sou · H6B324 · 2018-03-27 00:00:00 — För att självstudier ska vara tillåtna krävs att de innehåller någon form av undervisning, som till exempel den undervisning som sker vid distansstudier. Kraven för att det ska vara fråga om utbildning i lagens mening är att utbildningen uppfyller vissa krav på planmässighet och att det ska finnas ett mål med studierna. Utbildningen ska ha ett kun- skapsförmedlande syfte och dess upplägg och organisation ska vara bestämt i förväg.30 Det ankommer på arbetstagaren att klargöra vil- ken utbildning ledigheten gäller, vem som anordnar den och under vilken period den ska försiggå.31 Den första svenskutbildningslagen infördes och utöver rätten till ledighet innebar den också bibehållna anställningsförmåner arbetstagaren genomgick svenskundervisning.32 Den nuvarande lagen trädde i kraft i samband med att ett nytt system för undervisning i svenska språket med mera för svenska invandrare (sfi) infördes. Arbetsgivarens skyldighet att betala lön i samband med ledigheten för utbildningen togs då bort. Svensk- utbildningslagen har varit i stort sett oförändrad. Den samhälleliga målsättningen med det nya systemet var att varje invandrare efter bosättning skulle få kunskaper i svenska och om hur det svenska samhället fungerar.33 Studieledig- hetslagen ansågs inte tillräckligt anpassad till sfi-utbildningen och 29Se vidare om arbetsgivarens uppskovsrätt 4–7 §§. 30Björknäs m.fl. (2014), s. 120, AD 1978 nr 73 och AD 1982 nr 32. 1974:148, s. 67. 32Se vidare prop. 1983/84:199, s. 38 ff. Dagens möjligheter att påverka sin arbetstid dess syften då rätten att vara ledig enligt studieledighetslagen förut- sätter en minsta anställningstid och att arbets- givaren också har en möjlighet att skjuta på ledigheten . En arbetstagare som har antagits till vuxenutbildning i svenska för invandrare eller motsvarande utbildning vid folkhög- skola34 har rätt att vara ledig från sin anställning för att delta i undervisningen. Syftet med utbildningen är att ge vuxna invandrare grundläggande kunskaper i svenska språket och även skriv- och läs- kunskaper om det finns ett sådant behov. Tid under vilken arbetstagaren är ledig räknas som arbetad tid vid tillämpning av andra författningar. Det innebär till exempel att tiden räknas som fullgjord arbetstid vid beräkning av övertid i arbetstidslagen och även att tiden räknas som anställningstid vid beräkningar av de olika kvalificeringar som finns i LAS. Det är skollagen som reglerar förutsättningarna för utbildning i svenska för invandrare. En förutsättning är att det ska ske ett sam- råd med berörd arbetsgivare, arbetstagare och den lokala arbetsta- garorganisation som arbetsgivaren har kollektivavtal med rörande arbetstagarens deltagande i utbildningen och utbildningens förlägg- ning. Saknas kollektivavtal sker samrådet utan någon facklig organisa- tion. Om en överenskommelse träffas vid ett sådant samråd har arbetstagaren sedan rätt till den ledighet som krävs för att uppfylla vad parterna har kommit överens om. Om någon överenskommelse inte träffas har arbetstagaren rätt till ledighet för heltidsstudier eller studier på deltid motsvarande häften av den på arbetsplatsen nor- mala arbetstiden. Om arbetstagarens arbetstid är mindre än hälften av den nor- mala arbetstiden har hen rätt att vara helt ledig i samband med del- tidsstudier. Bakgrunden till hel- respektive halvtidsbestämmelserna är att sfi-undervisningen när lagen infördes huvudsakligen lades upp som halvtidsstudier, men att även undervisning på heltid skulle kunna förekomma.35 Lagen innehåller inte några uttryckliga regler om ledighetens när- mare förläggning. Har arbetstagaren normal arbetstid och sker under- visningen på arbetstid är tanken att undervisningen ska läggas i början eller slutet av arbetsdagen. Deltar hen i stället i svenskundervisning på 34Enligt skollagen (2010:800) 20 eller 24 kap. 1985/86:67, s. 47 och prop. 1983/84:199, s. 38 f. Dagens möjligheter att påverka sin arbetstid hel- eller deltid på kvällstid