sou · H6B319 · 2018-03-06 00:00:00 — I programförklaringen konstaterade parterna att staten, huvudmännen och professionen har ett gemensamt ansvar i frågan och behöver samverka på olika sätt. skyldighet för kommunerna såväl organisatoriskt som finansiellt och därmed också en inskränkning i den kommunala självstyrelsen. Be- roende på hur regleringen utformas kan den kommunala finansieringsprincipen bli tillämplig. 12.3Konsekvenser för lärare och förskollärare i skolväsendet Avsikten med flera rekommendationer är att underlätta för lärare och förskollärare i skolväsendet att både använda sig av forskningsresultat och medverka i praktiknära forskning. När det gäller användningen av forskningsresultat finns rekommendationen till regeringen att påskynda övergången till ett öppet vetenskapssystem och därmed öppen tillgång till forskningsresultat för verksamma inom skolväsendet. Rekommendationerna till regeringen om ett utökat uppdrag till syftar också till att öka lärares och förskollärares möjligheter att använda sig av forskningsresultat och medverka i praktiknära forskning. De handlar om att institutet ska kunna ge ut ett ökat antal systematiska översikter, att institutet ska kunna intensifiera sitt arbete med att bygga upp en databas med information om kunskapsluckor och att institutet ska utveckla en nationell webbplats för att underlätta för verksamma inom skolväsendet att medverka i praktiknära forskning. Lärares och förskollärares användning av forskningsresultat och medverkan i praktiknära forskning är en förutsättning för en systematisk kunskapsuppbyggnad inom skolväsendet. De rekommendationer som ges till lärosäten och regeringen för att öka medelstilldelningen för praktiknära forskning ökar möjligheten att bedriva sådan forskning. Därmed bör även lärares och förskollärares möjligheter att medverka i praktiknära forskning öka. Lärare och förskollärare berörs direkt av rekommendationen till skolhuvudmän att inom ramen för lärares och förskollärares arbetsuppgifter skapa utrymme för samverkan kring såväl praktiknära forskning som lärar- och förskollärarutbildningar. Den innebär ökade möjligheter för lärare och förskollärare att medverka i praktiknära forskning. Lärare och förskollärare berörs även indirekt av rekommendationen till lärosäten att inom ramen för forskares och lärares arbetsuppgifter skapa utrymme för samverkan kring såväl praktik- nära forskning som lärar- och förskollärarutbildningar. Båda rekommendationerna innebär att interprofessionell samverkan etableras och stärks både i skolväsendet och på lärosätena. Rekommendationerna till regeringen som innebär ett utökat uppdrag till avser att stärka den uppgift som motsvaras av SBU:s uppgift inom hälso- och sjukvårdsområdet – att sammanställa forskningsresultat i s.k. systematiska översikter och att identifiera kunskapsluckor och samla dessa i en databas. av institutets totala verksamhetskostnader avsåg denna uppgift. Om regeringen väljer att följa rekommendationerna behöver fler medarbetare anställas och IT-kostnader för databas och webbplats täckas. Det betyder att institutets förvaltningsanslag behöver öka (se Ekonomiska konsekvenser nedan). Rekommendationerna till regeringen som innebär ett utökat uppdrag till betyder att myndighetens förvaltningsanslag behöver öka. Det utökade uppdraget avser att öka institutets kapacitet att sammanställa forskningsresultat i s.k. systematiska översikter och att identifiera kunskapsluckor och samla dessa i en databas så att den motsvarar SBU:s uppdrag inom hälso- och sjukvårdsområdet. Den första rekommendationen avser en generellt ökad kapacitet hos institutet när det gäller att ta fram systematiska översikter. Vid institutet finns 12 årsarbetskrafter (2016) och anslaget uppgår till (2018).2 avsåg av de totala verksamhetskostnaderna denna uppgift. En successiv ökning av förvaltningsanslaget innebär att institutet gradvis kan växla upp sin kapacitet i arbetet med att ta fram systematiska 2 Som en jämförelse har