sou · H6B368 · 2018-08-22 00:00:00 — En sådan ordning innebär att en presumtion gäller på samma sätt som för par av olika kön och genom utredningens förslag för par av samma kön som är gifta. I vissa fall kan barnet ha kommit till genom ett samlag och i andra fall kan barnet tillkommit genom assisterad befruktning. En presumtion innebär att maken till den som har fött ett barn presumeras vara far eller mor. Om barnet inte tillkommit genom sam- lag med den som har fött barnet eller inte tillkommit genom assisterad befruktning med makens samtycke kan ett faderskap eller ett moder- skap hävas, se avsnitt 8.8. I linje med de införda särskilda reglerna för föräldraskap för personer som har ändrat könstillhörighet föreslår utredningen lagtekniskt sett flera presumtionsregler. Avsik- ten är att följden för en person som har ändrat könstillhörighet blir densamma som vid tillämpning av faderskapspresumtionen för par av olika kön och föräldraskapspresumtionen för kvinnliga par. Sedan en person har ändrat könstillhörighet har den personen rätt att bli mor eller far enligt sitt kön efter ändringen av könstillhörighet. Med en sådan reglering kommer både den situationen att barnet tillkommit vid assisterad befruktning och att barnet tillkommit ge- nom samlag att inrymmas i en ordning som inte gör skillnad på per- Införande av en föräldraskapspresumtion son beroende på kön eller könsidentitet. Det är lämpligt att bestäm- melser om en presumtion införs i anslutning till de paragrafer som reglerar faderskap och moderskap när en av eller båda föräldrarna har ändrat könstillhörighet. En presumtion innebär att om modern är gift med en man vid barnets födelse, ska han anses som far till barnet. Är vid barnets födelse modern gift med en kvinna, ska även maken anses som mor till barnet. En presumtion innebär också att om en man har fött barn och är han gift med en man vid barnets födelse, ska även maken anses som far till barnet. Om en man har fött barn och är han vid barnets födelse gift med en kvinna ska hon anses som mor till barnet. Bestämmelserna om presumtionen bör precis som faderskapspresumtionen, och den av utredningen föreslagna föräldra- skapspresumtionen, även gälla för det fall att den som inte har fött barnet har avlidit inom en sådan tid före barnets födelse att barnet kan ha tillkommit . 8.8Förutsättningarna för att häva Förslag: Det ska vara möjligt att häva ett föräldraskap på samma grunder som gäller för hävande av ett faderskap om barnet till- kommit genom en assisterad befruktning med donerade spermier. Domstol ska i sådana fall på talan av barnet eller kvinnan i äkten- skapet förklara att kvinnan i äktenskapet inte är förälder. Det ska vara möjligt att häva faderskap och moderskap när en av eller båda föräldrarna har ändrat könstillhörighet på samma grunder som gäller för hävande av ett faderskap. 8.8.1En likställd reglering också för att häva24 Genom de ändringar som gäller från kommer en förutsättning för faderskap och föräldraskap vid assisterad befrukt- ning, förutom samtycke till behandlingen, vara att behandlingen har utförts inom svensk hälso- och sjukvård eller vid en behörig inrätt- ning i utlandet och barnet har rätt att ta del av uppgift om donatorn. Ändringarna påverkar inte faderskapspresumtionens tillämplighet. 24De ändringar som hänvisas till i avsnittet gäller prop. 2017/18:155, bet. 2017/18:SoU20, rskr. 2017/18:368. Införande av en föräldraskapspresumtion Bestämmelserna påverkar emellertid när det går att häva ett fader- skap som antas enligt presumtionen. Det får betydelse för utredningens överväganden om förutsättningarna för att häva ett föräldraskap en- ligt presumtionen. Är modern gift med en man vid barnets födelse anses maken, som tidigare angetts, enligt presumtionen i 1 kap. 1 § FB som barnets far. En följd av de nya reglerna om föräldraskap efter assisterad befrukt- ning är att faderskapet kan hävas i fler situationer än vad som har varit fallet när barnet har kommit till genom en