sou · H6B364 · 2018-08-09 00:00:00 — 2016/17:173) och i lagråds- remissen Påminnelse vid utebliven betalning av årlig avgift enligt fastighetsmäklarlagen lämnat förslag som syftar till att effektivisera tillsynen och förbättra disciplinen bland mäklarna. Vidare har Konsu- mentverket på uppdrag av regeringen presenterat en rapport om konsumentens förutsättningar och problem på bl.a. fastighets- mäklarområdet. Regeringens arbete har i huvudsak inriktats på de enskilda fastighetsmäklarna. Fastighetsmäklarverksamhet bedrivs emellertid normalt i företag och fastighetsmäklarna är då som regel verksamma som anställda. Fastighetsmäklarlagen omfattar dock inte fastighets- mäklarföretagen, och Fastighetsmäklarinspektionen har inte tillsyn Visserligen har det inte framkommit några direkta problem på fastighetsmäklarområdet som kan förknippas med fastighets- mäklarföretagen. Att låta även företagen omfattas av fastighets- mäklarlagen bedöms dock kunna bidra till en sund och väl fungerande fastighetsmäklarbransch. Det skulle bl.a. skapa förutsättningar för en bättre helhetssyn i tillsynsverksamheten och kunna bidra till att upp- rätthålla ett högt konsumentskydd på bostadsmarknaden. penningtvättsutredning har ansett att det vore ändamålsenligt om fastighetsmäklarföretagen omfattades av penningtvättslagen och stod under tillsyn (SOU 2016:8). Det finns mot denna bakgrund skäl att ge en särskild utredare i uppdrag att närmare utreda frågan om företagens ställning och ansvar på fastighetsmäklarområdet. Det övergripande uppdraget är att föreslå de åtgärder som är nöd- vändiga för att fastighetsmäklarföretagen ska bli en integrerad del av det fastighetsmäklarrättsliga systemet. Uppdraget omfattar en mängd delfrågor som redovisas i det följande, bl.a. om registrering, tillsyn och ingripanden. Vidare ingår det i uppdraget att ta ställning till vilka krav som bör ställas på de före- tag som bedriver fastighetsmäklarverksamhet. Utredaren kommer också att ha anledning att analysera och ta ställning till samspelet mellan reglerna för företagen och för fastighetsmäklarna. Utredaren är oförhindrad att överväga även andra närliggande frågor. En utgångspunkt för uppdraget är att tillsynen över fastighets- mäklarföretagen måste vara effektiv och bidra till att ändamålen med lagstiftningen uppnås. måste grundläggande krav på rätts- säkerhet upprätthållas. Ett system för registrering och tillsyn ska inne- hålla tydliga och enkla regler och ett förfarande som är förutsebart för verksamhetsutövarna. Utredaren ska lämna de författningsförslag som behövs. Förslagen ska så långt som möjligt ansluta till fastighetsmäklarlagens och fastig- hetsmäklarförordningens nuvarande systematik och terminologi. Fastighetsmäklarföretagen ska omfattas av registreringsplikt I fastighetsmäklarlagen uppställs krav på registrering för fastighets- mäklare som förutsättning för att få bedriva verksamhet. Genom kravet på registrering får Fastighetsmäklarinspektionen kännedom om vilka som bedriver verksamhet. Mot bakgrund av att utredaren har i uppdrag att överväga åtgärder för att ställa fastighetsmäklarföretagen under tillsyn framstår det som naturligt att företagen också omfattas av en skyldighet att registrera sig. Enligt fastighetsmäklarlagen behöver vissa verksamhetsutövare inte registreras för att bedriva yrkesmässig förmedling av fastigheter. Det gäller advokater som står under andra tillsynsregler och vissa verksamhetsutövare som bedriver fastighetsförmedling av mer ideell natur. Det kan finnas skäl att på motsvarande sätt undanta vissa före- tag från krav på registrering för att bedriva fastighetsförmedling. Det skulle i så fall rimligen vara fråga om företag på vilka det redan ställs tillstånds- och tillsynskrav. En annan fråga att ta ställning till är om det, förutom registrering, bör gälla några särskilda förutsättningar för att ett företag ska ha rätt att bedriva verksamhet. Om det vid registreringen ska uppställas några sådana krav, och i sådant fall vilka krav, beror