institutets motsvarighet inom hälso- och sjukvårdsområdet, SBU (social utvärdering), 68 årsarbetskrafter (2016) för denna uppgift och myndighetens förvaltningsanslag uppgår till (2018). översikter för att möta behovet inom skolväsendets område. I sitt budgetunderlag –2020 äskade institutet om en nivåhöjning av förvaltningsanslaget med . Den andra rekommendationen avser en ökad kapacitet hos institutet när det gäller utvecklingen av institutets databas med information om kunskapsluckor.3 En sådan databas kommer att kunna ligga till grund för institutets beslut om systematiska översikter, forskningsfinansiärers beslut om riktade utlysningar och regeringens beslut om riktade forskningssatsningar. Den tredje rekommendationen avser ett uppdrag till institutet att utveckla och ansvara för en ny nationell webbplats för att underlätta för verksamma inom skolväsendet att medverka i och ta del av praktiknära forskning.4 Utredningen uppskattar att en rimlig kostnad för en intensifierad utveckling av institutets databas med information om kunskapsluckor och för utveckling, drift och underhåll av en ny webbplats sammanlagt kan vara . Skolmyndighetsutredning ska analysera fördelningen av uppgifter mellan myndigheter inom skolområdet, däribland , och också utreda och föreslå hur kunskapsspridning och spridning av forskningsresultat kan komma verksamma inom skolväsendet till del på ett effektivt och ändamålsenligt sätt (dir. 2017:37). I det sammanhanget kan man välja att gå vidare med rekommendationerna som rör . Uppdraget ska redovisas . 12.6Konsekvenser ur ett barnrättsperspektiv Praktiknära forskning avser barn, unga och vuxna och bedrivs i skolans klassrum. När forskning sker i skolan kan flera olika regelverk vara tillämpliga, inte minst sådana som rör etikprövningar. Det finns nationella regelverk som rör forskning som involverar människor i olika åldrar och innehåller bestämmelser om bl.a. information och samtycke, t.ex. lagen (2003:460) om etikprövning av 3SBU har en motsvarande databas med vetenskapliga kunskapsluckor inom hälso- och sjukvårdsområdet som alla har tillgång till och kan söka i på myndighetens webbplats (). 4En liknande webbplats drivs av för den kliniska forskningen inom ramen för uppdraget Kliniska Studier (). forskning som avser människor.5 De mänskliga rättigheterna ska också beaktas, i detta sammanhang närmast FN:s konvention om barnets rättigheter. 5 och har en webbplats, CODEX, som samlar regler och riktlinjer för forskning där en del särskilt tar upp detta (/manniska1.shtml). , C-H., , J., , D. (2015). Se inte läraren som en passiv mottagare av forskning, Tidningen , . Argyris, C., , D. (1978). Organizational learning: a theory of action perspective. Bryk, A.S, , L.M., Grunow, A., LeMahieu, P.G. (2016). Learning to Improve: How ’s Schools Can Get Better at Getting Better. (2011). Forskning ja, men I vilket syfte och om vad? Om avsaknaden och behovet av en ”klinisk” mellanrumsforskning. I Lärare som praktiker och forskare. Om praxisnära forskningsmodeller. Forskning om undervisning och lärande 5: 65–79. , M., Lytle, S.,L. (2009). Inquiry as Stance, for the Next Generation. Danermark, B., , C. (1999). Välfärdsstatens nya arbetsform. Deming, W.E. (1993). The New Economics for Industry, Government, and Education. Glasbergen, P. (2011). Understanding partnerships for sustainable development analytically: The ladder of partnership activity as a methodological tool; Environmental Policy and Governance, Vol.21(1). (2015). Quality indicators for improvement science by teachers as researchers. In: Garbett, D., , A. (Eds.) Teaching for tomorrow today. 285–293. , J., , D. (2016). Utmärkt skolutveckling – Forskning om skolförbättring och måluppfyllelse. (2002). Högskolornas särskilda organ för lärarutbildning. (2002:41 R). (2007). Högskolornas särskilda organ för lärarutbildning – deras ansvar och befogenheter. (2007:47 R). (2008). Uppföljande utvärdering av lärarutbildningen. (2008:8 R). Kroksmark, T. (red) (2016). Modellskolan – en skola på vetenskaplig grund med forskande lärare. 