behandling där donerade spermier använts. Ändringarna är motiverade av det bli- vande barnets rätt till kännedom om sitt ursprung. En förutsättning för att anta ett faderskap är att behandlingen skett vid behörig inrättning där information om donatorns identitet finns tillgänglig för barnet. Är så inte fallet utgör det skäl att häva ett pre- sumerat faderskap. Det betyder att om det t.ex. inte finns någon upp- gift om donatorns identitet kan ett faderskap hävas. Ett faderskap kan också hävas om barnet har tillkommit genom en heminsemina- tion. Har en assisterad befruktning inte genomförts enligt reglerna för sådan behandling är således endast ett samtycke till behandlingen inte tillräckligt för rättsligt faderskap, även om faderskapspresum- tionen i och för sig är tillämplig. Enligt utredningen är utgångspunkten att samma regler bör gälla för barn till föräldrar av samma kön som till föräldrar med olika kön. Det betyder att samma grunder för hävande bör gälla för en föräldra- skapspresumtion som från kommer att gälla för att häva ett faderskap vid assisterad befruktning med donerade spermier. Det innebär att domstol ska förklara att kvinnan i äktenskapet, dvs. moderns make, inte är förälder till barnet om det är utrett att hon inte har samtyckt till att modern genomgår insemination eller befruktning utanför kroppen enligt 6 eller 7 kap. lagen (2006:351) om genetisk integritet m.m., eller om det med hänsyn till samtliga omständigheter inte är sannolikt att barnet har tillkommit genom behandlingen. Detsamma gäller om behandlingen inte har utförts vid en behörig inrättning i utlandet eller om barnet inte har rätt att ta del av uppgifter om donatorns identitet. För hävande av ett faderskap eller moderskap enligt en fader- skaps- och moderskapspresumtion om en av eller båda föräldrarna har ändrat könstillhörighet kommer grunderna för hävande vara be- roende av på vilket sätt barnet har kommit till. Införande av en föräldraskapspresumtion moderskap enligt en sådan presumtion bör kunna hävas på samma sätt som gäller i fall enligt de andra två presumtionsreglerna. Det betyder att om barnet har tillkommit genom samlag och det saknas en genetisk koppling till den i äktenskapet som inte har fött barnet utgör det skäl att förklara att denne inte är far eller mor till barnet. Har barnet i stället tillkommit vid assisterad befruktning är det en brist i förutsättningarna för assisterad befruktning som kan utgöra skäl att häva ett faderskap eller moderskap. 8.8.2Risken för att ett föräldraskap hävs Mot bakgrund av att inte alla par som önskar få behandling för barn- löshet kan erbjudas det inom den tid de anser vara rimlig kan det med en presumtion finnas en risk att vissa par väljer att utföra assisterad befruktning genom en heminsemination och sedan ingå äktenskap med varandra före barnets födelse. I en sådan situation skulle föräldra- skapet registreras med hänsyn till presumtionen för gifta. Det skulle kunna innebära svårigheter eftersom barnets rätt att få kännedom om sitt ursprung då inte kan säkerställas och inte alls uppnås om spermie- donatorn är anonym. Det är också problematiskt eftersom det därmed finns förutsättning att i ett senare skede häva ett föräldraskap som presumerats. Det skulle därför kunna övervägas att införa en begränsning av möjligheten att häva föräldraskapet för ett barn. En sådan begränsning lyftes av en remissinstans i lagstiftningsärendet om modernare regler om assisterad befruktning och föräldraskap (prop. 2017/18:155 s. 54). Regeringen konstaterade emellertid att det inte finns en sådan be- gränsning i andra fall när faderskapspresumtionen kan ge ett felak- tigt resultat eller när en man med vetskap om att han inte är barnets genetiska far bekräftar faderskapet för barnet. Regeringen angav också att det inte finns skäl att särbehandla barn som har tillkommit genom assisterad befruktning med donerade spermier. Någon be- gränsning i möjligheterna att häva faderskapet föreslogs därför inte. Det är