sou · H6B323 · 2018-03-28 00:00:00 — 69 följer också upp de institutioner i som är utpekade i Kultur- rådets regleringsbrev under anslag 1.6 och som får statliga medel bl.a. för att bedriva utställ- ningsverksamhet. Nuvarande insatser för konstnärerna som grund ofta inte det förberedande arbete konstnä- ren har inför en utställning och som kan vara relativt omfattande. Gruppen bedömer att det inte finns ett behov av en ny revidering, men möjligen för att anpassa avtalet till att bild- konst numera kan vara digital och inte enbart fysisk. För att avtalet ska få fullt genomslag behövs det dessutom att de utställare som ska betala ersättningen har tillräckliga resurser för det.70 KRO har i en särskild skrivelse pekat på att många överens- kommelser fortfarande träffas muntligt, informellt och med kort framförhållning. I dessa situationer är det inte ovanligt att konstnä- rernas arbetssituation får ge vika för andra krav. Löften om fram- tida köp används ibland som argument till varför konstnärerna bör arbeta utan ersättning vid en utställning. Det kan uppstå situationer där konstnärer väljer bort för att överhuvudtaget få ett uppdrag eller tvärtom att utställaren väljer bort att genomföra en utställning den inte har råd med enligt avtalets tariffer. Avtalet ga- ranterar inte att konstnärernas produktionskostnader eller arbetstid ersätts, utan erbjuder bara ett ramverk inom vilket medverkans- ersättning kan diskuteras. behöver konstnärerna själva bli bättre på att förhandla sig till rimliga ersättningsnivåer och även vara villiga att tacka nej till uppdrag om villkoren är för dåliga, sam- tidigt som offentliga aktörer bör uppmanas att inte yrka på oskäliga villkor.71 8.5Konstnärspolitiken och socialförsäkringssystemen m.m. Enligt direktiven ska utredningen beakta hur de statliga ersätt- nings- och stödsystemen och socialförsäkringssystemen förhåller sig till varandra. I detta avsnitt redovisas en rad konstnärspolitiskt motiverade bidrag, stipendier, ersättningar och andra åtgärder som i vissa fall är skattepliktiga, ibland ger pensionsrätt och ibland räk- nas som inkomst för att få del av en socialförsäkringsförmån. 70Minnesanteckningar från utredningens möte med . 71Underlag från KRO . Nuvarande insatser för konstnärerna är med andra ord en hel del regler och villkor konstnärer behöver sätta sig in i.72 Från socialförsäkringssynpunkt är arbetsinkomster att föredra framför konstnärsbidrag, eftersom arbetsinkomsterna ligger till grund för olika socialförsäkringsförmåner. Det har dock inte varit möjligt att inom ramen för denna utredning räkna på de samhälls- ekonomiska vinsterna av lägre behov av exempelvis försörjnings- stöd och bostadsbidrag eller vad ökad pensionsrätt ger för effekter på statens utgifter för garantipension och andra ekonomiska stöd. 8.5.1Ett- och fleråriga bidrag och långtidsstipendier Det finns flera bidrag och stipendier till konstnärer, både privata och offentligt finansierade. Ett stipendium definieras som en form av penninggåva som lämnas till en fysisk person utan krav på någon motprestation från givaren. Den enda motprestation som kan före- komma är att stipendiaten ska skriva en enkel rapport, exempelvis från en resa. Bidrag och stipendier som delas ut av och Författarfonden vid enstaka tillfällen eller högst i rad är skattefria. Dessa skattefria bidrag och stipendier kallas ibland för ”punktstipendier”. De ger varken pension eller SGI. Däremot räk- nas de in i BGI, till exempel vid ansökan om bostadsbidrag i den del de överstiger . Stipendier för visst syfte, exempelvis ett resestipendium, kan dock undantas från hushållsin- komsten vid beräkning för försörjningsstöd. Bidrag och stipendier till konstnärer som delas ut i rad beskattas. Den som beslutar om bidraget eller stipendiet kan betala särskild pensionsavgift för att göra dem pensionsgrundande, vilket och Författarfonden gör med ett särskilt anslag från staten. Dessa långa bidrag och stipendier är däremot inte sjukpenningsgrundande. Det finns inget inkomstbortfall vid sjukdom. De är inte heller underlag för arbetslöshetsersättning och a-kassa. Stipendierna ingår däremot i den sammanräknade förvärvs- inkomsten vid ansökan om exempelvis bostadsbidrag. 