har hen samma rätt till hel eller halv ledighet och hela arbetstidsförkortningen ska då förläggas till arbets- dagens början eller slut i enlighet med arbetstagarens önskemål.36 Bestämmelser i lag som ger rätt till hel ledighet Motiven var arbetsmark- nadspolitiska. Nya företag skulle främja tillväxt och sysselsättning. Om en arbetstagare är ledig enligt lagen uppkommer också en möj- lighet för en arbetslös person att träda in i den ledigas ställe.37 Av- sikten var också att underlätta för den som ville pröva sina idéers bärighet i en egen verksamhet, men som inte vågade ta steget att lämna sin anställning.38 Enligt lagen har en arbetstagare rätt till hel ledighet från sitt arbete för att själv eller genom juridisk person bedriva näringsverksamhet. Vid införandet ansåg regeringen att var en väl avvägd tid utifrån arbetsgivarens och arbetstagarens olika intressen. Rätten gäller endast hel ledighet i ett sammanhang och möjligheterna till en eventuell reglering på deltid diskuteras inte i lagens förarbeten. En arbetstagare har rätt till ledighet endast hos en och samma arbetsgivare. Arbetstagarens verksamhet får inte konkurrera med arbets- givarens verksamhet. Ledigheten får inte heller innebära väsentlig olägenhet för arbetsgivarens verksamhet. Som väsentlig olägenhet nämns i propositionen att verksamheten inte kan fortgå på normalt sätt, att avsevärda arbetsbalanser uppkommer och att större kost- nadsökningar uppstår. Ökade kostnader för att anställa en vikarie eller olägenheter som kan uppkomma om arbetsgivaren väljer att inte anställa en vikarie ska däremot inte ses som väsentlig olägen- het.39 Det är arbetsgivaren som har tolkningsföreträde och som be- stämmer om ledigheten innebär väsentlig olägenhet för verksam- heten eller om arbetstagarens näringsverksamhet konkurrerar med 36Björknäs m.fl. (2014), s. 160 f. och prop. 1985/86:67, s. 48. 1997/98:27, s. 8. 1997/98:27, s. 12. 1997/98:27, s. 14. Dagens möjligheter att påverka sin arbetstid Om arbetstagaren anser att arbetsgivaren felaktigt har avslagit begäran om ledighet är det arbetstagaren som får driva frågan vidare genom att begära skadestånd.40 Lagen om vissa försvarsmaktsanställningar Lagen om vissa försvarsmaktsanställningar ger arbetstagare en rätt att vara ledig från sin civila anställning för att tjänstgöra i För- svarsmakten. Rätten har införts för att det stora flertalet av dem som tjänstgör i Försvarsmakten har civila anställningar och endast kommer att arbeta inom Försvarsmakten. Lagen gäller gruppbefäl, soldater och sjömän i Försvarsmakten. En arbetstagare har rätt att vara ledig från sin civila anställning för att pröva en anställning i Försvars- makten. Då krävs det att arbetstagaren vid ledighetens början har varit anställd hos arbetsgivaren eller sam- manlagt . En arbetstagare har vidare rätt till hel ledighet för tjänst- , eller om ledigheten har föregåtts av en provanställning. Någon rätt till ledighet på del- tid finns inte. Om Försvarsmakten anser att det finns synnerliga skäl kan ledigheten förlängas. Om ledigheten är måste sedan arbetstagaren arbeta i sin civila anställning innan nästa ledighetsperiod. I vissa fall kan arbets- givaren skjuta upp den begärda ledigheten. Ledighet för statligt anställda För anställda vid myndigheter under regeringen41 gäller utöver den generella ledighetslagstiftningen även tjänstledighetsförordningen (1984:111) och anställningsförordningen (1994:373). Det finns också en egen reglering för ledighet för domare.42 Tjänstledighetsförordningen innebär att en arbetstagare, utöver vad som sägs i föräldraledighetslagen, i regel bör beviljas förkort- 40Björknäs m.fl. (2017), s. 171. 41Dock inte affärsverken, se tjänstledighetsförordning (1984:111) 1 §. För anställda där finns motsvarande regler i kollektivavtal, SOU 2005:106, s. 106. 