sou · H6B323 · 2018-03-28 00:00:00 — Statistiken från Kreametern (rapport 0233) finns att hämta på webbplatsen för . analys, Tillväxtanalys, och på uppdrag av regeringen. I rapporten har även medverkat. Av statistiken framgår t.ex. att det finns 128 000 verk- samheter inom kulturella och kreativa näringar.12 Sektorns bidrag till BNP var eller , men andelen är sannolikt högre eftersom tjänsteexporten inte går att mäta. Enligt uppgift som lämnats till utredningen finns det drygt 146 000 personer som är anställda inom de kulturella och kreativa näringarna i . Det kan jäm- föras med fordonsindustrin som anställer cirka 120 000 personer.13 I figur 6.4 redovisas hur de offentliga respektive privata delarna av de kulturella och kreativa näringarna bidrar till BNP. Källa: Kreametern. Av figuren framgår att den privata näringsverksamheten står för ett betydligt större bidrag till BNP än den offentliga. Av de offentliga bidragen står den kommunala sektorn för . Nä- ringarnas totala bidrag har ökat under den undersökta femårs- perioden –2015. 12Av Kreametern (s. 18–25) framgår vilka branscher som ingår i statistiken över kulturella och kreativa näringar. 13Volante (2012). Kulturella och kreativa näringarna 2012 – statistik och jämförelser. När den svenska musikbranschen redovisar sin ekonomiska ut- veckling noterar man en omsättning 2016 på nästan , vilket var en ökning med jämfört med året innan. Den starka utvecklingen förklaras dels av större intäkter från konserter och festivaler, dels av den starka exporten, inte minst på det upphovsrättsliga området. Intäkterna fördelar sig mellan konserter och festivaler (), inspelad musik () och upp- hovsrätter ().14 Svenska gallerier och konsthandlare omsatte . Det är en ökning med nära i fasta priser . har antalet galleri- och konsthan- delsföretag minskat från 923 företag till 809 företag . Auktionsföretagens försäljning av konst uppgick till – en ökning med 28,3 pro- cent mot föregående år. I dessa siffror ingår endast en avgränsad del av auktionsmarknaden som utgörs av följerättsbaserad försälj- ning.15 Antalet verksamheter inom kulturella och kreativa näringar har enligt Kreametern ökat i samtliga län i . Ökningen är relativt sett störst på , och med flest antal verksamheter i . Det har skett en ökning i flera branscher, bl.a. inom arkitektur, dataspel och . I andra branscher har antalet verksamheter minskat, till exempel inom konst, press och reklam. Könsfördelningen mellan dem som arbe- tar inom dessa näringar är ganska jämn. Inom några branscher är dock männen i majoritet, till exempel inom musik. exportstrategi beslutades av regeringen och innehåller totalt 22 insatser för att öka svensk export samt lan- dets attraktionskraft för investeringar, turism och talanger.16 En av delinsatserna är att tillsammans med berörda aktörer genomföra en satsning för att öka internationaliseringen inom de kulturella och kreativa näringarna samt främja kulturdriven export. Musikbranschen i siffror. Konstbranschen i siffror 2017. Regeringens skrivelse 2015/16:48. allmänt finnas en stor potential för utveckling av den kulturella och kreativa sektorn, vilket också ökar konstnärernas möjligheter att leva av sitt konstnärskap. finns det områden som enligt många kräver ytterligare kunskapsuppbyggnad. Det gäller statistik, finansiering, nya affärsmodeller och inte minst utveckling av de upphovsrättsliga regelverken. Enligt är de kulturella och kreativa näringarna över- lag mer internationella till sin karaktär än övriga företag. Nästan vart tredje av dessa företag exporterade . Det är nästan dubbelt så mycket jämfört med samtliga företag.17 I figur 6.5. redovisas de kulturella och kreativa näringars varuexport – 2015. Källa: Kreametern. Varuexporten har ökat från 2010 till 2015, vilket är en ökning . Bakom dessa siffror ligger utvecklingen i flera branschgrupper inom den relativt vida definition som används för kulturella och kreativa näringar. I tabell 6.1 redovisas utvecklingen för några av de branscher som ingår i statistiken. Förutsättningar för kulturella och kreativa företag. Företagens villkor och verklighet 2014. Källa: Kreametern. Den överlägset största delen av varuexporten kommer från mo- debranschen och det är också där den största ökningen finns , från till 15,8 mil- jarder kronor.18 Musiken är annars den bransch som det allmänt talas om i samband med export av svensk kultur. I statistiken från Kreametern ingår musiken i scenkonstbranschen vars årliga varu- export har legat på runt . När musikbranschen själv redovisar statistiska uppgifter om den egna utvecklingen är det betydligt högre belopp som anges.19 En förklaring till skillnaden kan vara att stora delar av den svenska kommersiella musikbranschen är global. Som exportintäkter räknas svensk musik som framförts i utlandet när intäkterna tas upp i bo- lag registrerade i , svenska rättighetshavares upphovs- rättsliga intäkter från framföranden av deras musik utomlands samt svenska musikbolags licensiering till en part i ett annat land.20 Mot den bakgrunden redovisas den svenska musikexportens intäkter –2016 i figur 6.6. 