sou · H6B37 · 2018-02-20 00:00:00 — Utredningen bedömer att en tillräckligt god förmåga för att skapa ett grundläggande och trovärdigt skydd mot flygstridskrafter kommer att kräva ytterligare ekonomiska tillskott, se kapitel 9. I dessa alternativ ligger anskaffningen av medelräckviddigt luftvärn kvar i planeringen. Vid en utökad ekonomi (steg 3) överväger utredningen ytter- 5Försvarsmakten FM2016-10870:28 Försvarsmaktens budgetunderlag . 6Se investeringsplanerna för anskaffning och vidmakthållande av materiel. Överväganden och förslag vid en oförändrad ekonomi ligare medel för finansiering av det medelräckviddiga luftvärnet. Däremot föreslår utredningen att anskaffningen bör senareläggas vid en oförändrad ekonomi. Öka vidmakthållandet och materielunderhållet (cirka 5 miljarder) Utredningen noterar att Försvarsmakten i budgetunderlaget redovisar planerade åtgärder för att bl.a. vidmakthålla stridsfordon, ubåtar och stridsflygsystemet. Utredningen noterar att det finns en bristande avvägning mellan vidmakthållande och materielunderhåll i förhållande till nyanskaffning. Vidare bedömer utredningen att en ökad livslängd för vissa materielsystem kan leda till ökade reparations- och underhållskostnader eftersom materielen används mer frekvent. har utredningen konstaterat att flera materielanskaffningar inte har tillräckliga medel avsatta för vidmakthållande och underhåll. Kostnaden för materielunderhållet har ökat betydligt . Utredningen har även noterat att kostnaderna för vidmakthållandet överstiger nuvarande ekonomi. Särskilt stora är underskotten fram . Utredningen konstaterar sammantaget att vidmakthållandet och underhållet av den befintliga materielen behöver stärkas. Det finns annars risk för att det kommer att påverka förbandsverksamheten, antalet förband och i förlängningen Försvarsmaktens operativa förmåga negativt. Anskaffa ytterligare mängdmateriel (cirka 5 miljarder) Försvarsmakten pekar på att uppfyllnaden av mängdmateriel ska prioriteras, något som är nödvändigt för att kunna möta de krav som ställs på krigsförbanden.7 Även regeringen har betonat vikten av relevant tillgång till mängdmateriel.8 Försvarsmakten fick därför i uppdrag i regleringsbrevet att vidta åtgärder för att så långt som möjligt tillgodose krigsförbandens tillgång till mängdmateriel. 7Försvarsmakten FM2015-7991:21 Försvarsmaktens budgetunderlag . 8Mängdmateriel är exempelvis personlig utrustning och annan materiel som förekommer i stort antal i Försvarsmakten, bl.a. uniformssystem, eldhandvapen, kroppsskydd, hjälm och standardfordon m.m. Överväganden och förslag vid en oförändrad ekonomi Utredningen betonar även vikten av att försörjningen av mängdmateriel tillgodoses i tillräcklig omfattning för fredstida behov. Detta eftersom materielen har betydelse för att kunna rekrytera och behålla personal samt öva och producera förband. Till detta kommer att Försvarsmakten har fått i uppgift att planera att ha en årlig utbildningsvolym om cirka 4 000 totalförsvarspliktiga. Vid aktivering av krigsförbanden, höjd beredskap eller mobilisering är den omedelbara tillgången till mängdmateriel av mycket stor vikt. Vid en ökad spänning och forcerad förbandsproduktion för att öka krigsdugligheten kommer behovet av viss mängdmateriel att öka kraftigt. Det är framförallt inom markstridskrafterna som behoven av mängdmateriel är stora. Utredningen konstaterar sammantaget att det finns för lite mängdmateriel och att det krävs ytterligare anskaffningar för att fylla den försvarsmaktsorganisation som och regeringen beslutat om. Förbandssätt luftvärn ur förbandsreserven (cirka 100 miljoner) Luftvärnets uppgift är att skapa ett uthålligt luftskydd och det har därmed betydelse både för markstridskrafternas överlevnad och för deras möjligheter att verka. Utredningen anser att det är en kostnadseffektiv åtgärd att förbandssätta luftvärnssystem från förbandsreserven, exempelvis robot 70 och robot 90. När de når sin tekniska och operativa livslängd kan de eventuellt ersättas med