42Se vidare reglerna i förordningen DVFS 1996:19 A 69. Dagens möjligheter att påverka sin arbetstid ning av arbetstiden för vård av barn intill utgången av det skolår då barnet fyller . Reglerna i anställningsförordningen kan kortfattat beskrivas som att den som är anställd med fullmakt får utan särskilt beslut vara ledig för att ha en tidsbegränsad anställning som omfattas av lag (1994:269) om offentlig anställning (). Ledigheten kan be- viljas högst , för längre ledighet krävs särskilda skäl. Reglerna i tjänstledighetsförordningen innebär i korthet att en arbetstagare hos en statlig myndighet ska beviljas tjänstledighet för en anställning under högst i Nordiska ministerrådets sekretariat, i presidiesekretariat eller i en samnordisk institution. Vidare bör tjänstledighet beviljas för en tidsbegränsad anställning i Europeiska unionens institutioner eller organ, för anställning utomlands inom offentlig eller privat bi- ståndsverksamhet och för en verksamhet som i huvudsak bedrivs utomlands i direkt syfte att främja svensk export. På motsvarande sätt bör tjänstledighet beviljas även för den tjänstledigas partner43 för att hen ska kunna vistas tillsammans med sin partner på statio- neringsorten. Enligt regeringsformen får riksdagsledamöter och ersättare fullgöra uppdrag som ledamot utan att hindras av tjänsteuppgift eller annan sådan skyldighet. Det innebär att skyldighet att fullgöra tjänst eller uppdrag, som inte låter sig förenas med ledamotsuppdraget, rätts- ligen sett ska vika för ledamotsuppdraget.44 Enligt kommunallagen (2017:725) har förtroendevalda rätt till den ledighet från sina anställningar som behövs för att de ska kunna fullgöra sina uppdrag. Ledigheten ska omfatta tid för möten i kom- munala organ, andra möten som är nödvändiga för uppdragen, resor till och från mötena, och behövlig dygnsvila före eller efter mötena. Även en av kommun eller landsting anställd politisk 43Make, maka eller den som den tjänstlediga varaktigt sammanbor med under äktenskapslik- nande förhållanden. 44RF 4 kap. 10 §. Bestämmelsen anses dock inte innebära någon rätt till ledighet från anställ- ning, se m.fl. (Zeteo ). Se dock tjänstledighetsförordningen (1984:111) där det står att arbetstagares rätt till tjänstledighet för att fullgöra uppdrag som ledamot av regleras i RF 4 kap. 10 §. Dagens möjligheter att påverka sin arbetstid sekreterare har rätt till den ledighet från sin anställning som behövs för tjänstgöringen. Enligt lagen (1974:358) om facklig förtroendemans ställning på arbetsplatsen (FML) har en facklig förtroendeman rätt till den ledig- het som fordras för det fackliga uppdraget. Ledigheten får dock inte ha större omfattning än vad som är skäligt med hänsyn till förhå- llandena på arbetsplatsen. Ledighetens omfattning och förläggning bestäms efter överläggning mellan arbetsgivaren och den lokala arbetstagarorganisationen. För statligt anställda finns vid sidan av FML ytterligare bestäm- melser i tjänstledighetförordningen. Där står det att en arbets- tagare, som av en beslutande församling eller nämnd i en kommun eller ett landsting har fått ett uppdrag som grundar sig på en för- fattningsbestämmelse, bör beviljas tjänstledighet för att fullgöra upp- draget, om det inte finns synnerliga skäl för något annat. På samma sätt bör tjänstledighet i regel beviljas för en anställning som facklig funktionär hos en arbetstagarorganisation som har till uppgift att ta till vara arbetstagarnas intressen på en myndighet. 7.2.2Kollektivavtalade möjligheter till partiell ledighet En arbetstagare som arbetar heltid och vill gå ner till arbete på del- tid har alltid rätt att framföra en begäran om detta till arbetsgiva- ren. Sedan är det upp till arbetsgivaren att säga ja eller nej. Detta synsätt har slagits fast i ett antal kollektivavtal som tydliggör att arbetsgivaren är skyldig att pröva en ansökan om ledighet.45 45 SOU 2005:106, s. 109. Dagens möjligheter att påverka sin arbetstid Många kollektivavtal innehåller också en rätt till kortare ledighet med bibehållen lön. Inom den privata sektorn benämns sådan ledig- het ofta permission. Det kan till exempel vara ledighet för eget bröllop, egen 50-årsdag, läkarbesök eller