bl.a. på verksamhetens art och omfattning. På vissa områden finns det endast en anmälnings- plikt medan det på andra håll är fråga om väsentligt mer ingående krav (jfr t.ex. krav som uppställs för delgivningsföretag, revisorsverksamhet, verksamhet med bostadskrediter och vissa typer av verksamhet på finansmarknadsområdet). Mot bakgrund av att krav redan ställs på fastighetsmäklarna och då det inte har framkommit att det finns särskilda problem förknippade med just fastighetsmäklarföretagen är frågan om det ska räcka med en anmälningsplikt för företagen. Alter- nativet är att ställa upp vissa grundläggande eller, om det finns starka skäl för det, mer omfattande krav som förutsättning för registrering. Den ordning som utformas bör dock inte mer än nödvändigt göra ingrepp i de rådande förhållandena på fastighetsmäklarområdet. De typer av fastighetsmäklarföretag som bedriver verksamhet med fastighetsförmedling bör alltså som utgångspunkt kunna fortsätta med det. Fastighetsmäklarinspektionens tillsynsverksamhet finansieras genom intäkter i form av olika registreringsavgifter från fastighetsmäklarna. Motsvarande ordning bör gälla även när företagen ställs under tillsyn. En fråga i detta sammanhang är vilken nivå respektive avgift ska ligga på, och om det finns skäl för differentierade avgifter, beroende på vilken företagstyp eller storlek på verksamheten det handlar om. Mot denna bakgrund ska utredaren •lämna de förslag som är nödvändiga för att uppnå ett ändamåls- enligt system med registreringsplikt för fastighetsmäklarföretagen, •analysera och ta ställning till om några företag ska undantas från kravet på registrering, •belysa och ta ställning till i vilken utsträckning krav ska vara upp- fyllda för att registrering ska kunna ske, och •analysera och ta ställning till ett system med avgifter för fastig- hetsmäklarföretagen. Fastighetsmäklarföretagen och god fastighetsmäklarsed Fastighetsmäklare ska följa god fastighetsmäklarsed, som utvecklas och preciseras i flera lagbestämmelser i fastighetsmäklarlagen. När fastighetsmäklarföretagen ska ställas under tillsyn är frågan vad som ska gälla för dem. Det framstår som rimligt att flera av de krav som gäller för fastig- hetsmäklarna även bör kunna gälla för fastighetsmäklarföretagen. Detta gäller sådana krav som normalt kan hanteras gemensamt och på likartat sätt inom ett företag där det finns flera fastighetsmäklare. I slutändan är det fastighetsmäklarföretagen såsom arbetsgivare till de enskilda mäklarna som kan välja vilka områden som ska prioriteras och som kan styra över befintliga resurser. Företagen har även goda förutsättningar att bidra till ett mer organiserat och kvalitativt arbete på vissa områden, t.ex. kompetensutveckling och dokumentation. Exempel på regler i fastighetsmäklarlagen är de om avtal, råd- givnings- och upplysningsskyldighet, dokumentationsskyldighet och skadeståndsansvar. Ytterligare exempel är lagens förbud mot för- medling till eller från vissa närstående och mot köp av fastighet som mäklaren haft i uppdrag att förmedla. Om ett eller flera krav inte är lämpliga att ställa direkt på ett företag, är det tänkbart att en lösning kan vara att kräva att företaget ska ha rutiner för att se till att anställda mäklare följer de skyldigheter som gäller för dem. är i vilken utsträckning ett fastighetsmäklarföretag ska ansvara för en enskild anställd fastighetsmäklare som åsidosätter skyldigheterna. Det handlar alltså om vilka av kraven om god fastighetsmäklarsed som bör gälla även för företagen men även om huruvida det bör till- komma ytterligare krav som är motiverade att ställa på företag. Om vissa typer av företag ska undantas från registreringsplikten på motsvarande sätt som gäller vissa fastighetsmäklare (se ovan), upp- kommer frågan om dessa företag ändå ska följa reglerna om krav på verksamheten. Mot denna bakgrund ska utredaren •ta ställning till i vilken utsträckning bestämmelserna om god fastig- hetsmäklarsed ska gälla för företag som bedriver fastighetsför- medling, och •ta ställning till vilka regler i övrigt som behövs för att uppnå att ändamålsenliga krav ställs på företagen. Regler om tillsyn och ingripanden när det gäller fastighetsmäklarföretagen Det ingår i uppdraget att utforma regler för tillsyn över och ingri- panden mot fastighetsmäklarföretagen. En naturlig utgångspunkt är att Fastighetsmäklarinspektionen ska utöva tillsyn på motsvarande sätt som över fastighetsmäklarna. Inspektionen bör alltså kunna se till att företagen följer fastighetsmäklarlagen och de föreskrifter som har meddelats med stöd av den lagen. Vidare är frågan vilka verktyg för ingripanden som Fastighetsmäklarinspektionen ska ha vid sin tillsyn. Flera av verktygen i fastighetsmäklarlagen kan vara aktuella även för företagen, men eventuellt kan även andra verktyg behövas. Det finns också behov av regler för att hindra obehöriga företag att driva verk- samhet. Mot denna bakgrund ska utredaren •lämna de förslag som är nödvändiga för att uppnå ett ändamåls- enligt tillsyns- och ingripandesystem för fastighetsmäklarföretagen, •analysera och ta ställning till behovet av regler för att hindra att fastighetsmäklarföretag bedriver verksamhet i strid med registre- ringsplikten, och •analysera och ta ställning till behovet av ändringar i offentlighets- och sekretessregleringen när det gäller tillsyn m.m. avseende fastig- hetsmäklarföretagen. Även penningtvättslagen ska tillämpas på fastighetsmäklarföretagen I uppdraget aktualiseras också förhållandet till penningtvättsreglerna. I lagen (2009:62) om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism, som genomför EU-direktiv på området, uppställs krav på vissa aktörer (verksamhetsutövare) att i sin verksamhet vidta olika åtgärder för att motverka riskerna med bl.a. penningtvätt. Fastig- hetsmäklare med fullständig registrering omfattas av penningtvätts- lagen. För de juridiska personer som fastighetsmäklarna bedriver sin verksamhet i gäller dock endast vissa bestämmelser i pen- ningtvättslagen. Företagen ska göra riskbedömningar och ha risk- baserade rutiner samt svara för att anställda fortlöpande får nödvändig information och utbildning. När fastighetsmäklarföretagen nu ska omfattas av de fastighetsmäklarrättsliga reglerna bör de rimligen också anses som verksamhetsutövare enligt penningtvättslagen och fullt ut omfattas av den lagens regler med krav på hur verksamheten ska bedrivas. Fastighetsmäklarinspektionens tillsynsansvar omfattar även pen- ningtvättsreglerna men endast i fråga om fastighetsmäklarna. Till- synen i penningtvättsfrågor är en central del av Fastighetsmäklar- inspektionens arbete, och en stor andel av tillsynsärendena handlar om att fastighetsmäklare har åsidosatt sina skyldigheter enligt pen- ningtvättslagen. Även fastighetsmäklarföretagens efterlevnad av pen- ningtvättsreglerna bör vara föremål för tillsyn. Härigenom uppnås en mer enhetlig och sammanhållen struktur och bättre förutsättningar för att reglerna ska få genomslag och tillsynen kunna utövas mer effektivt. Som redovisas ovan ska utredaren föreslå vilka möjligheter som ska finnas att ingripa mot företagen vid åsidosättande av fastighetsmäklar- lagen. På motsvarande sätt behöver regler om ingripandemöjligheter finnas vid åsidosättande av penningtvättsreglerna. I fråga om fastig- hetsmäklarna har regeringen föreslagit, inom ramen för en ny penningtvättslag, att det ska bli möjligt att bl.a. genomföra plats- undersökningar, förelägga om rättelse och besluta om sanktions- avgifter (prop. 2016/17:173). Förslagen är avsedda att genomföra det fjärde penningtvättsdirektivet. Som en del av tillsynen följer det vidare av direktivet att kontroller ska ske av att ledningspersoner i juridiska personer som är verksamhetsutövare inte är dömda för brott inom relevanta områden. En närliggande fråga är om samma ingripandebefogenheter bör gälla oavsett om grunden för ett ingripande mot ett företag är ett åsidosättande av penningtvättslagen eller fastighetsmäklarlagen. Utredaren ska mot denna