emellertid problematiskt att det finns en ökad risk att ett tidigare fastställt familjerättsligt förhållande senare kan ändras. I vilka situationer ett tidigare presumerat faderskap ska hävas eller en fader- skapsbekräftelse förklaras sakna verkan mot den som har lämnat den Införande av en föräldraskapspresumtion ingår dock inte i utredningens uppdrag. Inte heller ingår det i utred- ningens uppdrag att överväga om det finns skäl för en begränsning i möjligheterna att häva ett faderskap. I stället är utredningens upp- drag begränsat till att ta ställning till när ett föräldraskap som presu- merats ska kunna hävas. Med hänsyn till lagstiftarens ställnings- tagande ser utredningen nu inte skäl att införa bestämmelser som innebär en begränsning för när det ska vara möjligt att häva ett för- äldraskap. Detsamma gäller ett faderskap eller moderskap för gifta par när en av eller båda föräldrarna har ändrat könstillhörighet. Det finns såvitt utredningen kan bedöma inte någon anledning att tro att barn till par av samma kön skulle vara mer utsatta för risken att drabbas av att ett föräldraskap enligt en presumtionsregel hävs än barn till par av olika kön där faderskapet presumerats. Det finns ingen statistik över hur många barn som kommit till på annat sätt än enligt reglerna om föräldraskap efter assisterad befruktning. Det finns också flera tänkbara förklaringar till att ett par, trots att det finns fler möjligheter än tidigare till behandling inom hälso- och sjukvården, väljer t.ex. en behandling utomlands med en anonym donator. Det kan vara att väntetiden för behandlingen är lång eller att tidigare behandlingar inte har resulterat i graviditet. Möjligheten till behandling i fertil ålder, kostnader i samband med flera behand- lingar och praktiska omständigheter, som tillgång till transport- medel för resor till och från behandlingar, kan också vara faktorer som påverkar om ett par genomför en behandling på ett annat sätt än inom svensk hälso- och sjukvård eller på behörig inrättning utom- lands med en dokumenterad uppgift om donatorns identitet. Sådana omständigheter, snarare än om paret är olikkönat eller samkönat, kan möjligen påverka vilka val som görs. Ett införande av en föräldraskapspresumtion kräver att blivande föräldrar får information om vilka konsekvenser ett val mellan en anonym donator och en donator vars identitet är dokumenterad kan bli. Det är fråga om att det blivande barnet ska ha möjlighet att kunna få kännedom om sitt ursprung. Det är också en fråga om att föräldraskapet för den som inte har fött barnet kan hävas . För de makar som en presumtion skulle omfatta och som står inför olika prioriteringar kan det vara svårt att ta ställning till eventuella risker, särskilt när de ligger framåt i tiden. En fråga om att häva ett föräldraskap blir därtill aktuell först när det finns ett intresse av det. Det är typiskt sett fallet om föräldrarna hamnar i en konflikt med Införande av en föräldraskapspresumtion Det kan även vara om andra anhöriga har andra intressen än barnet, här är typfallet att frågan kan aktualiseras i samband med bodelning och arv. I valet mellan att föreslå en presumtion för föräldraskap eller av- stå sådana regler på grund av en eventuell ökad risk för att barn i ett senare skede kan drabbas av att ett föräldraskap hävs, menar utred- ningen att det är att föredra att föreslå en föräldraskaps- presumtion. Skälet är att det inte finns några tungt vägande skäl mot att behandla samtliga barn som tillkommer genom assisterad befrukt- ning på samma sätt, oavsett om föräldrarna är gifta och av samma kön eller av olika kön. 8.8.3När annan än maken bekräftar det rättsliga föräldraskapet Förslag: Om kvinnan i äktenskapet godkänner en mans eller annan kvinnas bekräftelse av faderskapet eller föräldraskapet, ska fast- ställas att kvinnan i äktenskapet inte är barnets förälder. En förut- sättning är att de bestämmelser som gäller för bekräftelse har iakt- tagits och att bekräftelsen alltid är skriftligen