sou · H6B338 · 2018-06-15 00:00:00 — Fyra urvalskriterier tillämpades vid valet av verksamhetsområden: Att visa tillit genom val av ersättningsmodell – effekter av ... 1.verksamhetschefer med erfarenhet av båda ersättningsmodellerna; 2.likartad nivå i tilldelning av resurser före och efter förändring i ersättningsmodell; 3.olika typer av medicinsk specialitet; 4.ett verksamhetsområde från vardera förvaltningen. Alla utom en av de intervjuade personerna hade arbetat i regionen åtminstone (en av ekonomicheferna på förvaltningsnivå hade anställts 2014). Alla verksamhetsområdescheferna hade varit i chefsposition sedan åtminstone . Båda forskarna medverkade vid samtliga intervjuer. Intervjuerna var semistrukturerade utifrån en intervjumall som täckte följande områ- den: kunskap om ersättningsmodellerna, bakgrunden till återinförandet av anslag, införandet av nya modellen, konsekvenser för styrningens in- riktning och grad av styrning, övergripande modell för styrning/upp- följning och förändringar av denna, medarbetarmotivation och tillit mellan ledningsnivåer. Intervjuerna spelades in och transkriberades. Under intervjuernas gång togs också utförliga anteckningar. En begränsning med ansatsen att intervjua personer i efterhand är att svaren kan ha färgats av en rad andra förändringar som ägt rum . Skapandet av den Skånegemensamma organi- sationen för psykiatrin anses exempelvis ha lett till en betydande för- stärkning av psykiatrins position och en ökad likformighet i länet. Sammanslagningen av sjukhusen i och kan ha haft stor inverkan åtminstone på de verksamheter som slogs samman. Likaså kan omorganisationen ha fått konsekvenser utöver det att organisationsschemat ritades om. En av våra intervju- personer menade exempelvis att det blev enklare politiskt att koncen- trera verksamheter till en eller ett fåtal orter. –2015 var en annan faktor av betydelse den statliga kömiljarden, ett eko- nomiskt incitament för landstingen att öka tillgängligheten. I flera av våra intervjuer framhålls att kömiljarden var en viktig morot. Dessa och andra förändringar kan ha påverkat förutsättningarna för, och upplevelsen av, styrning och ledning bland individer på olika platser i organisationen. Att visa tillit genom val av ersättningsmodell – effekter av ... 5.5.1Resonemang bakom och mottagande av återgången till anslag Enligt tjänstemän som arbetade på koncernkontoret för förändringen ansågs den rörliga ersättningsmodellen motverka effektiviseringar. Den rörliga modellen innebar ju att sjukhusen inte kunde fakturera lika mycket i om det gjordes effek- tiviseringar som fick patienter att klassas i mindre resurskrävande DRG. Ett ofta framhållet exempel är att patienter som lika gärna kunde ha behandlats i öppenvård,8 i stället behandlades i slutenvård efter- som slutenvård ger högre ersättning. I budgeten (s. 48) be- skrevs syftet med förändringen av ersättningsmodellen på följande vis: Utvecklingen inom hälso- och sjukvården går i allt större utsträckning mot processtyrning och styrning mot resultat. Detta ska även avspegla sig i hur styr och ersätter sina verksamheter. Den sjuk- husinterna ersättningsmodellen ska förändras för att närma sig möjlig- heten att styra på effektivitet och mot resultat. Modellen ska också säker- ställa att fortsatt håller en hög produktivitet. Tanken var att även efter återgången till anslag fortsätta specificera volymuppdrag. Skrivningen budget (s. 48) signalerade ock- så att utvecklingen av produktiviteten skulle komma att följas noga: Denna förändring innebär en stimulans för förvaltningarna att optimera sina vårdprocesser genom att inte styra hur ett uppdrag ska utföras utan endast vad som ska utföras. I den nuvarande ersättningsmodellen saknas ekonomiska incitament för en förvaltning att exempelvis styra om ett vårdutbud från sluten vård till öppen vård eller som [sic!] man kon- sulterar en patient via e-post, brev- eller telefonkontakt i stället för ett fysiskt besök. (…) Förändringen i ersättningsmodellen ställer krav på att uppföljningen av uppdragen, särskilt produktiviteten, utvecklas. Möj- ligheten till att flytta volymer mellan förvaltningarna (Tak 2) i de fall fastställda volymer inte kommer att uppnås ska även fortsatt att användas som incitament för att hålla en hög produktion i verksamheten. Genom att behålla volymuppdragen skulle förvaltningarna även fort- satt ha incitament, om än icke-ekonomiska sådana, att producera en viss mängd vårdkontakter. 