sou · H6B341 · 2018-06-11 00:00:00 — 2.vilken skol- eller verksamhetsform ärendena hänför sig till, 3.de beslut som nämnden har fattat, 4.ärendenas handläggningstider, och 5.vilka kansliresurser som myndigheten tillhandahåller för nämnden och hur det bidrar till att nämndens arbete kan bedrivas rättssäkert och effektivt. 34 § Inom myndigheten ska det finnas ett ombud för barn och elever som benämns Barn- och elevombudet. Inom myndigheten ska det finnas ett kansli för Barn- och elev- ombudet som ansvarar för kansligöromål, föredragning av ärenden och därmed sammanhängande uppgifter i den omfattning som behövs. Myndigheten ska i årsredovisningen när det gäller Barn- och elevombudet redovisa 1.hur myndigheten arbetar för att handläggningstiderna för de ärenden som ombudet fattar beslut i ska hållas så korta som möjligt och för att i övrigt säkerställa en rättssäker och effektiv verksamhet, 2.ärendenas antal och innehåll, 3.vilken skol- eller verksamhetsform ärendena hänför sig till, 4.de beslut som ombudet har fattat, 5.resultatet av de domstolsprocesser som ombudet har drivit, 6.en redogörelse för ombudets verksamhet utöver ärende- hanteringen, och 7.kostnader för ombudets verksamhet uppdelat på kostnader för anmälningar, kostnader för informationsinsatser och indirekta kostnader. 35 § Barn- och elevombudet ska 1.utföra de uppgifter som enligt 6 kap. skollagen (2010:800) ska ombesörjas av myndigheten när det gäller att tillvarata barns och elevers enskilda rätt, 2.ta initiativ till eller medverka i utbildnings- och informations- verksamhet som rör 6 kap. skollagen samt genom rådgivning och upplysning förklara hur bestämmelserna förhåller sig till diskrimi- neringslagen (2008:567), och 3.upprätthålla kontakter med , kommuner, andra myndigheter, elevorganisationer och andra organisationer vars verksamheter rör kränkande behandling. 36 § Barn- och elevombudet ska i sitt arbete enligt 35 § 1 beakta myndighetens tillsyn enligt skollagen (2010:800). Om Barn- och elevombudet i sitt arbete enligt 35 § 1 får uppgifter som kan ha betydelse för tillsynen, ska berörd enhet inom myndig- heten informeras om detta. 37 § Barn- och elevombudet får bestämma att någon annan tjänste- man vid ombudets kansli får utföra ombudets arbetsuppgifter när denne är förhindrad att göra det. Barn- och elevombudet får ge i uppdrag åt ett ombud att föra talan för myndighetens räkning i ett mål om skadestånd som avses i 6 kap. 13 § skollagen (2010:800). 38 § Inom myndigheten finns ett särskilt beslutsorgan som benämns Rådet för dansarutbildning. Rådet ska för sådan dansar- utbildning som avses i förordningen (2011:7) om dansarutbildning 1.ansvara för organisation och genomförande av antagnings- och urvalsprocessen till utbildningen, och 2.bidra till uppföljning och utveckling av kvaliteten i utbild- ningen. 39 § Rådet för dansarutbildning består av en ordförande samt minst sex och högst tio andra ledamöter. I rådet ska det finnas leda- möter med kunskap om dansprofessionen, och gymnasieskolan. Varje ledamot ska ha en ersättare. Ordföranden och dennes ersättare ska vara eller ha varit ordinarie domare. Ordföranden och dennes ersättare i Rådet för dansarutbildning utses av regeringen för en bestämd tid. Övriga ledamöter i rådet och ersättare för dessa utses av myndigheten för en bestämd tid. 40 § Rådet för dansarutbildning är beslutsfört när ordföranden och minst hälften av de andra ledamöterna är närvarande. 41 § Rådet för dansarutbildning ansvarar för sina beslut. Rådet ansvarar för sin verksamhet inför myndighetens ledning. 42 § Myndighetens ledning ansvarar inför regeringen för att Rådet för dansarutbildning tilldelas medel och resurser i övrigt för sin verk- samhet och för att verksamheten bedrivs författningsenligt och effektivt och redovisas på ett tillförlitligt sätt. i specialskolan och för Rh-anpassad utbildning 43 § Inom myndigheten finns det ett särskilt beslutsorgan som benämns i specialskolan och för Rh- anpassad utbildning. Nämnden ska pröva frågor om 1.mottagande och placering i specialskolan enligt 7 kap. 6 § skol- lagen (2010:800), och 2.antagning till Rh-anpassad utbildning vid vissa gymnasieskolor och andra frågor om rätt till sådan utbildning enligt 15 kap. 36 § skollagen. 