robot 98. Förbandssättningen av förbandsreserven kan göras . Utredningen är medveten om att förmågan för dessa robotsystem inte fullt ut motsvarar kraven på ett modernt brigadluftvärn, bl.a. avseende höjdtäckning. Trots lägre en prestanda bedömer utredningen att dessa luftvärnssystem tillför viss relevant förmåga. Förstärk logistiken (cirka 2 miljarder) Logistikförmågan är förutsättningsskapande för all militär verksamhet. Logistik omfattar bl.a. sjukvård, transporter, reparationer, tillförsel av mat, ammunition och drivmedel. Logistikförbanden består av fasta och rörliga logistikförband, sjukvårds- och transportledningsförband samt förband för teknisk tjänst. Överväganden och förslag vid en oförändrad ekonomi Utredningen föreslår att anskaffningen bl.a. bör omfatta ammunition, sjuktransportfordon och utrustning för drivmedelshantering. Förslaget tillgodoser endast en mindre del av behovet inom logistikområdet. Försvarsmakten betonar vikten av att vissa logistikförband utvecklas mot att kunna möta hela organisationens behov och stödja förband i brigadstruktur. Utredningen delar Försvarsmaktens bedömningar och betonar logistikens särskilda betydelse för möjligheterna att genomföra en aktivering av krigsförbanden eller en mobilisering. 9Överväganden och förslag vid utökade ekonomiska nivåer Utredningen ska beskriva Försvarsmaktens långsiktiga materielbehov och utarbeta förslag till hur materielförsörjningen kan prioriteras och effektiviseras med syfte att säkra och utveckla den operativa förmågan efter 2020, så som den beskrivs i den försvarspolitiska inriktningspropositionen.1 Utredningen redovisar två alternativa lösningar, dels överväganden och förslag vid oförändrade ekonomiska ramar dels överväganden och förslag vid en utökad ekonomi. Det här kapitlet behandlar enbart överväganden och förslag vid utökade ekonomiska ramar. Utredningen ska ta sin utgångspunkt i att den materiel som ska tillföras Försvarsmakten har realiserats.2 Visar det sig däremot att Försvarsmakten, exempelvis i kommande budgetunderlag, pekar på problem med att anskaffa och finansiera redan tidigare beslutad eller inplanerad materiel behövs omprioriteringar. Dessa omprioriteringar medför att utredningens förslag då skulle behöva vägas mot tidigare inplanerad materiel. Utredningen har i enlighet med regeringens inriktning fokuserat på förslag som anpassats till det väpnade angreppet i en hög konfliktnivå mot en kvalificerad motståndare med beaktande av Försvarsmaktens övriga uppgifter. Olika påfrestningar på det civila samhället, som kan drabba Försvarsmakten, har däremot inte varit dimensionerande för utredningens förslag. Utredningen har utgått från den försvarsmaktsorganisation, det vill säga de krigsförband och de organisationsenheter som För- 1Proposition 2014/15:109 Försvarspolitisk inriktning 2016–2020. 2Direktiv 2016:110 Försvarsmaktens långsiktiga materielbehov. Överväganden och förslag vid utökade ekonomiska nivåer svarsmakten intog i enlighet med och regeringens beslut.3 Utredningen konstaterade i kapitel 4 att Försvarsmaktens investeringsplan 2018 har en betydande överplanering (), dvs. att det finns mer inplanerade beställningar än vad det finns anslag för. Den närtida överplaneringen kommer att behöva ställas mot den liggande planeringen. Effekten kan bli att flertalet av utredningens förslag kommer att kunna genomföras först . Investeringsplanen innehåller något färre materielsystem (motsvarande ) än vad som ryms inom den tillgängliga ekonomin fram . Det ekonomiska läget är ansträngt och det planeringsbara utrymmet är mycket begränsat. Alla inplanerade materielsystem är emellertid inte beställda. Utredningen konstaterar sålunda att det kan skapas ett ekonomiskt handlingsutrymme genom att göra omprioriteringar av materiel som är planerad men ännu inte beställd, inte minst efter 2025. Den möjligheten är dock mycket begränsad . Möjligheten att tidigt genomföra utredningens förslag ökar däremot ju snabbare materielanslagen stärks. Försvarsmaktens