bakgrund •lämna de förslag som är nödvändiga för att fastighetsmäklarföretag ska omfattas av det penningtvättsrättsliga regelverket. Reglerna för fastighetsmäklare kan behöva anpassas Ett tydligt, förutsebart och ändamålsenligt regelverk bör i så stor utsträckning som möjligt vara enhetligt för alla olika verksamhets- utövare. När fastighetsmäklarföretagen ställs under tillsyn och åläggs skyldigheter enligt fastighetsmäklarlagen kan detta påverka synen på hur regler för registrering, verksamhetsutövning samt tillsyn och in- gripanden för fastighetsmäklarna bör vara utformade. Det kan t.ex. vara så att någon viss skyldighet som gäller inom ramen för god fastig- hetsmäklarsed snarare bör riktas enbart mot företagen och alltså inte mot fastighetsmäklarna. På motsvarande sätt kan regler om tillsyn och ingripanden behöva anpassas. •se över de regler som gäller fastighetsmäklare och ta ställning till om de bör anpassas efter de förslag som lämnas när det gäller före- tagen. Fastighetsmäklarlagen i en digital tidsålder Digitalisering av en myndighets verksamhet gör medborgarnas kom- munikation med myndigheten enklare och bidrar till att höja effek- tiviteten och därmed kvaliteten i verksamheten. När elektronisk kom- munikation kan utnyttjas ökar också möjligheterna för fler att ta del av fastighetsmäklartjänster på ett lätt och snabbt sätt. att fastighetsmäklare och allmänheten har goda möjligheter att an- vända elektroniska vägar i sina kontakter med Fastighetsmäklar- inspektionen. Det finns anledning att klarlägga om författningarna på området uppfyller dagens krav och möjliggör kommunikation och andra åtgärder på elektronisk väg. Det gäller t.ex. regler om ansök- ningsförfarandet och tillsynen. Lika viktigt är det att se till att det inte i regelverket uppställs onödiga hinder för elektronisk hantering vid utförandet av själva fastighetsmäklaruppdraget. Tydliga exempel på bestämmelser som bör analyseras är fastighetsmäklarlagens bestämmelser om att upp- dragsavtal och depositionsavtal mellan fastighetsmäklaren och upp- dragsgivaren ska undertecknas av parterna, som elektronisk underskrift inte är tillåten enligt lagen. Det kan vidare finnas anled- ning att analysera om regler om t.ex. fastighetsmäklarens rådgivnings- och upplysningsskyldighet eller om budgivning kan lägga onödiga hinder i vägen för att elektronisk kommunikation används. •ta ställning till de förändringar av regelverket som är motiverade med hänsyn till behovet av att kunna möjliggöra användning av elektroniska medel. Utredaren ska bedöma förslagens ekonomiska konsekvenser och konsekvenser i övrigt för enskilda, företag och det allmänna. Om utredarens förslag medför ökade kostnader för det allmänna, ska förslag till finansiering redovisas. Utredaren ska vidare redovisa om förslagen har någon påverkan på jämställdheten mellan kvinnor och män. Utredningens bedrivande och redovisning av uppdraget Utredaren ska inhämta synpunkter från Fastighetsmäklarinspektionen, , , andra berörda myndigheter och organisationer i den utsträckning det är lämpligt. Utredaren ska göra de internationella jämförelser som är befogade. Utredaren ska vidare uppmärksamma och beakta inter- nationella åtaganden och relevanta EU-regler, bl.a. Europaparla- mentets och rådets direktiv /55/EU av om ändring av direktiv /36/EG om erkännande av yrkeskvali- fikationer och förordning (EU) nr 1024/2012 om administrativt samarbete genom informationssystemet för den inre marknaden (IMI-förordningen) och och rådets direktiv /123/EG av om tjänster på den inre marknaden, samt det förslag till direktiv om proportionalitets- prövning före antagandet av ny reglering av yrken, som förhandlas. Utredaren ska hålla sig informerad om och beakta relevant arbete som pågår i . Uppdraget ska redovisas . Utredningen har genomfört två enkätundersökningar. Enkäterna har skickats via ett elektroniskt formulär och har besvarats elektro- niskt. Den ena enkäten har gått ut till medlemmarna i branschorgani- sationerna och . Den