44 § i specialskolan och för Rh- anpassad utbildning består av en ordförande samt minst sex och högst tio andra ledamöter. I nämnden ska det finnas företrädare för , grundsärskolan, specialskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan samt för personer med rörelsehinder. 45 § i specialskolan och för Rh- anpassad utbildning är beslutför när ordföranden och minst hälften av de andra ledamöterna är närvarande. 46 § Om ett ärende är så brådskande att ispecialskolan och för Rh-anpassad utbildning inte hinner sam- manträda för att behandla det, får ärendet avgöras genom kontakter mellan ordföranden och de andra ledamöterna. Om inte heller detta hinns med eller är lämpligt, får ordföranden ensam avgöra ärendet. Ett sådant beslut ska anmälas vid nästa sammanträde med nämnden. 47 § i specialskolan och för Rh- anpassad utbildning ansvarar för sina beslut. Nämnden ansvarar för sin verksamhet inför myndighetens ledning. 48 § Myndighetens ledning ansvarar inför regeringen för att i specialskolan och för Rh- anpassad utbildning tilldelas medel och resurser i övrigt för sin verksamhet samt för att verksamheten bedrivs författningsenligt och effektivt samt att den redovisas på ett tillförlitligt sätt. 49 § Myndigheten får i arbetsordningen meddela föreskrifter om eller i ett enskilt fall besluta att ordföranden i tagande i specialskolan och för Rh-anpassad utbildning får avgöra ärenden enligt 43 § som är av det slaget att de inte behöver avgöras av nämnden. 50 § Ärendena ska avgöras efter föredragning. Myndigheten får i arbetsordningen meddela föreskrifter om eller i ett enskilt fall besluta att ärenden som avgörs enligt 49 § inte behöver föredras. 51 § Generaldirektören är myndighetschef. 52 § Barn- och elevombudet anställs av regeringen. Anställningen får begränsas att gälla längst till och med en viss tidpunkt. 53 § Vid myndigheten ska det finnas en personalansvarsnämnd. Tillämpningen av vissa förordningar 54 § Myndigheten ska tillämpa internrevisionsförordningen (2006:1228) och personalföreträdarförordningen (1987:1101). 55 § Myndigheten får ta ut avgifter för sådana varor och tjänster som avses i 4 § första stycket 1–6 och 8 avgiftsförordningen (1992:191) utan den begränsning som föreskrivs i andra stycket samma paragraf. Myndigheten får ta ut avgifter 1.efter avtal med en kommun för assistans till elever i behov av särskilt stöd, 2.för att tillhandahålla läromedel och förteckningar, 3.för kost och inkvartering i samband med kurser och besök, och 4.från när det gäller administration av för- stärkningsbidrag till folkhögskolor. Myndigheten får besluta om storleken på avgifter enligt andra stycket 1–3 upp till full kostnadstäckning. Myndigheten får besluta om storleken på avgifter enligt andra stycket 4. Myndigheten får disponera avgiftsinkomsterna. Denna förordning träder i kraft . 1.12Förslag till förordning (XXXX:XXXX) med instruktion för i skolväsendet Härigenom föreskrivs följande. 1 § i skolväsendet ska genom sitt arbete med rektorers, förskolechefers, lärares och förskollärares yrkeslivs- långa lärande verka för att dessa utvecklar sin professionalism. Myn- digheten ska därigenom bidra till goda förutsättningar för elevers och barns utveckling och lärande samt förbättrade kunskapsresultat för eleverna. Inom ramen för detta ska myndigheten främja en stärkt likvärdighet mellan skolor och mellan förskolor. Myndigheten har även andra uppgifter som följer av denna förordning eller av andra föreskrifter eller särskilda beslut. 2 § Myndigheten ska besluta om standarder för professionernas yrkesutveckling. Myndigheten får meddela föreskrifter om innehållet i standarder för professionernas yrkesutveckling. 