148–165. Langley, G.J., , , , , , , , C.L., Provost, L.P. (2009). The improvement guide. , CA: Jossey-Bass. , M., , P., , M. (2013). Promotion of improvement as a science. 382, 419–421. Neufeld, V.R., , G.R. (eds) (1985). Assessing Clinical Competence, Springer Pub. , (2015). Improving schools in : An Perspective. Park, S., Hironaka, S., Carver, P., Nordstrum, L. (2013). Continuous Improvement in Education. (2017). Vetenskap och beprövad erfarenhet skola. Media- Tryck, , s. 49–60. , J., Anttila, S., och , N-E. (2018). Hur förstå ”och” i ”vetenskap och beprövad erfarenhet”? , J., Vareman, N., , A., , L. and , N-E. (2017). Science and proven experience: a Swedish variety of evidence -based medicine and a way to better risk analysis? J Risk Res DOI:10.1080/13669877.20171409251 Hur kan ny kunskap komma till bättre användning i skolan. (2012/13:RFR10). Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i . (2014/15:RFR5). Forskarskolor för lärare och förskollärare – en uppföljning av fyra statliga satsningar. (2016/17:RFR4). (2017). Varför sparar lärosätena? – En granskning av myndighetskapital vid universitet och högskolor . (RiR 2017:28). (2017). Riktade statsbidrag till skolan – nationella prioriteringar men lokala behov. (RiR 2017:30). Ryve, A., , , , P. (2016). Skola på vetenskaplig grund. Natur & Kultur, . Sackett, D.L, Rosenburg, W.M.C., Muir Muir , , , R.B., and , W.S. (1996). What it is and What it isn’t. BMJ 312, s. 71–71. Schenke., W. (2015). Connecting practice-based research and school development. Cross-professional collaboration in secondary education. (Thesis) . SOU 1999:63: Att lära och leda – En lärarutbildning för samverkan och utveckling. SOU 2004:42: Lärare, forskare och läkare – tre kompetenser i en befattning. SOU 2005:31: Stödet till utbildningsvetenskaplig forskning. Betänkande av Utredningen om utbildningsvetenskaplig forskning. SOU 2009:94: Att nå ut och nå ända fram. Hur tillgången till policyinriktad utvärdering och forskningsresultat inom utbildningsområdet kan tillgodoses. Slutbetänkande av Utredningen om utvärdering av utbildning. SOU 2016:2: Effektiv vård. Slutbetänkande av En nationell samordnare för effektivare resursutnyttjande inom hälso- och sjukvården. SOU 2017:20: Tillträde för nybörjare – ett öppnare och enklare system för tillträde till högskoleutbildning. SOU 2017:35: Samling för skolan. Nationell strategi för kunskap och likvärdighet. Slutbetänkande av skolkommission. Statskontoret (2015). Uppföljning av karriärstegsreformen. (2015:12). Statskontoret (2016). Uppföljning av karriärstegsreformen. (2016:1). Statskontoret (2017). Uppföljning av karriärstegsreformen. (2017:1). Stiegler, J., Hiebart, J. (1999). The teaching gap. Best ideas from the world´s teachers for improving education in the classroom. The Free Express. Kommuner och Landsting (2011). Forskning ger bättre resultat i skolan. , I., Vallberg , A-C., , L. (2017). Professionell yrkesutövning i förskola: kontinuitet och förändring. , M.J., McNicholas, C., , C., Darzi, A., , , , J.E. (2013). Systematic review of the application of the plan- do-study-act method to improve quality in health care. BMJ:10.1136/bmjqs-2013-001862. Timperley, H. (2015). Det professionella lärandets inneboende kraft. (2016). Nationellt system för kvalitetssäkring av högre utbildning. Redovisning av ett regeringsuppdrag. (2016:15). (2017). Uppföljning och utvärdering av försöksverksamhet med övningsskolor och övningsförskolor inom lärar- och förskollärarutbildningar. (2017:13). (1999). Principles and Methods of . J. van den Akker: Tools in education and training. : Kluwer Academic, s. 1–14. Öijen, L. (2014). Samverkan lärosäte – skola. En studie av Regionalt utvecklingscentrum som samarbetspart. Studies in Education 47. Ökad samverkan kring praktiknära forskning för stärkt vetenskaplig grund i skolväsendet En särskild utredare ska föreslå hur universitet och högskolor som bedriver