. Beslutet att erbjuda en plats på dessa nivåer ska fattas av rektorn. Förslaget ger en möjlighet till kommunen, rektorn, att besluta om att göra viss utbildning till- gänglig för vissa grupper. Det är en utvidgning av kommunens själv- styre. Kommuner som söker statsbidrag för regionalt yrkesvux till- sammans ska upprätta ett samverkansavtal som ska lämnas in till . Ett sådant avtal finns troligtvis i många fall mellan samverkande kommuner. Regeln utgör emellertid en inskränk- ning av kommunernas frihet att manifestera sin samverkan. Sammantaget innehåller utredningen få förslag som har någon inverkan på självstyret i negativt hänseende och dessa inskränk- ningar är motiverade och proportionerliga, i enlighet med den pröv- ning som ska göras enligt 14 kap. 3 § regeringsformen. I övrigt inne- bär utredningens förslag ökade möjligheter för kommunen, och lärarna, att bedriva utbildning. 13.6Konsekvenser för kommuner och landsting 13.6.1Förtydligat mål för komvux Utredningens förtydligande av komvux som en bas för den regionala och nationella kompetensförsörjningen innebär ingen skillnad i sak för kommunerna, eftersom komvux i praktiken redan har det upp- draget. Förtydligandet kan dock komma att underlätta både kom- munernas samverkan med arbetslivet och kommunernas planering och dimensionering av utbildningsutbudet inom komvux. För kommuner som ännu inte börjat ta in bedömningar om arbetslivets kompetensbehov som underlag för planering och dimen- sionering av sitt komvux kommer förtydligandet klargöra uppgiften att göra detta. Konsekvenser av utredningens förslag Förslaget om nya urvalsregler kommer att medföra ett kompetens- utvecklingsbehov vid kommunernas antagningsenheter. ges dock i uppdrag att ta fram vägledningsmaterial till stöd för kom- munernas arbete med de nya urvalsreglerna. Här finns även möjlig- het att ta med de nya urvalsreglerna som en del i det föreslagna nionde skolutvecklingsprogrammet. Utredningen föreslår att betygsskalan förenklas i 20 kap. 36 § skol- lagen. Utredningens bedömning är att detta inte kommer att gene- rera några kostnader för vuxenutbildningen. Effekten av förslaget innebär snarare att lärarnas arbetsbörda minskar, vilket i sin tur kan leda till ökad genomströmning i dessa delar av vuxenutbildningen. 13.6.4En flexibel högskoleförberedande examen Utredningens föreslår en mer flexibel högskoleförberedande examen i komvux samt att villkoren för gymnasiearbetet förändras och att det inrättas ett komvuxarbete. Detta bedöms ha stora positiva effekter inte minst för mindre kommuners förutsättningar att tillhandahålla och eller upphandla relevanta kurser samt avslutande arbete. Enligt bestämmelserna kring rätten till behörighetsgivande utbildning inom komvux ska hemkommunen bestämma vilken av utbildningarna som den ska erbjuda om grundläggande behörighet till högskoleutbild- ning på grundnivå eller utbildning inom kan uppnås genom olika utbildningar. Kommunen ska då utgå från individens behov av särskild behörighet. Utbildningen ska syfta till att uppnå behörighet till högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå och vänder sig till nybörjare eller för att tillskansa sig särskilda kunskaper som krävs för utbildning inom . Kommunen ska också så långt som möjligt beakta individens önskemål, tidigare utbild- ning och arbetslivserfarenhet. Genom föreslagen flexibilitet med studieområden bestående av två nationella program i stället för ett program öppnas möjligheterna upp för ett större utbud av kurser för att uppnå grundläggande behörighet. Vid svårigheter att erbjuda en Konsekvenser av utredningens förslag specifik kurs kan kommunen därmed erbjuda en annan kurs från hela studieområdet, förutsatt att hänsyn fortfarande tas till individens behov och önskemål. En kurs som saknar större elevantal eller på andra sätt skulle bli dyr för kommunen kan därmed bytas ut mot en mindre kostsam kurs och därmed sänka kommunernas utbildnings- kostnader.