ekonomiska situation och konsekvenserna av nu liggande planering har redovisats utförligare i kapitel 4. Sammantaget kommer de ekonomiska förutsättningarna att påverka Försvarsmaktens materielanskaffningar och därigenom den operativa förmågan. Hur den operativa förmågan påverkas beror på hur Försvarsmakten väljer att förändra planeringen. Utredningen har inte haft i uppgift att lämna några organisationsförslag. Utredningen bedömer däremot att flera av utredningens förslag kan komma att påverka andra anslag inom Försvarsmakten, framför allt anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap. Hur stor påverkan blir beror på en rad faktorer bl.a. på hur och när Försvarsmakten väljer att organisera och förbandssätta materielen. 3 Se bilaga 2 2016. Överväganden och förslag vid utökade ekonomiska nivåer 9.1De tre prioriterade stegen Utredningens förslag syftar till att åstadkomma en så hög operativ förmåga som möjligt för Försvarsmakten som helhet. Eftersom en höjd operativ förmåga och systembalans inte åstadkoms med enskilda materielsystem utan genom en avvägd helhet har utredningen valt att redovisa prioritetsordningen för tre kompletterande ekonomiska nivåer. Vart och ett av stegen bör hållas samman och bygger på varandra. För föreslås ett tillskott i tre steg. Det första är på , ytterligare ett tillskott på (totalt ) samt ett tredje steg om (totalt ) utöver dagens nivåer.4 Grunden är Försvarsmaktens planering för anslaget 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar och anslagsposten 1:1ap3 Vidmakthållande av materiel och anläggningar.5 Som jämförelse kan nämnas att det militära försvaret genom försvarsöverenskommelser tillskjutits 2016–2020 ().6 Notera att förslagen kan komma att få konsekvenser för andra anslag och anslagsposter inom utgiftsområdet, främst anslagsposten 1:1 ap1 Förbandsverksamhet och beredskap inom anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap. Hur stor påverkan blir beror bl.a. på hur och när Försvarsmakten väljer att organisera och förbandssätta materielen. Det har inte varit möjligt för utredningen att skatta dessa kostnader och konsekvenser. Det finns ett systemmässigt samband mellan stegen. Utredningen redovisar stegen i prioritetsordning och betonar vikten av att stegen genomförs i den ordningen, dvs. först steg 1, sedan steg 2 och därefter steg 3. Steg 1 () betonar bl.a. satsningar på vidmakthållandet av materiel samt anskaffning av mängdmateriel och ledningsmateriel i syfte att öka Försvarsmaktens förmåga och att undvika de brister som skulle uppstå med nuvarande planering. 4Tillskotten i stegen motsvarar en årlig ökning jämfört med nivåerna 2018 på nämnda anslag med , respektive . 5Försvarsmakten FM 2016-10870:28 Försvarsmaktens budgetunderlaget . 6Proposition 2014/15:109 Försvarspolitisk inriktning 2016–2020, proposition 2016/17:99 Vårändringsbudgeten och proposition 2017/18:1 Budgetpropositionen . Överväganden och förslag vid utökade ekonomiska nivåer Vidare prioriteras förbättringar av sjömålsbekämpningsförmågan och förmågan till indirekt eld. Steg 1 räcker däremot inte för att täcka de materiella behoven i . Steg 2 (ytterligare ) förbättrar framför allt förmågan till luftförsvar men stärker även markstridskrafterna. Steg 3 (ytterligare ) bidrar till en generell förmågeökning inom alla stridskrafter. Utredningen har redovisat sina överväganden och prioriteringar i ett längre perspektiv än försvarsbeslutsperioden. Förslagen utgör ett underlag inför den fortsatta försvarspolitiska berednings- och beslutsprocessen. De är däremot inte ett förslag till en samlad investeringsplan för perioden där det framgår vilka år olika investeringar bör ske. De framtida anslagsbehoven blir således resultatet av statsmakternas kommande ställningstaganden avseende om, när och i vilken omfattning de prioriterade investeringarna genomförs. På grund av produktionsbegränsningar (bl.a. tillgången på utbildad personal) bedömer utredningen vidare att det finns en risk att samtliga