18Enligt Kreametern (s. 48–49) domineras den svenska modebranschen av många små före- tag, enskilda designer och modeskapare, samt av några få större butikskedjor som H&M och . Tar man bort ”de större kedjorna från mätningarna har de mindre, designdrivna företagen ökat sin export med . 19Organisationen publicerar branschstatistik . Musikbranschen i siffror. Källa: Musiksverige. Musikbranschen i siffor. Enligt branschens uppgifter var värdet av musikexporten 2016 i det närmaste , vilket motsvarade av den totala omsättningen i branschen. Det konstateras att intäktsut- vecklingen även hänger samman med den svenska kronans växel- kurs. Allmänt gäller att när kronan är svag gentemot en utrikes valuta får den svenska exporten en skjuts. Då är det särskilt intres- sant att musikexporten haft en så positiv utveckling åren 2010– 2013, trots att kronans växelkurs då var stark. och har kronan försvagats och det har gynnat den svenska musikexporten. Värdet på den svenska varuexporten av bildkonst har legat på mellan och 1995. Variationen har dock varit stor mellan enskilda år. Av den totala omsättningen för gallerier och konsthandlare stod exporten för 2016. Exporten har också ökat snabbare än den in- hemska marknaden sedan 2008.21 För den som vill engagera sig som professionell mellanledsaktör finns ett statligt kulturexportstöd att ansöka om. Stödet syftar till att få fler sådana aktörer inom litteratur-, dramatik-, scenkonst- Konstbranschen i siffror 2017. samt bild- och formkonstområdena som kan marknadsföra och visa upp svensk konst och kultur vid internationella branschträffar. –2018 kan bidrag sökas från en pott om . Bidraget fördelas av men finansieras av och delas ut under fyra löpande utlys- ningsperioder . En annan aktör på området är Export Music , som verkar för att öka musikexportintäkter från den svenska musikindustrin. Det görs bl.a. genom närvaro på branschmässor, seminarier, festi- valer och andra händelser ute i världen. Det kan också handla om deltagande i seminarier och paneldiskussioner. Verksamheten byg- ger delvis på stöd från , och . Enligt en synpunkt som framförts till utredningen är det svenska stödet till musikexport litet, särskilt om man jämför med det betydligt större stödet till motsvarande verksamhet i Finland.22 Ett sätt för organisationer inom konstområdet att stärka det inter- nationella och europeiska kultursamarbetet är stödet genom Krea- tiva , EU:s ramprogram (2014–2020) för de kulturella och kreativa sektorerna. Programmets övergripande mål är att skydda, utveckla och främja kulturella och språkliga mångfald samt kulturarv. Genom programmet får aktörer inom konst och kultur, tv, film och dataspel möjlighet att samarbeta internationellt och nå ut till en europeisk publik. Ramprogrammet har en budget på och be- står av delprogrammen Kultur och MEDIA samt ett sektorsöver- gripande programområde. I är kontaktpunkt för delprogrammet Kultur och är kontakt- punkt för delprogrammet MEDIA. I uppdraget ingår att i samver- kan med berörda aktörer främja svenska ansökningar till program- met Kreativa och att redovisa strategiska insatser och upp- nådda resultat. Arbetet ska ske i samverkan mellan 22Minnesanteckningar från utredningens möte med bl.a. Musikförläggarna . Till skillnad från –2013 när det fanns ett separat Kulturprogram, finns –2020 ett gemensamt program med två delprogram: Kultur (alla konst- och kulturformer) och MEDIA (film, tv och dataspel). I det sek- torsövergripande programområdet görs specialutlysningar med olika teman. 