72 vägledning om olika bidrag i Konstnärsguiden: /konstnarsguiden/ Nuvarande insatser för konstnärerna Långa bidrag och stipendier är ofta förknippade med restrik- tioner när det gäller arbetsinkomster. lång- tidsstipendier tillåter t.ex. inte mer än halvtidstjänstgöring. Det gör att stipendiaten inte kan komplettera med andra inkomster för att öka på sin SGI. Frågan om att skattebelägga även ”punktstipendier” och göra dem pensions- och sjukpenningsgrundande har diskuterats av andra utredningar.73 Det skulle innebära att stipendier, framför allt från privata , måste avsätta en del av stipendiebeloppet till sociala avgifter samt ansvara för inbetalning av inkomstskatt. I de fall stipendierna och/eller de sociala avgifterna är statligt finansi- erade skulle det i så fall belasta statskassan på samma sätt som pensionsrätt för studier, barnår och värnplikt. Det skulle, å andra sidan, antagligen minska kostnaderna för garantipension, som också går över statsbudgeten. Mot idén med att göra alla stipendier pensions- och sjukpen- ningsgrundande talar att det inte handlar om så stort belopp för den enskilde, som troligen inte mottar fler än ett eller ett par så- dana stipendier under sitt yrkesliv. Det handlar alltså om mycket låga belopp i pensionsavsättning. Att göra alla stipendier pensions- och sjukpenningsgrundande genom statsbidrag kan vara ett sätt att stödja konstnärer, ett indirekt stöd som följer med det urval som görs av olika stipendiekommittéer. Frågan är då om det även skulle omfatta privata stipendier. Det skulle i så fall kunna bli ett sätt att kringgå inkomstskattelagen genom att ge bidrag och stipendier utan anställning i stället för anställning med lön. Det finns en lång rad av olika projektbidrag riktade till konstnärer. Projektbidrag ska i princip gå jämt ut efter att alla kostnader kring projektet är betalda. I det fall det blir något kvar är beloppet att betrakta som inkomst av arbete/inkomst i näringsverksamheten. Projektbidraget påverkar eventuellt överskott och är därmed grund för SGI och den pensionsgrundande inkomsten. 73 Bland annat i betänkandet (SOU 1989:33) reformerad inkomstbeskattning. Nuvarande insatser för konstnärerna 8.5.3Individuella ersättningar till upphovsmän Bland de individuella ersättningar som kan utgå till upphovsmän räknas bland andra biblioteksersättning, individuell visningsersätt- ning och fonogramersättning. Ersättningar av dessa slag betraktas som ersättning till en näringsverksamhet och är därmed skatte- pliktiga samt pensions- och sjukpenningsgrundande. Mottagaren ska själv betala in preliminär skatt och sociala avgifter i form av egenavgifter. För den som inte har en näringsverksamhet ska inkomsten klassas på samma sätt som hobbyinkomster eller tillfäl- lig förvärvsinkomst.74 Biblioteksersättningen utgår till författare och översättare och baseras på antal utlånade böcker på biblioteken. Denna ersättning kan inte överlåtas utan betalas bara ut till författaren eller över- sättaren.75 Därmed kan inte en författare eller översättare ta in in- komsten i sitt aktiebolag. Bestämmelsen värnar principen att konst- närligt inrättade ersättningar ska vara knutna till det enskilda konstnärskapet. Samma begränsning för aktiebolag gäller även för den individuella visningsersättningen som Bildupphovsrätt betalar ut.76 Författarfonden fördelar även en särskild biblioteksersättning som omfattar 168 personer med en snittålder på . Denna ersättning har drag av en inkomstgaranti och delas ut tills vidare med en avstämning varje tredje till femte år. Ersättning- en bestäms i taget och var för , inklusive den individuella ersättningen. Särskild biblioteksersätt- ning är en skattepliktig inkomst. Därmed är den också underlag för SGI och ger pensionsrätt. Den fungerar i praktiken som en pen- sionshöjare. Det går att få ersättningen fram till och det är vanligt att författare fram till dess inte tar ut den allmänna pen- sionen. Ett villkor för stipendiet är också att mottagaren inte sam- tidigt tar ut allmän pension. På så sätt ökar det månatliga pensions- beloppet både genom att pensionen skjuts upp och genom att den särskilda biblioteksersättningen ger ny pensionsrätt. 