3 § Myndigheten ska erbjuda kompetensutveckling till rektorer och förskolechefer samt till lärare och förskollärare (professions- program). Professionsprogrammen ska ha två spår, ett akademiskt spår och ett specialistspår. Myndigheten får meddela föreskrifter om vad som ska ingå i de olika spåren i professionsprogrammen. 4 § Myndigheten ska ansvara för befattningsutbildningen enligt förordningen (2011:183) om befattningsutbildning för rektorer och annan personal med motsvarande ledningsfunktion i skola, förskola och fritidshem 5 § Myndigheten ska bidra till att förbättra huvudmännens förut- sättningar att arbeta med utveckling av verksamheten för ökad måluppfyllelse genom att 1.svara för nationellt prioriterad kompetensutveckling och ge stöd i form av annan kompetensutveckling för professionerna, 2.bedriva ett nationellt centrum för språk-, läs- och skriv- utveckling. Hantering av statliga stöd och bidrag 6 § Myndigheten ska administrera statliga stöd och bidrag enligt särskilda föreskrifter eller särskilda beslut. Myndigheten ska följa upp och utvärdera de statliga stöd och bidrag som myndigheten administrerar. Legitimationer för lärare och förskollärare 7 § I 2 kap. 16 § skollagen (2010:800) finns bestämmelser om myndighetens ansvar att meddela legitimation till lärare och för- skollärare. I 4 kap. 3 § förordningen (2011:326) om behörighet och legitimation för lärare och förskollärare finns bestämmelser om myndighetens handläggningstid i ärenden om legitimation. 8 § Myndigheten utför de uppgifter som följer av förordningen (2016:157) om erkännande av yrkeskvalifikationer. 9 § Myndigheten ska informera och sprida kunskap om sitt verk- samhetsområde både i och utanför . 10 § Myndigheten ska främja jämställdhet och integrera ett jäm- ställdhetsperspektiv och perspektivet mänskliga rättigheter i sin verksamhet. All individbaserad information som myndigheten redovisar ska vara uppdelad på kön, om det inte finns särskilda skäl som talar emot detta. Myndigheten ska också i sin verksamhet analysera konse- kvenserna för barn och då ta särskild hänsyn till barnets bästa enligt konvention om barnets rättigheter. 11 § i skolväsendet ska särskilt sam- verka med för att identifiera behov av och anordna kompetensutveckling samt att även i övrigt säkerställa en effektiv användning av statliga resurser. 12 § Inom myndigheten finns ett särskilt beslutsorgan som be- nämns . Nämnden har enligt skollagen (2010:800) till uppgift att pröva ärenden om 2.återkallelse av legitimation, och 3.ny legitimation efter tidigare återkallelse. 13 § Bestämmelser om Lärarnas ansvarsnämnds sammansättning och beslutsförhet finns i 27 kap. 5–7 §§ skollagen (2010:800). 14 § ansvarar för sina beslut. Nämnden ansvarar för sin verksamhet inför myndighetens ledning. 15 § Myndighetens ledning ansvarar inför regeringen för att tilldelas medel och resurser i övrigt för sin verksamhet och för att verksamheten bedrivs författningsenligt och effektivt och redovisas på ett tillförlitligt sätt. 16 § Myndigheten leds av en styrelse som ska bestå av högst nio ledamöter som efter hörande av lärare och rektorers fackliga organisationer utses av regeringen. Företrädare för myndigheten, de professioner som omfattas av institutets arbete, huvudmän inom skolväsendet och universitet eller högskolor ska ingå i styrelsen. Generaldirektören ska ingå i styrelsen, men får inte vara ordförande. 17 § Generaldirektören är myndighetschef. 18 § Vid myndigheten finns en personalansvarsnämnd. Tillämpligheten av vissa förordningar 19 § Myndigheten ska tillämpa internrevisionsförordningen (2006:1228) och personalföreträdarförordningen (1987:1101). 20 § Myndigheten får ta ut avgifter för sådana varor och tjänster som avses i 4 § första stycket 1–6 och 8 avgiftsförordningen (1992:191) utan den begränsning som föreskrivs i andra stycket samma paragraf. Denna förordning träder i kraft . 1.13Förslag till förordning (XXXX:XXXX) om statsbidrag till specialskolor 1 § Denna förordning innehåller bestämmelser om statsbidrag för elever i specialskolan 2 § Statsbidraget ska betalas ut för ett läsår i taget. 