8Skillnaden mellan öppen och sluten vård är att patienten skrivs in och ut i öppen- vården. Att visa tillit genom val av ersättningsmodell – effekter av ... Enligt den intervjuade ekonomistabschefen på koncernkontoret berodde detta delvis på att personer i ledande ställning ville styra mer på tillgänglighet (vilket i syftar på att korta olika mått på väntetider), men också på att medicinsk praxis förändrats till den grad att en större uppdatering av kraven ansågs nödvändig men allt- för resurskrävande. En av verksamhetscheferna tolkade dock bort- tagandet av volymuppdragen som ett uttryck för att ledningen insett att det volymuppdrag som anslaget täckte inte var stort nog för att även nå regionens tillgänglighetsmål:9 Då påpekade vi att vi har ju tusen operationer för lite i uppdrag för att nå tillgängligheten och vi kan inte göra alla de andra operationerna inom den, utan vi måste få ett nytt uppdrag, det vill säga ettusen operationer till. Och säger man från beställarens håll att ”vi har inte pengar till det. Vi kan inte ge tusen operationer till i uppdrag för då ska ni ha tjugo procent mer i budget och det har vi inte.” Och det var efter sådana dis- kussioner som man helt plötsligt ändrade modell och gav oss en klump- summa och säger ”nu ska ni lösa tillgängligheten med de här pengarna”. Vi fick inte mer pengar. Vi fick lika mycket pengar som året innan men då kunde vi inte riktigt säga att det inte räcker till att lösa problemet. Huvudmannens tendens att ge förvaltningarna tillgänglighetsuppdrag som inte går att uppfylla inom givna ekonomiska ramar framfördes även av de andra intervjupersonerna, inklusive ekonomistabschefen på koncernkontoret på koncernkontoret: Det blir inga ökade skatteintäkter i form av skattehöjningar. Och måste vi använda de resurser vi har smartare. Men om det är så att man i styrkedjan, från högsta nivå till lägsta nivå någonstans känner att det är hopplöst – alltså det är för stort gap mellan de resurser vi har till vårt förfogande och vad det kostar, då är det lite svårt att få sting i dialogen och utöva ansvarsutkrävande. Någonstans i det ligger det någonting. Där man då från ledningens sida måste förhålla sig till att vi har bara de här pengarna. Men om man någonstans där tror att de inte riktigt är realistiska, hur hårt kan man då pressa verksamheten? Både ekonomistabschefen på koncernkontoret och andra vittnade om det tagit innan medvetenheten om att man återgått till en anslagsmodell spritt sig i organisationen. 9Man kan tro att det saknas motsättningar mellan volymuppdrag och tillgänglighetsmål. Om man producerar större volymer bör ju väntetiderna minska! Men med detaljerade volymupp- drag för varje medicinskt område kan det uppstå situationer där strävan att uppnå volymkraven för ett visst område leder till sämre köstatistik; utfallet beror på vilka patienter som prioriteras och hur länge olika patienter köat. Att visa tillit genom val av ersättningsmodell – effekter av ... menade till och med att om vi frågade medarbetarna ifall de märkt av att en ny ersättningsmodell har införts skulle de nog svara nej. Ingen av de verksamhetschefer som varit med om båda systemen framförde att frihetsgraderna ökat efter återgången till anslag. Upp- fattningen var att uppföljningen av produktion (”pinnar”) och eko- nomi varit i stort sett oförändrad, eller till och med ökat i detaljerings- grad, vilket en verksamhetschef gav uttryck för: Men man vågar ju inte det uppifrån. Att ge oss den friheten, att ”ni får en påse pengar