74Blankett T1 eller T2 i självdeklarationen. 759 § Förordning (1962:652) för . 76Förordning (1996:1605) om individuell visningsersättning. Nuvarande insatser för konstnärerna syfte är att skapa bättre förutsättningar för bild- och formkonstnärer att få betalt för utfört arbete. Avtalet gäller för statliga institutioner, men principerna är vägledande för samtliga utställningsarrangörer som mottar offentligt stöd. I saknas tydlig information om ansvar för sociala av- gifter som t.ex. pensionsavgift i de fall konstnären har A-skattsedel. I avtalet står bara att motparten drar av ersättningen i inkomstskatt. bekräftar att de enskilda avtalen kan inne- bära olika villkor för två konstnärer som har A-skattsedel och att detta är något som kan ingå i förhandlingen om ersättningen. Den utställare som drar inkomstskatt är också ansvarig för sociala avgifter i form av arbetsgivaravgiften. I det fall de betalar in sociala avgifter får den konstnär som har A-skattsedel i praktiken en högre ersättning än den som har egen näringsverksamhet och själv ansvarar för att betala in egenavgiften. Ateljéstöd är ett hyresbidrag för konstnärsateljéer som delas ut av kommuner, bl.a. i , , , och . Ateljéstöd räknas som ett näringsbidrag och syftet med stödet är att förbättra villkoren för yrkesverksamma konstnärer och på så sätt bidra till att utveckla städernas professionella kulturliv. De flesta som får bi- draget är enskilda näringsidkare, men även andra konstnärer kan få det. I har stödet varit och konstnär. Det är lika för alla och kan vari- beroende på antalet konstnärer som får stödet. det årliga beviljade stödet uppgå till maximalt av årshyran och som mest till . Stöd beviljas för en treårsperiod och betalas ut en gång . Ateljéstödet räknas som en intäkt i konstnärens verksamhet. I och med att konstnären kan dra av för lokalkostnaden i sin nä- ringsverksamhet blir bidraget i praktiken skattepliktigt. Enligt in- komstskattelagen ska ett näringsbidrag tas upp om det används för en utgift som ska dras av.77 Detta betyder att för en konstnär som 77 29 kap. 5§ Inkomstskattelagen (1999:1229). Nuvarande insatser för konstnärerna bedriver näringsverksamhet föreligger rätt till avdrag för hyra av ateljé/studio. Av detta följer att om man erhåller bidrag till hyran, så blir detta bidrag skattepliktigt. Den kommunala förvaltningen lämnar inkomstuppgifter till , med kopia till konstnä- ren som beviljats ateljé- och studiostöd. Det innebär att stödet påverkar eventuellt överskott och är därmed grund för SGI, BGI och den pensionsgrundande inkomsten. Gemensamt för de tre scenkonstallianserna , Dans- alliansen och Musikalliansen är att de anställer frilansande utövare som är kontinuerligt verksamma och som har verkat inom organi- sationer med offentligt stöd (se avsnitt 8.7.1). omfattar de tre allianserna totalt ungefär 500 personer. Alliansmodellen bygger på att de som anställs är de mest yrkesverksamma inom sina områden, ingen kvalitetsbedömning eller behovsprövning görs vid ansökan. Allianserna arbetar också aktivt med kompetensutveckling och förmedling för att öka de anställdas möjligheter till fler arbeten. Ju mindre de är i tjänst hos allianserna, desto mer ekonomiska medel frigörs för att anställa fler frilansare. Anställningsformen är rent formellt en tidsbegränsad anställ- ning, men avviker från vad som traditionellt menas med en sådan anställning. Detta gäller i synnerhet för de anställda som har omfattande engagemang som frilansande utövare. För dessa utövare kan alliansanställningen mycket väl löpa under hela den resterande yrkeskarriären. Av