godkänd av modern. Motsvarande ska gälla för mannen eller kvinnan i äktenskapet som inte har fött barnet när en av eller båda föräldrarna har ändrat könstillhörighet. När det gäller faderskap finns utrymme för att mannen i äktenskapet kan godkänna en annan mans bekräftelse av faderskapet (1 kap. 2 § andra stycket FB). En sådan möjlighet bör också gälla i fråga om en föräldraskapspresumtion eftersom situationen kan vara den att det i stället för kvinnan i äktenskapet är en annan person som är förälder till barnet. Det kan t.ex. vara så att sedan tidpunkten för moderns be- handling har modern separerat från den som lämnade samtycket och ingått äktenskap med någon annan. Det kan också vara så att den som lämnat samtycke till moderns behandling är man. Reglerna för för- äldraskap bör därför på motsvarande sätt ge utrymme för att föräldra- skapet eller i förekommande fall faderskapet bekräftas. Utredningen föreslår att det ska finnas en möjlighet för kvinnan i äktenskapet att godkänna en man eller annan kvinnas bekräftelse av faderskapet eller föräldraskapet. Det innebär att genom makarnas aktiva godkännande Införande av en föräldraskapspresumtion av en bekräftelse ska anses fastställt att kvinnan i äktenskapet inte är barnets förälder. Bekräftelsen ska vara skriftligen godkänd av modern. Utredningen anser att det även är lämpligt att motsvarande möj- lighet att godkänna annans bekräftelse införs i fråga om den man eller kvinna i äktenskapet som inte har fött barnet när en av eller båda föräldrarna har ändrat könstillhörighet. Förslag: Det införs ett antal följdändringar med anledning av in- förandet av en föräldraskapspresumtion och moderskapspresum- tion. Ett faderskap ska inte fastställas om ett föräldraskap presumeras. utredningsskyldighet ska inte gälla vid föräldra- skapspresumtionen och nämnden ska under vissa förutsättningar, på begäran av bl.a. den kvinna som har presumerats som förälder till ett barn, kunna utreda faderskap eller föräldraskap för barnet. Det införs även regler om vem som har rätt att väcka talan om hävande av föräldraskap, om behörig domstol och om möjlighet för förmyndare och god man att i vissa fall föra en underårig parts talan. De nuvarande reglerna om mål om fastställande av föräldra- skap ändras så att de inte omfattar situationen när modern är gift. I situationer där en av eller båda föräldrarna har ändrat köns- tillhörighet och moderskapet för den kvinna som inte har fött barnet presumeras tydliggörs att det som i andra kapitel i för- äldrabalken och i andra författningar sägs om far och faderskap gäller även kvinnan. Utredningens förslag att föräldraskapet ska presumeras för kvinnan i äktenskapet som inte föder barnet och att ett sådant föräldraskap ska kunna hävas på motsvarande sätt som faderskapet enligt 1 kap. 1 § FB får till följd att det också behöver införas regler för frågor som har samband med rättsligt föräldraskap och som kan uppkomma till följd av den föreslagna presumtionsregeln. Utredningen anser att det är lämpligt att motsvarande regler som gäller för frågor som har sam- band med rättsligt faderskap och som kan uppkomma till följd av Införande av en föräldraskapspresumtion Det är även lämpligt att bestämmel- serna utformas på motsvarande sätt som för de situationer som gäller vid faderskapspresumtionen. En ändring införs som innebär att ett faderskap inte ska fastställas när föräldraskapet presumeras för den kvinna som modern är gift med vid barnets födelse. Inte heller socialnämndens utrednings- skyldighet ska gälla i en sådan situation. ska under vissa förutsättningar, på begäran av den kvinna som har presumerats som förälder till ett barn, kunna utreda faderskap eller föräldraskap för barnet. Det införs också regler som aktualiseras i samband med att en fråga om det rättsliga föräldraskapet blir föremål för domstols- prövning, nämligen regler om talerätt, om behörig domstol och om möjlighet för förmyndare och god man att i vissa fall föra en under- årig parts