prioriterade förslag inte kommer att kunna förverkligas kommande försvarsinriktningsperioder (2021 till 2030). Studie- och forskningsverksamhet inom materielområdet är en förutsättning för kunskaper om Försvarsmaktens utvecklings- och materielbehov. Utredningen kan konstatera att det krävs förstärkta satsningar av studie- och forskningsverksamhet för att ta fram väl underbyggda kravställningar för flera av de förslag utredningen lämnar som t.ex. förstärkningen av marinstridskrafterna. Utredningens förslag utgår från att Försvarsmaktens investeringsplan till 2029 genomförs. De överväganden och förslag som redovisades i kapitel 8 (exempelvis senareläggningen av det medellångräckviddiga luftvärnet) gäller inte i detta steg eftersom ekonomin utökas. Utredningen prioriterar en så god systembalans som möjligt och förslagen avser . Överväganden och förslag vid utökade ekonomiska nivåer 9.2Prioriterade förslag om ytterligare medel tillförs 2021–2030 (steg 1) Utredningens utgångspunkt är att skapa förutsättningar för att befintlig materiel ska kunna användas så effektivt som möjligt, vilket innebär en strävan mot ökad operativ effekt i befintliga förband. Förslagen ger en förbättrad förmåga till sjömålsbekämpning och indirekt eld. Uthålligheten ökar genom att relevant materiel tillförs logistikförbanden och logistikfunktionen i övrigt. Tillgängligheten på materielen ökar genom att åtgärda reparationsbehoven och öka vidmakthållandet. Utredningen föreslår att förslagen nedan (utan inbördes prioritetsordning) genomförs i ett första steg. Öka vidmakthållandet och materielunderhållet (cirka 10 miljarder) Anskaffa ytterligare mängdmateriel (cirka 10 miljarder) Stärk logistikförmågan (cirka 5 miljarder) Stärk marinstridskrafterna (cirka 7 miljarder) Stärk förmågan till indirekt eld (cirka 4 miljarder) Utöka luftvärnsförmågan inom markstridskrafterna (cirka 5 miljarder) Öka handlingsfriheten för stridsflyget (cirka 8 miljarder) Förbättra ledningsstödsystemen (cirka 3 miljarder) Öka förmågan till maskering, vilseledning och telekrig (cirka 2 miljarder) Bibehåll hemvärnets förmåga (cirka 2 miljarder). Överväganden och förslag vid utökade ekonomiska nivåer Skälen för utredningens förslag Öka vidmakthållandet och materielunderhållet (cirka 10 miljarder) Underhåll och vidmakthållande av materiel är avgörande för att förbanden ska kunna behålla sin operativa förmåga över tiden. Utredningen noterar att det finns en bristande avvägning mellan vidmakthållande och materielunderhåll i förhållande till nyanskaffning. För flera planerade eller genomförda materielanskaffningar har inte tillräckliga medel avsatts för vidmakthållande och underhåll under systemets beräknade livstid. Utredningen har erfarit att behoven inom vidmakthållandet är stora, särskilt . Även kostnaden för materielunderhållet har ökat betydligt , vilket redovisats i kapitel 4. Utredningen bedömer att underhållskostnaderna kommer att ligga kvar på en hög nivå. Utredningen konstaterar att vidmakthållande och underhåll av den befintliga materielen behöver stärkas avsevärt och föreslår här ökade satsningar inom området. Den föreslagna förstärkningen innebär att en betydande del av problemen med bristande vidmakthållande tas omhand. Genomförs ingen förstärkning av vidmakthållandet bedömer utredningen att förbandsverksamheten och i förlängningen Försvarsmaktens operativa förmåga kommer att påverkas negativt. Anskaffa ytterligare mängdmateriel (cirka 10 miljarder) Försvarsmakten pekar på att uppfyllnaden av mängdmateriel7 ska prioriteras vilket är nödvändigt för att kunna möta de krav som ställs på krigsförbanden.8 Även regeringen har betonat vikten av relevant mängdmateriel. Utredningen konstaterar sammantaget att det saknas tillräckligt med mängdmateriel och att de inplanerade anskaffningarna är otillräckliga. Utredningen betonar även vikten av att försörjningen av behovet av mängdmateriel tillgodoses i tillräcklig omfattning för fredstida behov. Detta eftersom materielen har betydelse för att kunna rekrytera och behålla personal samt öva och producera förband. 