dessa skäl har alliansanställningen kallats för en tredje anställningsform. Modellen premierar de skå- despelare, dansare och musiker som kan försörja sig på sitt yrke, och ska principiellt sett inte sammanblandas med a-kasseersättning eller stipendier. Anställda i en allians får en inkomst som ligger något under kol- lektivavtalsnivån men över a-kassan. Inkomsten är sjukpennings- och pensionsgrundande och den ger tjänstepension. Eftersom den anställde får inkomst från sin allians mellan uppdragen är det inte aktuellt med arbetslöshetsstöd som a-kassa. Nuvarande insatser för konstnärerna 8.5.7Konstnärspolitiska insatser och socialförsäkringssystemen m.m. Genomgången av hur nuvarande konstnärspolitiska insatser förhål- ler sig till socialförsäkringssystemet, arbetslöshetsförsäkringen och skatteområdet visar att flertalet konstnärspolitiska insatser är skatte- pliktiga och omfattas av socialförsäkringssystemet och arbetslöshets- försäkringen Det är de korta och långa verksamhetsbidragen och stipendierna som inte omfattas fullt ut. Det är viktigt att påpeka att även om bidrag och ersättningar omfattas av social- försäkringssystemen är det ändå inte säkert att konstnären har fullt skydd. En viss otydlighet finns också kring ansvaret för sociala avgifter inom ramen för . 8.6Insatser för att stärka konstnärernas arbetsmarknad Det finns ett stort antal bidragsformer inom kulturpolitiken som riktas till kulturinstitutioner, olika typer av arrangörer, förlag, civil- samhällets organisationer, fastighetsägare och skolhuvudmän. Det är insatser som har andra primära mottagare än konstnärer, men som utgår från gemensamma kulturpolitiska mål och som har stor betydelse för konstnärernas möjligheter till anställningar och uppdrag. I tabell 8.13 redovisas ansvariga instanser för dessa in- satser, vilka som är mottagare av bidrag, vilka typer av konstnärer som berörs och vilka bidragsbelopp det handlar om. Nuvarande insatser för konstnärerna Källa: Bidragsförordningar, sändningstillstånd och årsredovisningar. * 2016 utnyttjade bemyndigandet på anslaget. Nuvarande insatser för konstnärerna Tabellen visar att de kulturpolitiska insatserna med betydelse för konstnärerna sträcker sig långt utanför den egentliga konstnärs- politiken. I detta avsnitt redovisas några av dessa insatser närmare. De centrala scenkonstinstitutionerna är viktiga arbetsgivare för konst- närer på teater-, dans- och musikområdet. Dit räknas traditionellt Operan, , , och slottsteater.78 Statsanslagen för dessa framgår av tabell 8.14. Källa: Regleringsbrev. Inom ramen för sina nationalscensuppdrag ska Operan och , som båda är aktiebolag, vara angelägna för en publik i hela landet, sträva efter att nå nya publikgrupper och på olika sätt öka tillgängligheten. är en producerande turnéteater som består av 230 lokala riksteaterföreningar. I varje län finns också en regional som fungerar som samverkansorgan för de lokala teaterföre- ningarna. , som är en stiftelse bildad , har en gästspel- scen för samtida dans från och hela världen i Folkets Hus vid i . är en natio- nell institution som spelar opera-, teater- och dansföreställningar och erbjuder konserter, visningar och evenemang, med avstamp i 1700- talet. Teatern är en del av Världsarvet . 78 Regeringen utsåg teaterverksamheten Unga att vara en nationell scen för barn och unga. Det är den första verksamheten med ett renodlat barn- och ungdomsuppdrag som får status som nationell institution. Nuvarande insatser för konstnärerna Kultursamverkansmodellen infördes som en ny modell för fördelning av statliga medel till regional och lokal kulturverksam- het. Tanken med modellen var att det regionala inflytandet skulle öka som ansvars- och rollfördelningen mellan nationell, regional och lokal nivå skulle tydliggöras. är alla län utom med. Innan modellen infördes avgjorde reger- ingen vilka regionala kulturinstitutioner som var berättigade till stat- ligt stöd, och dessa fick var och en söka stöd från . är det i stället regionerna