så får ni göra vad ni vill med den”, de tror inte vi gör något då. Och det kanske stämmer för vissa. Jag har råkat ut för det tidi- gare i min karriär, folk som stänger mottagningen – ”nu har viinte mer pengar.” (…) Du känner dig ju inte fri och du känner att de skruvar mer och mer och ju mer det läcker i sjukvården med pengar, desto mer försöker de hitta kontrollnivåer på alla möjliga sätt och kontrol- lera det. kommer de vilja ha budgetuppföljning en gång tror jag om bara systemen hade klarat det. Och prognoser och så. Två av verksamhetscheferna menade att de i själva verket hade för- lorat frihetsgrader vid återgången till anslagsmodellen. I den rörliga modellen hade de kunnat ”arbeta ihop” till ökade resurser genom att öka produktionen (låt vara på bekostnad av någon annans verksam- het), men i anslagsmodellen var det inte möjligt att påverka ramarna under löpande budgetår genom att ta sig an patienter från andra sjuk- hus. De intervjuade verksamhetscheferna gav också uttryck för att ansvaret för att hålla budget förskjutits från förvaltningsnivå till verk- samhetsnivå som själva uppdraget har blivit otydligare. En verksamhetschef uttryckte det som att: Förut visste jag att jag skulle få mer om jag tog in fler patienter från andra sjukhus men vet jag inte riktigt om jag får betalt om jag tar in patienter som andra sjukhus har ansvar för. (…) ska vi hålla budget men vet inte vad vi ska göra. Även på förvaltningsnivå framfördes att uppföljningen fortsatt var detaljerad. De två ekonomicheferna på förvaltningsnivå som arbetat i regionen hela perioden menade att anlagsmodellen principiellt borde ge ökade frihetsgrader. De vände dock detta i en kritik mot att upp- dragen blivit för otydliga: det är svårt att veta om man gör rätt när Att visa tillit genom val av ersättningsmodell – effekter av ... man inte fått en indikation uppifrån på vad som ska prioriteras. Dess- utom menade de att uppföljningen avseende ekonomiska resultat och bemanning är fortsatt detaljerad även om vårdproduktionen inte följs upp. Följande citat från en av ekonomicheferna speglar detta: Jag upplever att det är mindre tillit nu när det skulle vara färre detaljer (…)för jag tycker vi präglas av väldigt mycket uppföljning (...) Jag tycker inte vi har hamnat där [i målstyrning]. Jag tycker mer vi har hamnat i detaljer att vi ska göra på det här sättet. Om du inte fixar det så får vi följa upp! Trots ambitionen om fortsatt hög produktivitet efter återgången till anslag föll både antalet producerade mixpoäng och produktiviteten inom den somatiska vården . Inom psykiatrin har det inte skett någon produktionsminskning, men produktiviteten har fallit. Budgetavvikelserna på förvaltningsnivå har varken ökat eller minskat. Förändrade diagnosregistreringsmönster kan vara en bidragande orsak till den fallande produktionen av mixpoäng inom somatiken. Samtliga intervjuade vittnade om att man blivit mindre noggrann med diagnosregistreringen, som ju ligger till grund för beräkningen av mix- poäng, efter återgången till anslagsmodellen. Det är alltså möjligt att antalet producerade mixpoäng i verkligheten minskat mindre än vad som redovisats. 5.5.4Syn på ersättningsmodellens betydelse De intervjuade på verksamhetsområdesnivå gav uttryck för en para- doxal syn på ersättningsmodellens betydelse, som belyses av följande citat: Någonstans tror jag att professionen drivs av någonting oavsett vilken styrmodell vi har, ersättningsmodell framför allt … kan jag konstatera att det har betydelse. Alltså har man prestationsersättning (…)så det händer ändå någonting. Åena sidan framhöll de alla att systemet för resursfördelning har begränsad betydelse jämfört med andra faktorer såsom patientflöden och de totala budgetramarna. Å andra sidan hade de klara åsikter om de olika modellernas för- och nackdelar, lyfte fram konkreta exempel Att visa tillit genom val av ersättningsmodell – effekter av ... på hur ersättningsmodeller påverkat deras eller andra chefers beteende, och