3 § ska för varje läsår fastställa och fördela ett statsbidrag till specialskolorna. Statsbidraget ska utbetalas med en summa per elev till huvudmannen för utbildningen och tillsammans med den ersättning som utgår från elevernas hemkommun ge huvud- männen full täckning för kostnaderna för elevernas utbildning 4 § Statsbidraget ska avse kostnader för undervisning, boende, för- skoleklass och fritidshem. 5 § ska besluta om fördelningen av medlen i så god tid som möjligt inför det läsår som bidraget avser. 6 § En huvudman inom specialskolan får utöver det bidrag som ska utgå enligt 3 § ansöka hos om ytterligare bidrag för extraordinära kostnader. 7 § ska följa upp hur statsbidraget har använts. 8 § Den som har tagit emot statsbidrag enligt denna förordning ska lämna sådan ekonomisk och annan redovisning till som myndigheten begär. 9 § Den som har tagit emot statsbidrag enligt denna förordning är återbetalningsskyldig om 1.statsbidraget har lämnats felaktigt eller med för högt belopp, 2.statsbidraget inte har använts för avsett ändamål, eller 3.mottagaren inte har lämnat sådan redovisning som avses i 8 §. 10 § ska besluta att kräva tillbaka ett bidrag om en huvudman är återbetalningsskyldig enligt första stycket. Om det finns särskilda skäl för det, får myndigheten helt eller delvis efterge ett krav på återbetalning. 11 § får meddela de ytterligare föreskrifter som behövs för verkställigheten av denna förordning. 12 § beslut enligt denna förordning får inte överklagas. Denna förordning träder i kraft . Skolmyndighets- utredning – uppdrag och utgångspunkter Utredningens uppdrag i sin helhet framgår av direktivet Organisa- tionsöversyn av de statliga myndigheterna inom skolväsendet (2017:37) som återfinns i bilaga 1. Uppdraget sammanfattas nedan. När uttrycket skolmyndigheter används i betänkandet avses stat- liga skolmyndigheter. beslutade regeringen att tillsätta en utredning som fick i uppdrag att göra en bred översyn av ansvarsfördelningen och orga- niseringen av myndigheterna på skolområdet. Syftet är att skapa en mer ändamålsenlig myndighetsstruktur som effektivare än kan bidra till en bättre skola. Utredningen ska analysera fördelningen av uppgifter mellan myndigheter och tillhörande organ på skolområdet och de ekono- miska konsekvenserna av en mer ändamålsenlig struktur med tydli- gare ansvarsfördelning (dir. 2017:37). Utredningen har i uppgift att •lämna förslag till stöd för skolutveckling så att det kan komma huvudmän och verksamma till del så effektivt som möjligt •om så behövs föreslå en organisering av skolmyndigheter som innefattar en regional närvaro Skolmyndighetsutredning – uppdrag och utgångspunkter •analysera och föreslå hur den statliga tillsynen av skolväsendet kan förbättras så att nyttan för skolhuvudmän, skolor och för- skolor ökar •utreda och föreslå hur spridning av forskningsresultat kan kom- ma verksamma inom skolväsendet till del på ett effektivt och ändamålsenligt sätt. Därutöver fick utredningen i uppdrag att föreslå ett lämpligt huvud- mannaskap för Sameskolstyrelsen eller dess verksamheter, dvs. Utredningen tolkade uppdraget så att en bred översyn innebär att samtliga skolmyndigheters samtliga uppgifter ska analyseras, vilket också kan föranleda behov av förslag till förändringar när det gäller samtliga skolmyndigheter, deras uppgifter och verksamheter. 