andra enkäten har skickats till personer som inte är verksamma som mäklare, men som har läst tillräckligt många högskolepoäng för att uppfylla de teoretiska krav som ställs för registrering. Enkäten till per- soner som inte är verksamma som mäklare har skickats till studenter och före detta studenter vid . Som framgår av avsnitt 2 har vi undersökt möjligheten att skicka enkäten även till studenter vid andra lärosäten, men inte kunnat få fram aktuella kon- taktuppgifter till personer som omfattas av vårt urval och inte heller kunnat distribuera enkäten till en relevant urvalsgrupp på annat sätt. Enkäten som har skickats till branschorganisationernas medlem- mar har nått ungefär 6 500 mäklare. Av dessa har knappt 400 mäklare svarat. Enkäten som har gått ut till studenter och före detta studenter vid har skickats med e-post till cirka 650 personer. Vissa av dessa e-postadresser har varit inaktiva. Vi uppskattar att runt 600 personer bör ha fått del av enkäten. Av dessa har drygt 60 svarat. Vi har gjort bedömningen att svarsunderlaget inte är tillräckligt stort för att det ska vara möjligt att dra några statistiskt relevanta slutsatser av undersökningarna. Vi har därför valt att inte presentera resultaten av enkäterna i utredningen. I denna bilaga finns därför endast en redogörelse över vilka frågor som ställts i undersökningarna. 1.Vilket kön har du? 2.Har du läst de kurser som behövs för att kunna ansöka om regi- strering som fastighetsmäklare? Den teoretiska utbildningen som krävs för fullständig registrering ska omfatta minst 120 högskolepoäng Ja (gå vidare till fråga 3) Nej (enkäten avslutas) 3.Varför arbetar du inte (längre) som fastighetsmäklare? Du kan välja flera alternativ (enkäten avslutas) Enkäten till branschorganisationernas medlemmar 1.Vilket kön har du? 2.Har du någon annan arbetslivserfarenhet än som fastighets- mäklare? Ja (gå vidare till fråga 3) Nej (gå vidare till fråga 4) 3.Vilken annan arbetslivserfarenhet har du? 4.Vad får du för typ av ersättning? Fast lön och provision En kombination av fast lön, provision och annan ersättning t.ex. utdelning 5.Skulle du vilja ha en annan typ av ersättning än den du har ? Om ja, vilken typ? Enbart fast lön (innebär normalt sett lägre ersättning) Fast lön och provision En kombination av fast lön, provision och annan ersättning t.ex. utdelning 6.Hur länge har du arbetat som fastighetsmäklare? 0–(gå vidare till fråga 7) 4–(gå vidare till fråga 7) 10 år eller längre (gå vidare till fråga 12) Frågor för fastighetsmäklare som arbetat 0–9 år 7.Är du anställd i ett mäklarbolag? Med mäklarbolag avses ett aktiebolag eller annan juridisk person. Det kan vara ett bolag som du själv äger. Ja, jag är anställd av ett mäklarbolag som ingår i en franchise- kedja eller annan sammanslutning av mäklarföretag (t.ex. Fastighetsbyrån, , och HusmanHagberg) (gå vidare till fråga 8) Ja, jag är anställd av ett mäklarbolag som inte ingår i en franchisekedja eller annan sammanslutning av mäklarföretag (gå vidare till fråga 8) Nej, jag har enskild firma (gå vidare till fråga 10) Annat: (enkäten avslutas) Till dig som är anställd av ett mäklarbolag 8.Har du tidigare varit anställd som fastighetsmäklare i något annat mäklarbolag? Ja (gå vidare till fråga 9) Nej, men jag har tidigare haft enskild firma (enkäten avslutas) Nej (enkäten avslutas) Annat: (enkäten avslutas) 9.I hur många mäklarbolag har du varit anställd som fastighets- mäklare? Inklusive din nuvarande anställning (enkäten avslutas) Till dig som har enskild firma 10.Har du tidigare varit anställd som fastighetsmäklare av ett mäklar- bolag? Ja (gå vidare till fråga 11) Nej (enkäten avslutas) Annat: (enkäten avslutas) 11.I hur många mäklarbolag har du varit anställd som fastighets- mäklare? Inklusive din nuvarande anställning (enkäten avslutas) Frågor för fastighetsmäklare som arbetat eller längre Är du anställd i ett mäklarbolag? Med mäklarbolag avses ett aktiebolag eller annan juridisk person. Det kan vara ett bolag som du själv äger. Ja, jag