framhöll även att andra ekonomiska incitament – i synnerhet den statliga kömiljarden – hade betydelse. Ingen av verksamhetscheferna trodde att vårdpersonalen närmast patienterna märkt av omläggningen till anslag, eftersom cheferna inte lyft fram förändringen i sin kommunikation med medarbetarna. En verksamhetschef beskrev att vårdpersonalen inte motiveras av klinik- budgeten, utan att chefen måste levandegöra den genom att illustrera konsekvenserna av olika handlingar i icke-monetära termer, exempel- vis genom att visa på avvägningen mellan att skriva ut dyra läkemedel och att kunna öka bemanningen. Att professionen framför allt drivs av en vilja att hjälpa människor framhölls av cheferna på alla nivåer. 5.6.1Har tilliten i styrningen ökat i skånsk sjukhusvård? Intentionen bakom återgången till anslag var att öka vårdgivarnas fri- hetsgrader. I denna bemärkelse kan den ekonomiska styrningen efter återgången betraktas som mer tillitsbaserad (SOU 2017). Utifrån Bringselius ramverk för tillitsbaserad styrning kan vi dock peka på grundläggande förutsättningar för tillit, ej direkt kopplade till ersätt- ningsmodellen, som inte tycks ha förändrats till det bättre. I ram- verket talas om agentens förmåga som en förutsättning för att princi- palen ska känna tillit. Ett återkommande ämne i våra intervjuer har varit att huvudmannens ambitiösa tillgänglighetsmål inte kan nås inom anslagens ramar. Idealt sett ska beställaren ge utföraren både ansvar och förutsättningar för att utföra sitt uppdrag. Om ledningen är med- veten om detta är det svårt att uppnå tillitsbaserad styrning – inte gärna kan man ha tillit till att medarbetarna ska förmå svara upp till ett uppdrag de inte har förutsättningar att utföra. Det går alltså att ifrågasätta att vårdgivarnas förmåga att utföra uppdraget har förbätt- rats efter återgången till anslag. Uppdraget har blivit otydligare, vilket skapar oro i för- valtningarna snarare än en känsla av ökad tillit från huvudmannens sida. I linje med och (1996) resonemang ser vi att minskad for- malisering inte nödvändigtvis förbättrar förutsättningarna för tillits- baserad styrning. Förtroende byggs genom goda relationer, vilket Att visa tillit genom val av ersättningsmodell – effekter av ... förutsätter möten och dialog med regelbundenhet (2017, 2015). Återgången till anslag tycks heller inte ha ackompanjerats av för- ändrade principer för uppföljning och återkoppling avseende resultat i någon större utsträckning. Intervjuerna på förvaltningsnivå visade att samma principer för uppföljning som tidigare tillämpades även efter återgången till anslag. De upplever lika mycket eller till och med mer uppföljning från huvudmannens sida efter återgången till anslagsfinansiering. En tolkning är att huvudmannen oroar sig för att sjukhusen skulle slå av på produktionstakten. Verksamhetscheferna tycks å sin sida inte fullt ut ha kommunicerat de förändrade styr- signalerna uppifrån till medarbetare, i syfte att ge medarbetare ro att genomföra sitt arbete med patienter. Detta kan ses som ett tecken på förtroende för medarbetarnas kompetens. Sammantaget kan alltså såväl misstro som tilltro leda till att effekten av förändringar i den ekonomiska styrningen på central nivå dämpas på olika nivåer längre ner i styrkedjan. Mot denna bakgrund är kanske det främsta resul- tatet, i linje med tidigare studier, att ersättningssystemet endast ut- gör en av flera delar i styrningen (SOU 2017; 2017). Där- utöver begränsas styrningens effekter av omständigheter som ligger utanför huvudmannens kontroll – inslag av statlig styrning genom kömiljarden, en allmänt ansträngd ekonomi och variationer i hur de olika förvaltningarna tillämpar styrmodellen. 