2.2Utgångspunkter som präglat utredningen Det syfte med Skolmyndighetsutredning som anges i direk- tivet (2017:37) är en given utgångspunkt för arbetet, men utred- ningen valde att som komplement ställa upp några egna utgångs- punkter för varför det är viktigt med, som direktivet anger, skolmyn- digheter som är ändamålsenliga och effektiva och kan bidra till en bättre skola. Fyra bärande utgångspunkter genomsyrar arbetet och de förslag som lämnas: •Skolmyndigheter ska bidra till att alla elever och barn får goda och likvärdiga möjligheter att utveckla kunskaper och värden så att de når de nationella målen för utbildningen och därmed är väl rustade för framtiden. •Skolmyndigheter ska stödja huvudmän och professionella i skol- väsendet så att de på ett korrekt sätt och med god kvalitet lotsar elever och barn så att de ges förutsättningar att nå de nationella målen för utbildningen. •Skolmyndigheter ska bidra med goda underlag till regeringen, så att dessa kan vara till hjälp bl.a. i arbetet med utformningen av nya skolreformer. Skolmyndighetsutredning – uppdrag och utgångspunkter •En organisering av myndigheter på skolområdet ska vara hållbar så att arbetet kan vara långsiktigt i syfte att all utbildning i det svenska skolväsendet ska hålla god och likvärdig kvalitet för alla elever och barn och stå stark i ett omvärldsperspektiv. 2.2.1Skolmyndigheter som är till för elever och barn Fanns inte elever och barn i skola, förskola, fritidshem och vuxenut- bildning skulle det inte behövas några skolmyndigheter. Det är för deras skull det behövs ett gemensamt och professionellt arbete na- tionellt, regionalt och lokalt. Elever och barn har rätt till en likvärdig utbildning och den syftar till att de ska inhämta och utveckla kunskaper och värden (1 kap. 4 och 9 §§ skollagen, 2010:800). Det handlar också om jäm- likhet och möjligheterna för alla elever och barn att utvecklas såväl kunskapsmässigt som i sociala sammanhang. Med denna utgångspunkt är det självklart att inledningsvis tydligt lyfta fram både barnrättsperspektivet och perspektivet om funk- tionsnedsättning. Barnets bästa ska vara utgångspunkt i all utbildning (1 kap. 10 § skollagen) och vikten av att i samband med utbildning ha respekt för barnet i olika avseenden framgår även av FN:s konvention om bar- nets rättigheter, artikel 23, 28 och 29 (FN 1989). I konventionens artikel 2 betonas att alla barn har samma rättigheter och lika värde. Utredningen vill starkt understryka att dessa perspektiv alltid finns med och ska ses som en given del i betänkandet och de förslag som lämnas. Alla elever och barn, med eller utan funktionsnedsätt- ning eller annan variation, har alltså samma rätt till en likvärdig ut- bildning och stöd och stimulans för att utvecklas så långt som möj- ligt (se även 1 kap. 4, 5 och 9 §§ skollagen). Skolmyndighetsutredning – uppdrag och utgångspunkter 2.2.2Skolmyndigheter ska stödja huvudmän och professionella Med den rådande ansvarsfördelningen mellan stat och huvudmän är huvudmännen, i huvudsak kommunala och enskilda, ansvariga för verksamheten i skolväsendet. Även staten kan i vissa fall vara huvud- man för skolor. Staten som skolhuvudman omfattas i hög grad av samma regler som kommunala och enskilda huvudmän. Det finns reglerade befattningar i skollagen såsom rektorer, för- skolechefer, lärare och förskollärare med särskilda uttalade uppdrag i skollag, skolformsförordningar och läroplaner, dvs. staten ställer särskilda krav på dessa befattningar. Huvudmän, rektorer, lärare, förskolechefer, förskollärare och annan personal inom skolväsendet har alla en mycket viktig roll i sam- hället och det förväntas att de ska handla professionellt och i enlighet med sina uppdrag. Det kan konstateras att uppdragen är mångfacette- rade och komplexa (se t.ex. 2009, Höög & , Thörnsén 2011). Mot bakgrund av bl.a. Statens skolinspektions tillsynsbeslut, den offentliga statistiken och utvärderingar som pre- senterat kan utredningen emellertid konstatera att huvudmän, rektorer m.fl. inte alltid lyckas leva upp till vad som krävs (, . Det kan också disku- teras om det i praktiken är möjligt att kräva att varje huvudman, stor som liten, själv ska ha all den kunskap som behövs för att t.ex. se till att utbildningen uppfyller skollagens krav på likvärdig utbildning. Av skolkommissions betänkande framgår att Staten har underskattat de krav som ställs på ett mål- och resultatstyrt skolsystem när det gäller bl.a. huvudmännens kapacitet att följa upp, ut- värdera och analysera sina resultat. Staten tillförsäkrade inte heller skol- systemet den tillgång till resultatinformation som krävs. Det statliga stödet till huvudmännen har varit och är splittrat och otillräckligt (SOU 2017:35 s. 87). bedömning tar bl.a. sin utgångspunkt i det faktum att resultaten i har försämrats (Skol- verket 2012, 2015), även om de senaste internationella mät- ningarna, t.ex. PISA36 2015, TIMSS37 2015 och TIMSS Advanced 2015, 36PISA är en förkortning av Program for International Student . 