talan. De nuvarande reglerna om mål om fastställande av föräldraskap ändras så att de inte omfattar situationen när modern är gift. Det är enligt utredningen lämpligt att det kapitel i föräldra- balken som innehåller vissa bestämmelser om rättegången i mål om faderskap disponeras på samma sätt avseende faderskap och föräldra- skap. Det finns därför skäl att först reglera mål om hävande av fader- skap, mål om fastställande av faderskap och förening av mål. Där- efter är det lämpligt att reglera mål om hävande av föräldraskap enligt 1 kap. 9 § FB och avslutningsvis mål om fastställande av föräldraskap enligt 1 kap. 9 § FB. Det får till följd att den hittillsvarande 3 kap. 14 § FB får en ny beteckning. Utredningen anser att det är lämpligt att rubriken till kapitlet ändras och att mellanrubriker införs enligt den redovisade dispositionen. Införandet av en faderskaps- och moderskapspresumtion för för- äldrar när en av eller båda har ändrat könstillhörighet får till följd att det som i andra kapitel i och i andra författningar sägs om far och faderskap ska gälla för den kvinna där moderskapet har presumerats. Det innebär att de regler som gäller för faderskap i fråga om exempelvis socialnämndens utredningsskyldighet och talerätt i mål om att kvinnan i äktenskapet ska förklaras inte vara mor till barnet gäller i dessa fall. Det krävs inga följdändringar med anledning av att faderskapet presumeras för den man i äktenskapet som inte föder barnet eftersom han omfattas av de bestämmelser som gäller för fader- skap. 9 Nytt sätt att bekräfta föräldraskap I de fall faderskapspresumtionen inte gäller, behöver ett faderskap eller ett föräldraskap fastställas genom en bekräftelse eller en dom. En sådan bekräftelse ska göras skriftligen och bevittnas av två per- soner. Bekräftelsen ska skriftligen godkännas av socialnämnden och av modern eller en för barnet särskilt förordnad vårdnadshavare. Uppdraget i denna del är att undersöka hur reglerna om bekräftelse av faderskap och föräldraskap för ogifta tillämpas och lämna förslag på hur regleringen kan moderniseras och förenklas. Hur tillämp- ningen går till i praktiken framgår av avsnitt 5.3. Utredaren ska beakta vikten av att fastställda faderskap blir korrekta och de möjligheter som digitaliseringen kan erbjuda för att förenkla förfarandet. Arbetet ska ske med utgångspunkt i att barnets bästa ska placeras i främsta rummet. Även i övrigt ska de rättigheter som barn till- erkänns i , däribland rätten till att få kunskap om sitt ursprung beaktas. Även grundläggande fri- och rättigheter i regeringsformen och ska beaktas. I arbetet ska beaktas den grundläggande målsättningen att främja lika rättigheter och möjligheter oavsett sexuell läggning, kön eller könsidentitet. I förslagen ska beaktas konsekvensen av att steriliseringskravet och förbudet mot bibehållen fortplantningsförmåga vid ändrad köns- tillhörighet har avskaffats. En bekräftelse kan avse faderskap eller föräldraskap enligt 1 kap. 9 § (FB). införs nya bestämmelser om faderskap och moderskap när en av eller båda föräldrarna har ändrat könstillhörighet. Även i dessa fall kan faderskap eller moderskap Nytt sätt att bekräfta föräldraskap fastställas genom bekräftelse. Gemensamt för de olika situationerna är att de alla avser bekräftelse av rättslig föräldrastatus. I det följande när utredningen redogör för sina överväganden kommer begreppet bekräftelse av föräldraskap att användas som en gemensam benämning för bekräftelse av faderskap, föräldraskap samt faderskap och moder- skap efter att en av eller båda föräldrarna har ändrat könstillhörighet. Om utredningen vill peka på omständigheter som aktualiseras be- träffande en av dessa bekräftelser, kommer detta särskilt att anges. Utredningen använder moderskap i betydelsen som den som föder barnet. I avsnittet används begreppet därmed på så sätt att det även avser en man som har fött barn efter att han har ändrat köns- tillhörighet. 