7Mängdmateriel är exempelvis personlig utrustning och annan materiel som förekommer i stort antal i Försvarsmakten, bl.a. uniformssystem, eldhandvapen, kroppsskydd, hjälm och standardfordon m.m. 8Försvarsmakten FM2015-7991:21 Försvarsmaktens budgetunderlag . Överväganden och förslag vid utökade ekonomiska nivåer kommer att Försvarsmakten har fått i uppgift att planera för en årlig utbildningsvolym om cirka 4 000 totalförsvarspliktiga. Vid aktivering samt efter beslut om höjd beredskap är den omedelbara tillgången till mängdmateriel av mycket stor vikt. Det är framför allt inom markstridskrafterna som materielbehoven är som störst. Stärk logistikförmågan (cirka 5 miljarder) Logistikförmågan är förutsättningsskapande för all militär verksamhet. Logistik omfattar bl.a. sjukvård, transporter, reparationer, tillförsel av mat, ammunition och drivmedel. Logistikförbanden består av fasta och rörliga logistikförband, sjukvårds- och transportledningsförband samt förband för teknisk tjänst. Försvarsmakten betonar vikten av att vissa logistikförband utvecklas mot att kunna stödja förband i brigadstruktur (logistikbataljoner och sjukvårdsförstärkningskompanier) samt förband på operativ nivå. Utredningen delar Försvarsmaktens bedömningar om logistikens betydelse för möjligheterna att kunna stödja en aktivering av krigsförbanden eller vid en mobilisering. Utredningen föreslår att logistikförbanden tillförs resurser för att stärka drivmedels- och strömförsörjningsförmågan och för att anskaffa annan generell utrustning för underhåll. Vidare föreslås förstärkning av lagren med ammunition. Mot bakgrund av de konsekvenser som ett väpnat angrepp kan medföra i form av skadeutfall vill utredningen vidare understryka vikten av att sjukvårds- och sjuktransportresurserna stärks väsentligt. Stärk marinstridskrafterna (cirka 7 miljarder) Utredningen konstaterar att marinstridskrafterna behöver stärkas för att förbättra förmågan att möta ett väpnat angrepp som förmågan att upprätthålla den territoriella integriteten vidmakthålls. Utredningen anser att en stärkning av den sjömålsbekämpande förmågan är prioriterad och föreslår därför anskaffning av ett antal tunga kustrobotenheter. Därutöver föreslås att amfibieförbanden förstärks och att tillgången till minor och robotar säkerställs. Vidare omfattar förslaget en halvtidsmodifiering av ubåten . Överväganden och förslag vid utökade ekonomiska nivåer slaget innebär att det sammanlagt kommer att finnas fem ubåtar. Ubåten bedöms, efter halvtidsmodifieringen, förbli operativ åtminstone fram emot 2030. Förslaget ger en stärkning av Försvarsmaktens förmåga till minröjning vid basområden, i anslutning till hamn och annan känslig infrastruktur. Vidare föreslår utredningen att den landbaserade logistiken stärks för att skapa uthållighet för de stridskrafterna. I den liggande planeringen finns det vissa medel avsatta för att halvtidsmodifiera Visbykorvetterna runt 2025. Utredningen har erfarit att den inplanerade halvtidsmoderniseringen bedöms vara finansierad till hälften och föreslår därför ytterligare medel för detta ändamål. Genom halvtidsmodifieringen bedöms Visbykorvetterna förbli operativa . Satsningen också tänkt att inrymma viss studie- och forskningsverksamhet avseende marinstridskrafternas framtida materielbehov. Stärk förmågan till indirekt eld (cirka 4 miljarder) Som framgår av tidigare kapitel har indirekt eld stor betydelse för markstriden. De indirekta eldsystemen omfattar i förslaget artilleri och granatkastare. Utredningen anser att förmågan till indirekt eld inom det taktiska djupet behöver förstärkas. För understöd av en brigads strid krävs två till fyra artilleribataljoner. I Försvarsmakten pågår förbandssättningen av 24 stycken haubits typ i de två artilleribataljonerna. Utredningen har erfarit, att merparten av de svenska 24 pjäserna (18 st. av de 24 st.) har levererats till Försvarsmakten. Därutöver införs fordonsmonterade