själva som beslutar om det statliga stödet till den regionala kulturen utifrån de ändamål som regeringen har fast- ställt. Varje landsting eller region ska ta fram en flerårig plan för hur kulturverksamheten ska bedrivas i länet, hur de statliga medlen är tänkt att användas samt hur kulturverksamheterna ska finansieras av kommuner och landsting. eller regionen ansvarar för att den regionala kulturplanen tas fram i samverkan med länets kommuner och efter samråd med länets professionella kulturliv och civilsamhället. Dessa regionala kulturplaner ligger sedan till grund för de beslut som , efter samråd med samver- kansrådet fattar om medelsfördelning till respektive län.79 fördelade totalt till regionerna och landstingen (vilket motsvarar av hela kulturbudgeten), som i sin tur fick fördela det statliga stödet till kulturverksamheter i länen inom de sju olika konst- och kultur- områdena.80 Inom kultursamverkansmodellen fördelar även ut- vecklingsbidrag till tidsbegränsade projekt. fördelades till totalt 68 projekt i länen. Prioriterade verksamheter var bl.a. bild och form samt de nationella minorite- ternas kultur. I budgetpropositionen föreslog regeringen att ytterligare skulle avsätts till kultursam- verkansmodellen där bl.a. medel till bibliotek, läs- och litteratur- 79Myndigheter och organisationer i är: (ordförande), , , Länsstyrelserna (genom i ), Nämn- den för hemslöjdsfrågor, , , och Svenska film- institutet. 80De sju områdena är arkiv, teater, dans och musik, konst- och kulturfrämjande, museer, hemslöjd, film och bibliotek. Nuvarande insatser för konstnärerna Bild- och formområdet har också lagts till som ett av de områdena som kan få stöd inom ramen för modellen. beslutade i enlighet med förslaget. I figur 8.3 redovisas de statliga och regionala bidragens fördelning per verksamhetsom- råde . Av cirkeldiagrammet framgår att teater-, dans- och musikområdet är mottagare av av de medel som ingår i kultur- samverkansmodellen. Museerna har också en betydande andel, me- dan övriga områden har betydligt mindre andelar. Det intryck utredningen har fått från berörda intressenter om kultursamverkansmodellen är överlag positivt. Modellen anses vara effektiv när det gäller att driva på en allmän utveckling inom kulturområdet. Trots att konstnärsfrågorna inte är en uttalad del av de områden som modellen ska fokusera på går det att se ett större engagemang för konstnärspolitiska insatser i de kulturplaner som tagits fram av landsting och regioner. Arbetet med de breda perspektiven i kultursamverkansmodellen kan ha varit en bidragande orsak till den positiva utvecklingen. sitter i samverkansrådet uppges också vara en bidragande orsak till att konstnärsfrågorna fått större plats. I KLYS årliga tendensrapport över kulturplanerna framkommer att regionerna i Nuvarande insatser för konstnärerna kulturplaner jämfört i allt högre grad lyfter de professionella kulturskaparnas villkor som ett särskilt prioriterat område.81 Den regionala utvecklingen av konstnärspolitiken har stor betydelse för att säkerställa konstens och kulturens tillgänglighet i hela . Det gäller både utveckling av verksamhet inom konst- områden med svagare strukturer runt om i landet, exempelvis danskonst samt bild- och formkonst, men även vad gäller kulturpo- litikens tvärsperspektiv. Det går t.ex. att se ett starkare genomslag för bl.a. ökad tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning, de nationella minoriteternas kultur och kulturarv. Flera organisa- tioner bedriver ett regionalt arbete över hela landet i förhållande till kultursamverkansmodellen och har bidragit till att regionerna numera har en dialog med konstnärligt yrkesverksamma och ut- vecklar en regional konstnärspolitik. Bidraget Skapande skola är en kulturpolitisk reform som har fun- nits och fördelas av . Först omfattades ele- ver på högstadiet, men från och med /2014 gäller re- formen samtliga årskurser och förskoleklass. finns också Skapande förskola som är riktad till områden