begravning. Ledigheten beviljas då oftast för eller del av . Bestämmelser om möjligheten att i slutet av arbetslivet gå ner i arbetstid finns också i flertalet kollektivavtal. I en del avtal ges en möjlighet att gå ner utan att arbetsgivaren avsätter några extra pengar till pension och i andra avtal finns bestämmelser om en ex- tra avsättning till tjänstepensionen.49 har allt fler kollektivavtal fått bestämmelser om flexpension eller deltids- pension och på det kommunala området finns en möjlighet till så kallad partiell särskild avtalspension. Vår kartläggning av centrala kollektivavtal, se avsnitt 5.4, visar att 129 av de 181 centrala kollektivavtalen, vilket omfattar cirka 2 350 000 arbetstagare, innehåller en möjlighet för den anställda att gå ner i arbetstid i slutet av arbetslivet. 46Kollektivavtal Allmänna villkor och löner för Bransch Vård och behandlingsverksamhet samt omsorgsverksamhet (E) och bransch Äldreomsorg (F) mellan Vårdföretagarna och . 47Kollektivavtal Allmänna bestämmelser mellan Kommuner och Landsting och , AKV (Vision, , , ), , OFR:s förbundsområde Hälso- och sjukvård samt Akademikeralliansen. 48Tjänstemannaavtalet Allmänna anställningsvillkor mellan byggindustrier och Ledarna, . 49Medlingsinstitutet (2016), s. 44. SOU 2018:24 Dagens möjligheter att påverka sin arbetstid Flexpension eller deltidspension innebär i princip samma sak. I kollektivavtalen på tjänstemannasidan heter det flexpension och i avtal heter det delpension eller deltidspension.50 Avtalen består av två delar. En del som består av en möjlighet för den anställda att gå ner i arbetstid från den månad den anställda fyller 60 eller , vilken ålder som gäller beror på vilket kollek- tivavtal det är. Om en överenskommelse träffas ändras den anställ- das sysselsättningsgrad permanent. Den andra delen innehåller en kompletterande avsättning till tjänstepensionen. Den extra avsätt- ningen görs oavsett om den anställda sedan i slutändan väljer att gå ner i arbetstid eller inte. I flera av kollektivavtalen har den anställda dock en möjlighet att avstå möjligheten till flexpension och i stället höja sin fasta kontanta lön. Den totala extra avsättningen skiljer sig åt mellan de olika kol- lektivavtalen. Enligt innebär det betydande skillnader i tjänstepensionsavsättningar då det inom vissa områden görs avsättningar som närmar sig av den totala löne- summan och det på andra områden inte görs några avsättningar alls.51 Här ska också nämnas att det även finns andra konstruktioner som ger individen möjlighet att avsätta extra pengar till tjänstepensionen, till exempel konstruktionerna med arbetstidskonton, se avsnitt 5.4. På det kommunala området52 finns en möjlighet för arbetsgivaren och den anställda att komma överens om hel eller partiell särskild avtalspension. En sådan överenskommelse kan gälla den särskilda avtalspensionens omfattning, den tidpunkt från vilken särskild av- talspension ska betalas ut, vilken pensionsnivå i procent av under- laget för särskild avtalspension som ska gälla under tid med särskild avtalspension. Överenskommelsen kan vidare gälla om pensionsavgift ska tillgodoräknas arbetstagaren då särskild avtals- 50Medlingsinstitutet (2016), s. 44. 51Medlingsinstitutet (2016), s. 45. 52I vår kartläggning gäller det utöver SKL:s, Pactas och Arbetsgivarorga- nisations samtliga kollektivavtal, även KFO:s avtal för Förskolor, fritidshem och fristående skolor, samt personliga assistenter. Dagens möjligheter att påverka sin arbetstid pension betalas ut och om samordning ska göras med förvärvsin- komst under tid med särskild avtalspension. Frågor om arbetstid och semester har varit föremål för ett stort antal offentliga utredningar. Här redogör vi för några av dessa. Av listan nedan framgår det att arbetstidsfrågor löpande varit föremål för utredningsarbete under åtminstone . Dagens möjligheter att påverka sin arbetstid 7.3.1Knas (SOU 2003:54) tillkallades den parlamentariska kommittén för nya arbetstids- och semesterregler (Knas) med