37TIMSS är en förkortning av Trends in International Mathematics and Science Study. TIMSS Advanced står för samma sak, men genomförs på en högre nivå i skolväsendet. Skolmyndighetsutredning – uppdrag och utgångspunkter visar att resultaten i viss mån är på väg uppåt igen (2016, 2016a, 2016b, 2016c). Utredningens avsikt är att lämna förslag som innebär att skol- myndigheter på ett effektivt och samordnat sätt ska stödja huvud- männen och de verksamma i skolväsendet så alla elever och barn i vårt land får likvärdiga förutsättningar och en utbildning av god kva- litet. Syftet är att huvudmännen ska få en stärkt förmåga att själva ta ansvar för detta. 2.2.3Skolmyndigheter ska bidra med underlag till regeringen Regeringen beslutar själv i vissa frågor som rör den statliga styr- ningen av skolväsendet och lämnar i de fall det handlar om lagstift- ning förslag till som fattar beslut om lagar. I många fall krävs underlag i form av mer eller mindre omfattande utredningar som sedan bereds i enlighet med det s.k. beredningskravet i rege- ringsformen (1974:152), men ibland behövs andra typer av underlag. Det kan vara underlag som leder vidare till en mer omfattande ut- redning eller underlag som ger regeringen information och t.o.m. räcker inför vissa beslut. Skolmyndigheter får på olika sätt en god bild av skolväsendet på såväl nationell som lokal nivå. Det sker genom den offi- ciella statistiken, tillsyn, kvalitetsgranskning, riktat stöd, analyser av olika områden, rådgivande insatser och forsknings- och andra kun- skapssammanställningar. Som utredningen ser det är det en självklarhet att kunskap om skolväsendet i praktiken, på lokal nivå och aggregerat, behövs även . Sådan kunskap ger möjlighet att lämna underlag till rege- ringen i syfte att dessa t.ex. ska kunna leda till nödvändiga för- ändringar i författningar och andra styrdokument eller till nya re- formbeslut. Utredningen avser att lämna förslag som innebär att regeringen på ett enkelt och tillitsbaserat sätt ska få väl underbyggda och rele- vanta underlag för sin styrning av skolväsendet. Skolmyndighetsutredning – uppdrag och utgångspunkter 2.2.4En organisering av skolmyndigheterna ska vara hållbar över tid Utredningen vill betona att det behövs en myndighetsstruktur som är hållbar . Resultaten i skolan måste förbättras ytterligare om återigen ska framstå som en god kunskapsnation med kompetenser som är gångbara och konkurrenskraftiga såväl i som i omvärlden (jfr t.ex. 2015, 2016). Det innebär att det måste finnas en långsiktighet i det arbete som görs från statens sida. Utredningens avsikt är att lämna förslag till en myndighetsstruk- tur som är ändamålsenlig och effektiv för hela skolväsendet och övriga verksamheter som omfattas av skolmyndigheternas uppdrag. Utredningens förhoppning är att förslagen utifrån ett sådant sakligt perspektiv ska få en bred acceptans såväl politiskt som av övriga som berörs av förslagen. Som bas för arbetet genomfördes en dokumentstudie. Vidare ge- nomfördes en enkätstudie i syfte att ställa ett antal övergripande frå- gor till många huvudmän, rektorer och förskolechefer. I huvudsak valde utredningen dock ett arbetssätt som innebar att samtal genomfördes med personer som på olika sätt kan ha såväl in- tresse som nytta av att det skapas en skolmyndighetsstruktur som är ändamålsenlig och effektiv, dvs. i slutändan bidrar till ett bättre skol- väsende för elever och barn. Dels genomfördes halvstrukturerade intervjuer, dels öppnare samtal med fokus på vissa frågeställningar.