där tillgången på professionell kultur anses vara låg. Skapande skola- bidraget ska utgöra ett komplement till skolornas egen kultur- budget och ska stärka samverkan mellan skolan och det professio- nella kulturlivet. Bidraget ska medverka till att: –kulturella och konstnärliga uttryck långsiktigt integreras i för- skolan, förskoleklassen, och vissa särskilda utbild- ningsformer med utgångspunkt i skolans kulturuppdrag enligt gällande läroplan och –öka den professionella kulturverksamheten för och med elever- na, så att tillgången till kulturens alla uttrycksformer och möj- ligheterna till eget skapande ökar.82 81 KLYS (2017). Regional tendensrapport – En genomgång av regionala kulturplaner för perioden –2021. Nuvarande insatser för konstnärerna var det totalt 399 skolhuvudmän som beviljades sam- manlagt . Drygt 3 370 skolor omfattades av de aktiviteter som genomförts med hjälp av bidraget, vilket var en ökning med ungefär 90 skolor i jämförelse med året innan. Under /2017 deltog 771 500 elever i aktiviteterna och det var en ökning med 27 000 elever jämfört med året innan. Av det totala antalet elever var det som deltog i Skapande skola- aktiviteter.83 I de dialoger utredningen haft med olika aktörer har det varit en fråga om i hur hög grad aktiviteterna omfattar konstnärer och i vilken grad det finns en övervikt på pedagogiska insatser. Enligt har bidraget haft en stor positiv betydelse för såväl konstnärer som för skoleleverna. Den bild som ibland ges av att bidraget i stor utsträckning skulle på till pedagoger på bekostnad av professionella konstnärer stämmer inte enligt myndigheten.84 En fördjupad uppföljning av Skapande skola genomförd av forskare vid presenterades av Kulturanalys 2017. Resultatet visar bl.a. att kommunerna inte har minskat sina ordi- narie kulturbidrag efter det att Skapande skola infördes och inte heller har konkurrensen på den privata marknaden snedvridits. I samma rapport analyseras också i vilken utsträckning kultur- utövare och konstnärer knyts till skolorna genom bidraget. Man utgår från att det i princip finns fyra kategorier av kulturutövare som kan komma ifråga: konstnärer, pedagoger, fria grupper och institutioner. Av figur 8.4 framgår antal uppdragstagare i dessa fyra kategorier . 82Förordning (2007:1436) om statsbidrag till kulturell verksamhet i skolan. 83Kulturrådet (2017). Sammanställning Skapande skola – redovisningar från de skolhuvudmän som beviljades bidrag 2016. 84Uppgift hämtad från minnesanteckningar från utredningens möte med . Nuvarande insatser för konstnärerna Källa: Kulturanalys. En lägesbedömning i relation till de kulturpolitiska målen. Antalet uppdragstagare har ökat från drygt 1 000 till drygt 5 500. Samtliga fyra kategorier av kulturaktörer som anlitats har mer än tredubblats . För pedagoger gäller att de ska ha genomgått högre konstnärlig utbildning för att komma i fråga för bidraget.85 Av analysen framgår att det finns en ökad efterfrågan från skolorna på pedagogiskt anpassade upplägg . Detta har skett parallellt med att verksamheten kommit att mer övergå i ordinarie former och att lärares och elevers önskemål kommit att stå i centrum allt mer. Paketlösningar tycks ha ökat över åren och forskarnas bedömning är att det primärt ligger praktiska och plane- ringsmässiga orsaker bakom. Forskarna anser att paketerbjudanden inte ska tolkas som att kulturaktörer konkurrerar om uppdrag utifrån pris. Skolorna jämför i allmänhet inte erbjudanden från olika typer av kulturaktörer utifrån vad de kostar.86 En lägesbedömning i relation till de kulturpolitiska målen. Rapport 2017:2, s. 62–64. Nuvarande insatser för konstnärerna 8.6.4Radio och tv i allmänhetens tjänst Uppdraget för radio och TV i allmänhetens tjänst handlar i vid mening om att självständigt och oberoende av utomstående eko- nomiska, politiska och andra intressen erbjuda ett programutbud som är tillgängligt för alla, speglar hela landet och kännetecknas av god kvalitet, allsidighet och relevans oavsett genre.87