9.3Ett enklare sätt att bekräfta är efterfrågat Fler än hälften av alla barn som föds i har ogifta föräldrar.1 För majoriteten av alla nyfödda barn ska alltså ett föräldraskap fast- ställas genom bekräftelse eller dom. Eftersom en giltig bekräftelse kräver socialnämndens skriftliga godkännande är det aktuellt för föräldrarna att besöka en sådan bekräftelse ska kunna lämnas. hanterades knappt 77 000 faderskapsärenden. Den övervägande delen, , av utredningarna avslutades med en bekräftelse av faderskapet.2 har behandlat motioner som rört behovet av att se över delar av nu aktuella regler. I ett till- kännagivande angav att det är av stor vikt att den ordning som finns för utredningar av faderskap för ogifta ger betryg- gande garantier för att det verkligen är den genetiska fadern och inte någon annan som fastställs som far.3 betonar betydelsen av att faderskapsärenden handläggs på ett så enkelt sätt som möjligt med hänsyn till barnets intressen och under former som inte kan uppfattas som integritetskränkande (rskr. 2014/2015:122). De uppgifter som utredningen fått del av visar att många föräldrar upplever förfarandet för bekräftelse som krångligt, otidsenligt och 1Statistiska centralbyrån (SCB) (2017), Befolkningsstatistik, visar att av samtliga nyfödda barn har en ogift mor. Siffran har legat stabil . 2Socialstyrelsen (2017), Statistik om familjerätt 2016. Antalet faderskapsutredningar har ökat jämfört . Andelen faderskapsutredningar av antalet födda barn är dock oföränd- rad . 3Skrivelsen anger den biologiska fadern, med vilket avses samma som den genetiska fadern. Nytt sätt att bekräfta föräldraskap Det som främst upplevs som krångligt är att i de flesta kommuner krävs att föräldrarna bokar tid och därefter tillsammans besöker bekräftelse ska kunna ske. Handlägg- ningen hos socialnämnden upplevs som otidsenlig, inte bara av för- äldrarna utan även av många handläggare själva. Formkravet att man- nens eller kvinnans bekräftelse ska bevittnas av två personer är ett av de inslag i handläggningen som föräldrar ofta undrar över och som många upplever som otidsenligt.4 Det har också framkommit att föräldrar upplever att regelverket orsakar en ojämlik behandling eftersom olika regler gäller beroende på vilket civilstånd och kön föräldrarna har. Det är främst att sam- könade och olikkönade par får olika frågor från handläggare när det framkommer att barnet tillkommit vid assisterad befruktning. Det har framhållits av såväl föräldrar som handläggare att handläggningen behöver moderniseras och anpassas till hur familjebildningen ser ut i dagens samhälle.5 Utredningens genomgång av hur reglerna tillämpas, se närmare avsnitt 5.3, visar att tillämpningen i praktiken skiljer sig åt mellan socialnämnder, dvs. reglerna tillämpas inte enhetligt.6 Under utredningens arbete har det även framkommit att en del föräldrar önskar att en bekräftelse av faderskap ska kunna ske före barnets födelse. Föräldrar efterfrågar också myndighetssamordnad in- formation och administration. har det väckts motio- ner i med liknande inriktning och som bl.a. lyft fram möj- ligheten att kunna bekräfta faderskap i samband med besök hos mödrahälsovården.7 Handläggningen hos socialnämnden innebär att det kan ta upp till en månad innan en bekräftelse har godkänts och föräldraskapet registrerats hos . Att det kan dröja efter barnets födelse innan en bekräftelse kan lämnas innebär t.ex. att den av föräldrarna som ännu inte har fastställts som förälder inte kan få vårdnad om barnet. Det kan också få ekonomiska konse- kvenser för föräldrarna. Föräldraskapet har exempelvis direkt betydelse för underhållsskyldighet. Möjligheten för föräldrar att få del av olika 4Uppgifter till utredningen från handläggare vid socialnämnder vid flera möten (avsnitt 2.2.3). 5Sveriges Kommuner och Landsting (2014), slutrapporten Jag vill ha föräldrar – etapp 2. 6Ett exempel är att socialnämnder har olika rutin för i vilka fall de sänder hem ett protokoll för föräldrar att själva fylla i, se avsnitt 5.3.5. Se även dir. 2017:28.