uppdraget att bland annat pröva frågor om arbetstidens längd och förläggning.53 Kom- mitténs förslag har inte lett till att någon proposition lagts fram för . Utredningen lämnade flera delbetänkanden och publicerade också ett antal underlagsrapporter. Här redogör vi kortfattat för de förslag och överväganden som kan vara av intresse för frågan om ökade möjligheter att gå ner till deltid. Förslag till lag om flexibel ledighet I ett av sina delbetänkanden (SOU 2002:58) prövade kommittén två alternativa metoder för generella arbetstidsminskningar, dels en förkortning av veckoarbetstiden och dels en utbyggd ledighet. Kommittén konstaterade att samhällsekonomiska överväganden talar för att en relativt begränsad minskning av arbetstiden bör föreslås och föreslog en sänkning av normalarbetstiden till 39 tim- mar , alternativt en utökad ledighet . I valet mellan de båda metoderna förordade kommittén en utökad ledighet , eftersom det ger bäst förutsättningar för enskilda arbetstagare att påverka sina arbetstidsförhållanden i större omfattning. Kommittén föreslog en lag om flexibel ledighet som mycket kortfattat skulle innebära att arbetstagare skulle ges rätt till ledighet motsvarande , som skulle tjänas in på samma sätt som betald semester enligt semesterlagen. Ledigheten skulle beräk- nas och disponeras i timmar och skulle innebära att arbetstagarna skulle få en slags timbank hos sin arbetsgivare. Ett syfte med lagen 53 SOU 2001:69 Timsemester – ett diskussionsunderlag. SOU 2001:91 Arbetstiden – lag eller avtal. SOU 2002:6 Arbetstiden – pengarna eller livet. SOU 2002:12 Arbetstiden: kortare arbetstid eller mer ledigt. SOU 2002:22 Arbetstiden: internationell jämförelse av arbetstid. SOU 2002:49 Arbetstiden – livets gränser: en skrift om jämställdhets- och hälsoaspekter på arbetstidsförkortning. SOU 2002:58 Tid – för arbete och ledighet. SOU 2003:54 Semesterlagen och övriga ledighetslagar – översyn och förenklingar: slutbetän- kande. Dagens möjligheter att påverka sin arbetstid skulle nämligen vara att ledigheten skulle förläggas enligt arbetsta- garens egna önskemål, till exempel att minska arbetstiden per dag eller . Ledigheten skulle också kunna användas till att få ut hela lediga dagar. Förslag på att få semester omvandlad till rätt till ledighet i del av dag med förslaget till lag om flexibel ledighet föreslog kom- mittén en rätt för arbetstagare att få semester omvandlad till ledig- het i del av dag. Förslaget innebar en ändring i semesterlagen så att arbetstagare gavs en rätt att få betald semester överstigande samt sparad semester omvandlad till ledighet i del av dag. En semesterdag skulle enligt förslaget omvandlas till det antal tim- mar som motsvarade arbetstagarens genomsnittliga arbetsdag och den semesterledighet som skulle omvandlas skulle kunna användas på samma sätt som ledighet enligt lagen om flexibel ledighet. Lagen om flexibel ledighet skulle alltså gälla även för den ledighet som kom ur den semester som omvandlats till ledighet i del av dag. Det föreslogs att arbetstagare skulle kunna ha högst inne- stående på timbanken. Förslag att arbetsgivare ska åläggas en skyldighet att sakligt pröva enskilda arbetstagares önskemål om arbetstidens längd och förläggning Kommittén föreslog en lagstadgad rätt för en arbetstagare att få sina önskemål om arbetstidens längd och förläggning prövad av arbetsgivaren. Önskemålen skulle tillgodoses om de var förenliga med verksamhetens krav och om arbetsgivaren sa nej skulle arbets- tagaren underrättas om varför. Rätten föreslogs att föras in som en ny paragraf i arbetstids- lagen. Även om frågan om arbetstidens längd enligt kommittén hör till det kontraktsrättsliga förhållandet mellan arbetsgivaren och arbetstagaren och därför inte helt naturligt kan sägas höra hemma i en offentligrättslig lag, ansåg kommittén att det var angeläget att båda aspekterna omfattades av en prövningsskyldig- het för arbetsgivaren. Dagens möjligheter att påverka sin arbetstid Om arbetsgivaren skulle gå