5.6.2Förändrade förutsättningar för inre motivation? Det är rimligt att visa tillit endast om det finns skäl att tro att med- arbetarna kommer svara upp till denna tillit. När medarbetarna kan antas arbeta i linje med deras uppdrag finns det inget skäl att gå in och styra; tvärtom riskerar man att undergräva deras interna motiva- tion. Vår inledande hypotes var att övergången till anslag signalerade större tillit till vårdgivarna, vilket borde ha förstärkt deras inre moti- vation. Såsom övergången till anslag beskrivits i intervjuer och budget- dokument, finner vi det dock mindre troligt att förändringen signa- lerade ökad tillit. Den övergripande motiveringen till återgången – att incitamenten inte uppmuntrade till optimala vårdprocesser – var ju i sig en signal om att huvudmannen utgick från att vårdgivarna lät ekonomiska överväganden stå i vägen för effektiva vårdprocesser. Att visa tillit genom val av ersättningsmodell – effekter av ... Vidare underströks att huvudmannen även fortsatt skulle följa pro- duktionsutvecklingen noga, vilket signalerar bristande tilltro till att vårdgivarna skulle motstå frestelsen att minska produktionen när det inte längre lönade sig. Det tycks inte heller ha skett någon minsk- ning avseende detaljeringsgrad och frekvens av uppföljningar, även om dessa de facto kommit att fokusera ekonomiska resultat snarare än vårdvolymer. Kopplat till Ellingsen och (2008) be- tvivlar vi att återgången till anslag signalerade till vårdgivarna att deras och huvudmannens värdegrunder stod i större samklang . Sjukhusens autonomi förblev också oförändrad i bemärkelsen att de – åtminstone med anslag – fortfarande styrdes av detaljerade volymuppdrag. Som två av verksamhetsche- ferna påpekade kan omläggningen till anslagsmodellen till och med ha kringskurit autonomin, eftersom det är möjligt att på- verka ekonomin genom att öka produktionen. I termer av och Ryans ramverk tyder detta inte på någon ökning av dessa agenters självbestämmande. 5.6.3En kvarvarande utmaning för tillitsbaserad styrning Bland våra respondenter rådde konsensus om att de flesta patient- nära medarbetare först och främst ser till patienternas bästa, i bemär- kelsen att vårdbehoven styr i mötet med patienten. Agenterna är alltså rimligt tillitsvärdiga i förhållande till detta mål. Vårdprofessionernas patientfokus torde å andra sidan medföra ett principal-agentproblem avseende avvägningen mellan behoven hos patienten i undersöknings- rummet och dem som ännu väntar på vård. När olika patienters in- tressen ställs mot varandra – patienter från andra delar av , patienter från andra verksamhetsområden, patienter som väntar på vård – finns fortsatta skäl att tillämpa externa motivationsfaktorer som ger högre prioritet åt dem som inte just för stunden befinner sig på sjukhuset. Ett uppdrag som tydligare definierar vilka patienter re- spektive förvaltning ansvarar för skulle kunna vara en motivations- faktor som förbättrar förutsättningarna för tillitsbaserad styrning. Att visa tillit genom val av ersättningsmodell – effekter av ... I Tillitsdelegationens delbetänkande Jakten på den perfekta ersätt- ningsmodellen konstaterades att ersättningsmodellen bara utgör en del av den totala styrningen och att dess betydelse beror på samspelet med övriga delar. Vår analys ger ytterligare stöd åt delbetänkandets slutsats. skrotade sin rörliga ersättningsmodell, men vårdgivarna upplevde inte att de andra aspekterna av styrning och uppföljning förändrades. I detta sammanhang tycks återgången till anslag inte ha fungerat som en signal om ökad tilltro till professionen. Vår bedömning är därför att omställningen haft begränsade konse- kvenser. Ett undantag är den minskade vårdproduktionen, vilken kan tolkas som nettoresultatet av att en yttre motivationsfaktor (den rörliga ersättningen) tagits bort utan att kompenseras av ökad inre motivation. Det ska understrykas att vår analys bygger på ett fåtal intervjuer. Vi har haft förmånen att tala med alla ekonomichefer på förvaltnings- nivå, men de erfarenheter som delats av aktörer på verksamhetsnivå behöver inte vara representativa för andra verksamheter inom regio- nen. Det är vidare viktigt att hålla i minnet att såväl andra genom- gripande organisationsförändringar i som inslag av