lärar- och förskollärarutbildningar och huvudmän inom skolväsendet kan skapa långsiktig samverkan kring praktiknära forskning för att stärka den vetenskapliga grund som utbildning enligt skollagen (2010:800) ska vila på. Utredningen ska knyta an till den försöksverksamhet med praktiknära forskning som ska starta . Syftet är att stärka lärar- och förskollärarprofessionen och lärar- och förskolläraryrkets attraktivitet, utveckla lärar- och förskollärarutbildningen och öka elevers och förskolans måluppfyllelse. •kartlägga och redogöra för befintlig samverkan mellan universitet och högskolor och huvudmän inom skolväsendet kring praktiknära forskning och redovisa vad som kan utgöra hinder för långsiktig sådan samverkan, •presentera förslag på olika modeller för långsiktig samverkan, •bedöma vilka åtgärder som intresserade skolhuvudmän och universitet och högskolor behöver vidta för att kunna genomföra de föreslagna modellerna, och •föreslå nödvändiga författningsändringar och vid behov även andra åtgärder. Uppdraget ska redovisas . Uppdraget att föreslå samverkansmodeller för praktiknära forskning i skolan Varför är det viktigt med samverkan mellan lärosäten och skolväsendet kring praktiknära forskning? Utbildningen inom skolväsendet ska vila på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet (1 kap. 5 § skollagen [2010:800]). Med utgångspunkt i förarbetena till skollagen, regeringens propositionen Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och trygghet (2009/10:165), har konstaterat att en vetenskaplig grund innebär att enskilda faktakunskaper sätts i ett sammanhang, granskas kritiskt och prövas och att tillgänglig relevant forskning används för att söka efter förklaringar och orsakssamband, både när det gäller undervisningens innehåll och dess metoder. Enligt utgörs beprövad erfarenhet av kunskap som är genererad vid upprepade tillfällen och av ett flertal och som är dokumenterad och kvalitetssäkrad. På så sätt blir kunskapen allmängiltig, generaliserbar och överförbar mellan olika skolor och förskolor. Syftet med praktiknära forskning är att utveckla och förbättra undervisningen i skolväsendet för att öka elevers och förskolans måluppfyllelse. Forskningsfrågor formuleras utifrån professionens behov av kunskap om lärande och undervisning i ett visst ämne eller ämnesområde. Forskningsfrågor kan bl.a. rikta fokus mot lärar- och förskollärarprofessionen, undervisningspraktiken eller undervisningsmetoder. Praktiknära forskning betecknar därför kunskap som har direkt nytta och användbarhet i verksamheten och som bl.a. kan bidra till att stärka utbildningens vetenskapliga grund. Den praktiknära forskningen ska, precis som all annan forskning, hålla en hög vetenskaplig kvalitet i såväl nationell som internationell jämförelse. Det är angeläget att universitet och högskolor, som bedriver forskning med relevans för skolväsendets verksamhet, och huvudmän inom skolväsendet kan bedriva forskning tillsammans. Att samordna utbildning, fortbildning och forskning kan bidra till en positiv utveckling av läraryrket och förskolläraryrket. Lärare och förskollärare som arbetar i skolväsendet och bedriver forskning, men saknar tillgång till en vetenskaplig miljö t.ex. i form av seminarieverksamhet, vetenskaplig litteratur och forskarutbildade kollegor, kan på så sätt erbjudas ett stimulerande sammanhang för forskning. Att lärare och förskollärare dessutom får möjlighet att engagera sig i forskning med relevans för den egna verksamheten kan utgöra en attraktiv utvecklingsmöjlighet inom yrket. Närmare samverkan mellan lärosäten som bedriver lärar- och förskollärarutbildning och olika verksamheter i skolväsendet kan skapa ett utbyte mellan utbildningsverksamhet och aktuell forskning, vilket bidrar till att höja kvaliteten i undervisningen i såväl skolväsendet som inom lärar- och förskollärarutbildningen. Forskningsresultat med relevans för skolväsendets verksamhet som kan omsättas i praktiken bidrar till att öka elevers och