är anställd av ett mäklarbolag som ingår i en franchise- kedja eller annan sammanslutning av mäklarföretag (t.ex. Fastighetsbyrån, , och HusmanHagberg) (gå vidare till fråga 13) Ja, jag är anställd av ett mäklarbolag som inte ingår i en franchisekedja eller annan sammanslutning av mäklarföretag (gå vidare till fråga 13) Nej, jag har enskild firma (gå vidare till fråga 15) (enkäten avslutas) Till dig som är anställd i ett mäklarbolag 13.Har du tidigare varit anställd i något annat mäklarbolag? Ja (gå vidare till fråga 14) Nej, men jag har tidigare haft enskild firma (enkäten avslutas) Nej (enkäten avslutas) Annat: (enkäten avslutas) 14.I hur många mäklarbolag har du varit anställd som fastighets- mäklare? Inklusive din nuvarande anställning (enkäten avslutas) Till dig som har enskild firma 15.Har du tidigare varit anställd som fastighetsmäklare av ett mäklar- bolag? Ja (gå vidare till fråga 16) Nej (enkäten avslutas) Övrigt: (enkäten avslutas) 16.I hur många mäklarbolag har du varit anställd som fastighets- mäklare (enskild näringsidkare)? (enkäten avslutas) Fastighetsmäklarlagen (2011:666) och motsvarande bestämmelser § första–tredje stycket 29 a § första stycket 29 a § andra stycket–tredje stycket 48 och 50 §§ 1.Ett reklamlandskap i förändring –konsumentskydd och tillsyn i en digitaliserad värld. för blåljusverksamhet och andra samhällsnyttiga funktioner. 5.Vissa processuella frågor på socialförsäkringsområdet. 6.Grovt upphovsrättsbrott och grovt varumärkesbrott. 7.Försvarsmaktens långsiktiga materielbehov. 8.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2018. Beslut under osäkerhet. 9.Ökad trygghet för studerande som blir sjuka. 10.Myndighetsgemensam indelning – samverkan på regional nivå. Myndighetsgemensam indelning – författningsändringar till följd av ny landstingsbeteckning. –för unga som varken arbetar eller studerar. 12.Uppdrag: Samverkan 2018. Många utmaningar återstår. 13.Finansiering av infrastruktur med skatt eller avgift? 14.Bidragsbrott och underrättelseskyl- dighet vid felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen – en utvärdering. 15.Mindre aktörer i energilandskapet –genomgång av nuläget. 16.Vägen till självkörande fordon – introduktion. Del 1 + 2. icentrum – ett ramverk för lärares och rektorers professionella utveckling. 18.Statens stöd till trossamfund i ett mångreligiöst . 19.Forska tillsammans – samverkan för lärande och förbättring. 22.Ett ordnat mottagande – gemensamt ansvar för snabb etablering eller återvändande. 23.Konstnär – oavsett villkor? 24.Tid för utveckling. 25.Juridik som stöd för förvaltningens digitalisering. 26.Några frågor i skyddslagstiftningen. 27.Ekonomiska sanktioner mot terrorism. –för snabba, säkra och effektiva hjälpinsatser. 29.Validering i högskolan – för tillgodoräknande och livslångt lärande. 30.Förenklat förfarande vid vissa beslut om hemlig avlyssning. 31.En lag om operativt militärt stöd mellan och . 32.Ju förr desto bättre – vägar till en förebyggande socialtjänst. 34.Vägar till hållbara vattentjänster. 35.Ett gemensamt bostadsförsörjningsansvar. 36.Rätt att forska. Långsiktig reglering av forskningsdatabaser. 37.Att bryta ett våldsamt beteende för män som utsätter närstående för våld. 38.Styra och leda med tillit. Forskning och praktik. 39.God och nära vård. –för elever och barn i en bättre skola. 42.Tryggad tillgång till kontanter. –mer service på fler platser. 44.Möjligt, tillåtet och tillgängligt –förslag till enklare och flexiblare upphandlingsregler och vissa regler om överprövningsmål. 45.Behandling av personuppgifter vid Myndigheten för arbetsmiljökunskap. 46.En utvecklad översiktsplanering. Del 1: Att underlätta efterföljande planering. Del 2: reglering av upplåtelseformen. 47.Med tillit växer handlingsutrymmet. –tillitsbaserad styrning och ledning av välfärdssektorn. 48.En lärande tillsyn. Statlig granskning som bidrar till verksamhetsutveckling i vård, skola och omsorg. –några särskilt utpekade frågor. 50.Ett oberoende public service för alla