granatkastare i de mekaniserade bataljonerna. Utredningen ser en möjlighet att öka den indirekta eldkraften genom att behålla de nuvarande fordonsdragna granatkastarna när de nya fordonsmonterade granatkastarna levererats. Det kan ske på två principiellt skilda sätt. Antingen genom att samla dessa i granatkastarförband, t.ex. en granatkastarbataljon eller genom förtätning av granatkastarinnehållet i manöverbataljonerna. Utöver de 24 haubitspjäser som förbandssätts föreslår utredningen att ytterligare 24 haubitspjäser förbandssätts och inordnas i sammanlagt tre haubitsbataljoner. Regeringen fick ett be- Överväganden och förslag vid utökade ekonomiska nivåer myndigande av att kunna anskaffa de ytterligare 24 pjäser som beslutat att avstå från.9 Utredningens förslag innebär att samtliga 24 haubitspjäser som skulle ha anskaffat förbandssätts och att Försvarsmakten får totalt 48 haubitspjäser. Vidare föreslås en initial anskaffning av mer artilleriammunition. Utöka luftvärnsförmågan inom markstridskrafterna (cirka 5 miljarder) Luftvärnets uppgift är att skapa ett uthålligt skydd och det har därmed betydelse både för stridskrafternas överlevnad och för deras möjligheter att verka. Efter godkännande beslutade regeringen att anskaffa korträckviddig luftvärnsförmåga, robotsystem 98.10 För att stärka förmågan föreslår utredningen att fler robotsystem 98 anskaffas, motsvarande ytterligare en bataljon. I takt med att robotsystem 98 införs frigörs viss luftvärnsmateriel (robotsystem 70). Dessutom finns ytterligare luftvärnsmateriel (exempelvis robotsystem 70 och robotsystem 90) i förbandsreserven. Materielen är inte förbandssatt och utredningen föreslår att de förband som finns i förbandsreserven förbandssätts i krigsorganisationen för att bl.a. utgöra stommen till ett brigadluftvärn. Öka handlingsfriheten för stridsflyget (cirka 8 miljarder) Stridsflyget är tillsammans med vapen, flygbaser, sensorer och ledning det som sammantaget skapar luftstridsförmåga. Till detta kan läggas luftvärn. Om viktiga delar saknas eller är underdimensionerade försvagas hela luftstridsförmågan allvarligt och kan till och med upphöra i en del avseenden. I den ekonomiska ambitionsnivå som förslagen i steg 1 utgör har utredningen inte sett ekonomiska möjligheter att prioritera de anskaffningar av vapen, flygbasmateriel och sensorer som krävs för att stridsflyget ska kunna förstärka sin för- 9Betänkande 2016/17:FiU11 Höständringsbudgeten (rskr 2016/17:52). 10Betänkande 2012/13:FöU1 Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap – (rskr. 2012/13:93). Överväganden och förslag vid utökade ekonomiska nivåer måga vad avser luftstrid och överlevnad. Förslaget skapar dock en handlingsfrihet inför ett eventuellt framtida beslut om ytterligare satsningar på ökad luftstridsförmåga och förbättrad överlevnad genom spridning. Utredningen föreslår att medel tillförs för att ha möjlighet att vidmakthålla JAS 39 C/D i perioden . Med cirka 70 stridsflygplan JAS 39 C/D skapas förutsättningar för en flexibel ombeväpning till 60 stycken JAS 39 E och den operativa risken som är förknippad med en ombeväpning minimeras. Regeringen konstaterar att utvecklingsarbetet av JAS 39 E fortskrider och bedömer att slutleveransen sker 2026.11 har understrukit vikten av att glapp i den operativa förmågan undviks genom att den materiel som ska ersättas inte avvecklas förrän den nyanskaffade materielen är förbandssatt.12 Utredningen anser att principen är väl tillämplig för ombeväpningen av stridsflyget. Genom utredningens förslag bibehålls en planerad förmåga för stridsflygsystemet inom ramen för sex divisioner . Utredningen föreslår vidare att stridsflygets förmåga till underrättelseinhämtning säkerställs genom att spaningskapslar som når sin tekniska livslängd tidigt omsätts genom anskaffning av nya sensorer. Genom att behålla ett större antal JAS 39 C/D får Försvarsmakten möjlighet att utnyttja några av dem som avancerat skolflygplan tills dess att ombeväpningen är genomförd.