förskolans måluppfyllelse. Regeringen har i budgetpropositionen avsatt medel för att genomföra en försöksverksamhet i syfte att pröva och utveckla olika modeller som kan stärka den praktiknära forskningen, och som kan lägga grunden till robusta strukturer för samverkan mellan universitet och högskolor och huvudmän inom skolväsendet. Försöksverksamheten planeras pågå , 2017–2021. Myndigheter bedriver insatser kring praktiknära forskning ska ge stöd till grundläggande forskning av högsta kvalitet inom samtliga vetenskapsområden. I myndighetens uppdrag ingår bl.a. att fördela medel till forskning, att främja kommunikation mellan forskare och det övriga samhället och att göra forskning tillgänglig och se till att de når de områden i samhället där de kan komma till nytta, till exempel inom utbildning. Inom området Utbildningsvetenskap ges stöd till forskning med relevans för skolans och förskolans utveckling. Projektbidrag kan sökas av enskilda forskare för projekt om maximalt . har också att fatta beslut om bidrag till utbildning på forskarnivå för lärare och förskollärare som organiseras i form av forskarskolor. Forskarutbildning för lärare ska avse ett ämne som helt eller i huvudsak motsvarar ett undervisningsämne eller som avser ämnesdidaktik. För förskollärare ska utbildningen avse sådana ämnesområden som medför en förstärkning av förskollärarens kunskaper och kompetens inom barns lärande och utveckling, särskilt barns språkliga och matematiska utveckling. Utgångspunkten för bedömningen av ansökningarna ska vara hög vetenskaplig kvalitet. ska bidra till att de verksamma inom skolväsendet ges goda förutsättningar att planera, genomföra och utvärdera undervisning med stöd av vetenskapligt underbyggda metoder och arbetssätt (1 § förordningen [2014:1578] med instruktion för ). Myndigheten har bl.a. i uppdrag att göra systematiska översikter och andra forskningssammanställningar med god vetenskaplig kvalitet och göra dem tillgängliga för dem som är verksamma inom skolväsendet. Ett annat uppdrag är att utlysa och fördela projektmedel för praktiknära forskning av högsta vetenskapliga kvalitet med relevans för hela skolväsendet. Projektledaren måste ha avlagt doktorsexamen och vara anställd hos en godkänd medelsförvaltare, vanligtvis ett svenskt universitet eller högskola, men det går också att söka finansiering för lärare och förskollärare som aktivt ska delta i projektet under förutsättning att dessa är tjänstlediga i motsvarande grad från sin ordinarie tjänst. Projektmedel beviljas för högst . Om det finns särskilda skäl kan projektmedel beviljas , dock längst . ska stödja kommuner och andra huvudmän i deras utbildningsverksamhet och andra pedagogiska verksamheter, bl.a. genom att svara för nationellt prioriterad fortbildning och ge stöd i form av annan kompetensutveckling för personal, bevaka, sammanställa och sprida kunskap om resultat av forskning, och svara för andra utvecklingsinsatser inom prioriterade områden (7 § förordningen [2015:1047] med instruktion för ). På finns information och kunskapsöversikter om forskning inom olika områden. Inom ramen för olika uppdrag samarbetar också med universitet och högskolor som bedriver forskning inom olika områden som är relevanta för skolväsendets verksamhet. Forskare som vill bedriva praktiknära forskning har således möjlighet att ansöka om projektmedel från både och . arbetar aktivt med att sprida aktuella forskningsresultat. Det finns följaktligen en kunskapsbas och möjligheter till ekonomiskt stöd för forskare vid lärar- och förskollärarutbildningar som vill initiera projekt om praktiknära forskning. Utöver det kan exempel på modeller för hur samverkan mellan universitet och högskolor och huvudmän inom skolväsen- det kring praktiknära forskning utformas utgöra ytterligare stöd för egna initiativ på regional och lokal nivå. Det finns exempel på samverkan mellan universitet och högskolor och huvudmän inom skolväsendet Satsningar på forskarutbildning för lärare och förskollärare