stat- lig styrning kan ha påverkat intervjupersonernas reflektioner över sina erfarenheter. Kanske hade vi fått höra liknande berättelser även om inte hade ändrat sin ersättningsmodell. Icke desto mindre menar vi att resultaten ger en intressant kontrast mot den reportageserie som var startskottet för diskussionen om NPM i sjukvården (Zaremba 2013). Flera intervjupersoner lyfter fram för- delar med den tidigare mer renodlat NPM-inspirerade ersättnings- modellen. Det råder inte fullständig enighet om att frihetsgraderna är större i en anslagsmodell. Det finns anledning att reflektera kring förutsättningarna för tillits- baserad styrning i sjukvård mer generellt. Mot bakgrund av intresse- skillnaderna mellan den enskilda patienten och befolkningen i stort finns behov av styrning som tydliggör vad den demokratiskt valda principalen anser är en rimlig avvägning mellan dessa två intressen. Anslagsmodellen ger ingen vägledning i denna fråga och är alltså inte i sig själv tillräcklig för att säkerställa agenternas hjälpvillighet och förmåga, grunderna för tillitsbaserad styrning inom sjukvården. Att visa tillit genom val av ersättningsmodell – effekter av ... , P., and B. . (1996). ”Two Types of Bureaucracy: Enabling and Coercive.” Administrative Science Quarterly 41:61–89. Bénabou, R., and J. Tirole. (2003). ”Intrinsic and Extrinsic Motiva- tion.” Studies 70 (3):489–520. (1991). ”The Doctor as Double Agent: , , and Care.” 10 (4):411–32. Cutler, D. M., and R. J. Zeckhauser. (2000). ”The Anatomy of .” Handbook of Health Economics 1:563–643. L., R. Koestner, and R. (1999). ”A Examining the Effects of Extrinsic Rewards on Intrinsic Motivation.” Psychological Bulletin 125 (6):627–668; discussion 692–700. L., and R. (1985). Intrinsic Motivation and Self- Determination in Human Behaviour. Dranove, D., and W.D. ”Agency and the Organization of Health Care Delivery.” Inquiry 24 (4):405–15. Ellingsen, T., and M. . (2008). ”and Prejudice: The Human of Incentive Theory.” 98 (3):990–1008. P., and T. G. McGuire. (1986). ”Provider Behavior under Prospective Reimbursement: Cost Sharing and Supply.” 5 (2):129–151. S., F. Homberg, and M. (2013). ”in the .” Organization Studies 34 (7):949–72. (2015). ”Uppföljning och ansvarsutkrävning av vårdgivare jämte pinnstatistik – Erfarenheter av medi- cinsk revision i primärvården i .” KEFUs skriftserie 2015:2. (2017). ”Dialog och prestationsmätning – mot en ändamålsenlig styrning i svensk primärvård.” KEFUs skriftserie 2017:2. Att visa tillit genom val av ersättningsmodell – effekter av ... Godager, G., and D. Wiesen. (2013). ”Profit or Patients’ Health Benefit? Exploring the Heterogeneity in Physician Altruism.” 32 (6):1105–16. , H., and D. Wiesen. (2014). ”Other-Regarding Behavior and Motivation in Health Care Provision: An Experi- ment with and Students.” Social Science & Medicine 108 ():156–65. Jegers, M., K. Kesteloot, D. De Graeve, and W. . (2002). ”A Typology for in Health Care.” Health Policy 60 (3):255–273. (2014). Ersättning i sjukvården. Modeller, effekter, rekom- mendationer. Newhouse, J. (1970). ”Toward a Theory of Nonprofit Institu- tions: An Economic Model of a Hospital.” 60 (1):64–74. Jakten på den perfekta ersättningsmodellen – Vad händer med medarbetarnas handlingsutrymme? Delbetänkande av Tillitsdelegationen. (2013). Patientens pris: Ett reportage om den svenska sjukvården och marknaden. Tillit i styrning och ledning för en hållbar arbetsmiljö inom – en fallstudie av Akademin för hälsa, vård och välfärd Akademin för hälsa, vård och välfärd Akademin för hälsa, vård och välfärd Kapitlet syftar till att beskriva hur en mer tillitsbaserad styrning och ledning kan gestalta sig inom verksamheter genom en analys av individ- och familjeomsorgen i . Resultaten visar att grunduppdraget, det vill säga det an- svar som verksamheten förväntas ta gentemot medborgarna utifrån lagstiftningen har stort utrymme i styrningen snarare än mål, som de för tillfället styrande politikerna formulerar.