med på arbetstagarens önskemål om ändrad längd torde det enligt kommittén innebära att ett nytt anställningsavtal träffas. Ändrad förläggning av arbets- tiden borde däremot normalt kunna hanteras inom anställnings- avtalets ram.54 Frågan om rätt till deltid för äldre arbetstagare Mot bakgrund av bland annat det förändrade pensionssystemet som gett möjlighet till uttag av pension i form av kvarts, halv eller tre kvarts pension utredde kommittén frågan om en lagstadgad rätt till deltid för äldre arbetstagare borde införas. Kommittén konstaterade att konsekvenserna av en lagstiftning var svårbedömda, inte minst vad gäller effekterna på arbetsutbudet. Kommittén ansåg därför att det behövdes mer ingående undersök- ningar än de som rymts inom ramen för utredningen och lade där- för inga förslag till lagstiftning om rätt till deltid för äldre arbets- tagare. 7.3.2Utredningen avseende rätt till tjänstledighet för att gå ned i arbetstid (SOU 2005:106) 2005 kom betänkandet av Utredningen avseende rätt till tjänst- ledighet för att gå ned i arbetstid (SOU 2005:106), vilken är den senaste utredningen som utrett frågan om en generell rätt till par- tiell ledighet. Utredningen ledde inte till att någon proposition lades fram för . Utredningens bedömning var att en lag om rätt till ledighet för att gå ner i arbetstid inte bör införas eftersom frågor om inflytande över arbetstid och ledighet bör hanteras av arbetsmarknadens par- ter. Utredningen ansåg att en lagstadgad rätt till partiell ledighet, utan angivande av skäl, utgör ett ingrepp i arbetsgivarens arbetsled- ningsrätt som inte är rimlig. Till skillnad från övriga ledighetslagar där en intresseavvägning mellan skälen för ledighet och ingreppet i arbetsgivarens verksamhet gjorts vid införandet, ansåg utredningen att det var svårt att motivera ytterligare inskränkningar i arbets- 54 SOU 2002:58, s. 187. Dagens möjligheter att påverka sin arbetstid och verksamhetsledningsrätten för att införa en generell rätt till partiell ledighet.55 Utredningen ansåg också att det utgör en motsättning mellan att införa en rätt till ledighet för att möjliggöra deltidsarbete, utan angivande av skäl, och göra gällande att heltid ska vara norm.56 7.3.3Reformerade stöd till barn och vuxna med funktionsnedsättning (Ds 2015:58) En arbetsgrupp inom gjorde 2015 en översyn av regler och tillämpning av socialförsäkringsförmånerna handikapp- ersättning och vårdbidrag.57 I departementspromemorian finns förslag om en utökad rätt till förkortning av normalarbetstiden med upp till en fjärdedel i syfte att underlätta för en förälder som har barn med funktionsnedsätt- ning att kombinera omvårdnaden av barnet med en anställning. Rätten ska enligt förslaget knytas till det föreslagna omvårdnads- bidraget genom att en förälder har rätt till förkortning av normal- arbetstid i de fallen omvårdnadsbidrag lämnas för barnet. Rätten till arbetstidsförkortning ska omfatta barnets föräldrar och de per- soner som enligt föräldraledighetslagen jämställs med föräldrar. Rätten att förkorta normalarbetstid ska finnas så länge det lämnas omvårdnadsbidrag.58 Den som vill utnyttja sin rätt till arbetstids- förkortning ska anmäla det till arbetsgivaren på samma sätt som gäller för annan rätt till ledighet enligt föräldraledighetslagen. Rätten att förkorta sin arbetstid ska enligt förslaget inte förenas med en rätt till ersättning vid uttaget av ledigheten. Den som väljer att arbeta deltid kommer alltså att få en lägre lön i form av deltids- lön. Arbetsgruppen ansåg att eventuella problem med förslaget för arbetsgivaren inte bör överdrivas. Då det redan finns en rätt till arbetstidsförkortning för vård av barn borde 55SOU 2005:106, s. 27 ff. 56SOU 2005:106, s. 85. 58Enligt arbetsgruppens förslag ska omvårdnadsbidraget lämnas till och med juni det år då barnet fyller . Rätten till förkortning av normal arbetstid ska även, i övergångsperioden, gälla i de fall vårdbidrag fortsätter att lämnas. Dagens möjligheter att påverka sin arbetstid