har främst skett i form av så kallade forskarskolor med ämnesdidaktisk eller utbildningsvetenskaplig inriktning. Lärare och förskollärare har då på sedvanligt vis antagits till utbildning på forskarnivå vid olika lärosäten. Ett exempel är den forskar-skola med ämnesdidaktisk inriktning som erbjuder i samarbete med skolhuvudmän i . Forskarstudierna genomförs på halvfart inom ramen för lärarens anställning hos en skolhuvudman och leder fram till en licentiatexamen i ämnesdidaktik. Enligt skollagen är huvudregeln att det är legitimerade lärare och förskollärare som ska bedriva undervisning i skolväsendet (2 kap. 13 § skollagen [2010:800]). För särskilt yrkesskickliga lärare kan en huvudman ansöka om statsbidrag för att inrätta s.k. karriärsteg för lärare (förordningen [2013:70] om statsbidrag till skolhuvudmän som inrättar karriärsteg för lärare). En förutsättning för att en huvudman ska kunna utse en lärare till förstelärare eller lektor är att läraren i huvudsak ägnar sig åt undervisning (6 §). I promemorian Karriärvägar m.m. i fråga om lärare i skolväsendet (dnr U2012/ 04904/S) nämns att tänkbara arbetsuppgifter även kan vara att bedriva egen forskning, hålla i kontakten med universitet och högskolor och hålla sig uppdaterad och sprida kunskaper om aktuell forskning till kollegiet. konstateras att sju av tio lärare som har utsetts till lektorer har tid avsatt för forskning eller mer övergripande utvecklingsarbete, men det finns också de som saknar ett tydligt uppdrag (, 2015). Den verksamhetsförlagda utbildningen inom lärar- och förskollärarutbildningen (VFU) kan utgöra en regional eller lokal samarbetsarena för universitet och högskolor och skolhuvudmän. pågår en femårig försöksverksamhet med övningsskolor och övningsförskolor inom lärar- och förskollärarutbildningen (förordningen [2014:2] om försöksverksamhet med övningsskolor och övningsförskolor inom lärar- och förskollärarutbildningen). Högskolan och huvudmannen för övningsskolan eller övningsförskolan sluter avtal som reglerar respektive parts åtaganden. Vid högskolan ska det finnas lärare som har till uppgift att följa och bidra till studenternas utveckling under den verksamhetsförlagda delen av utbildningen. Sådana lärare ska också ge handledarna stöd för bedömning av studenterna under den verksamhetsförlagda utbildningen. En högskola som deltar i försöksverksamheten ska sträva efter att involvera särskilt yrkesskickliga lärare och förskollärare i den verksamhetsförlagda utbildningen. Att vara handledare för lärarstudenter under deras verksamhetsförlagda utbildning kan således vara en uppgift för en förstelärare eller lektor. –2010 fanns ett krav på lärosäten med lärarutbildning att ha ett Regionalt utvecklingscentrum (RUC) för att få ett närmare samarbete mellan skola, universitet och högskolor. RUC skulle främja lärares kompetensutveckling, utveckling av lärarutbildning och skolutveckling. Den regionala kopplingen skulle stimulera uppkomsten av bredare forskningsproblem utifrån samhällets behov och stärka nyttiggörandet av forskningsresultaten. Att utveckla lärarutbildningen var initialt ett viktigt uppdrag men i samband med införandet av den nya lärarutbildningen kom fokus mer att riktas mot skolutveckling. är det upp till varje lärosäte att besluta om det ska finnas ett regionalt utvecklingscentrum, vad det i så fall ska användas till och hur det ska fungera. Ett exempel på ett regionalt samverkansprojekt som syftar till att stärka skolans vetenskapliga grund är Räkna med (RÄV). och arbetar tillsammans för att förbättra klassrumsundervisningen i matematik i kommunens grundskolor. Utvecklingsinsatserna planeras, genomförs och utvärderas i samarbete mellan högskolans forskare och centrala aktörer inom kommunen. Att lärosäten och skolhuvudmän kan samarbeta om praktiknära forskning inom skolväsendet är angeläget. Som nämnts ovan visar ? att sju av tio lärare som har utsetts till lektorer har tid avsatt för forskning eller mer övergripande utvecklingsarbete.