2016 utlystes stöd till samarbetsprojekt med fokus på migra- tion och inkludering. Av 274 ansökningar från hela beviljades 12 och från och kom flest organisationer som fick stöd, 9 respektive 17 organisationer. Kommissionen uppmärksam- made två av projekten med svenska projektledare, Historieberättarnas Storytellers without borders och Färgfabrikens Shared History. Totalt fördelades till organisationer i och projekt med svenska aktörer beviljades . lanserade sin satsning som ska göra det lättare för små och medelstora företag inom de kulturella och kreativa näringarna att få lån från banker och andra investerare. Banker och andra låneinstitut (privata, offentliga eller semioffentliga) kan ansöka om att vara part till Europeiska investeringsfonden (EIF) och i förlängningen ge lån till verksamheter/organisationer inom de kultu- rella och kreativa näringarna. Det nya lånegarantiinstrumentet om- fattar av Kreativa totala budget och ska ge i lån till kulturella och kreativa företag inom EU. Syftet är att de kreativa och kulturella sektorerna ska få tillgång till mer kapital och på så vis kunna utveckla sina verksamheter. Utlys- ningen är öppen till 2020 men ingen svensk bank eller annan aktör har ansökt om garantin, vilket innebär att än så länge får svenska kulturaktörer inte del av denna möjlighet. Det är än så länge bara i ett mindre antal EU-länder där det finns intermediärer som ger lån via EIF.24 och har uttalat sin ambition att utöka stödet till lånegarantiinstrumentet inför nästkommande EU-budget, som kommer att gälla . 24 Underlag från . Källa: årsredovisning 2016. Beslut om stöd inom Kreativa fattas av Education, Audio- visual and () i , och kon- kurrensen om de tillgängliga medlen var stor vid fördelning inom delprogrammet Kultur. Budgeten för europeiska samarbets- projekt 2016 var lägre än under programperioden.25 Av tabell 6.2 framgår att den svenska medverkan av de större europeiska samarbetsprojekten har minskat . Medverkan i de mindre europeiska samarbetsprojekten har däremot ökat. Det låga antalet beviljade bidragsansökningarna från har kriti- serats. Under EU:s förra kulturprogram 2007–2013 motsvarande de svenska ansökningarna endast en procent av alla ansökningar, och de stora svenskstyrda projekten var extremt få. utlysning sökte totalt 50 svenska organisationer stöd för mindre samarbetsprojekt och 27 svenska organisationer sökte stöd för större samarbetsprojekt. Projekten omfattade olika typer av ut- vecklingsarbete, till exempel om tillgänglighet, publikutveckling och digitalisering. Söktrycket visar att intresset för att samarbeta inter- nationellt är stort, men oavsett om en ansökan beviljas eller inte inne- bär planeringen av en gemensam, omfattande projektansökan i sig en stärkt internationalisering av den svenska kultursektorn eftersom det skapas ett stort antal partnerskap, nätverk och internationella kon- takter. Att planera en ansökan innebär därmed en ökad kapaci- tetsbyggnad för de deltagande organisationerna.26 25Kulturrådets årsredovisning 2016, s. 41. 6.4Arbetsmarknaden för upphovsmän och utövare En av de frågor som diskuterats med olika intressenter under ut- redningens insamlingsfas är i hur hög grad konstnärernas arbets- marknad skiljer sig ifrån eller liknar den övriga arbetsmarknaden. utredningar om konstnärernas villkor har på goda grunder kunnat visa hur upphovsmäns och utövande konstnärers villkor på arbetsmarknaden, med korta uppdrag, ofrivilligt företagande och osäkra anställningsvillkor, varit relativt särpräglande för den delen av arbetsmarknaden. En konsekvens av den senaste periodens samhällsförändringar är att den generella arbetsmarknaden allt mer tycks likna konstnärer- nas. Vidare har den ökade insikten om att konstnärliga verk och prestationer också bidrar till en betydande del av samhällsekonomin genom de kulturella och kreativa näringarna i viss mån förändrat synen på arbetsmarknaden för upphovsmän och utövare. Frågan är därmed om man längre kan betrakta konstnärernas arbetsmarknad som särpräglad. Svaret har betydelse för vilka typer av konstnärs- politiska åtgärder som kan förväntas vara mest verkningsfulla. 6.4.1Konstnärerna i den digitala ekonomin Att den digitala ekonomin har en stark utveckling och att omsätt- ningen i de kulturella och kreativa näringarna är hög innebär inte att konstnärerna alltid gynnas ekonomiskt.27 En viktig del av konstnärernas inkomstmöjligheter bygger på den lagstadgade upp- hovsrätten, som ger upphovsmannen rätt att bestämma över det som skapats och genom avtal bestämma vilka nyttjanden och till vilken ersättning verket får användas. I och med digitaliseringen ökar möjligheterna att kopiera och på olika sätt sprida upphovs- rättsligt skyddat innehåll. Problemen för konstnären gäller möjlig- heten att behålla kontrollen över verken när digitaliseringen kan leda till oöverblickbara konsekvenser efter att verket tillgänglig- gjorts för allmänheten. 27 På kommenterar ordförande Musiksveriges statistikrapport om musikbranschens ökande omsättning under föregående år. Trots framgången får de flesta inom musikområdet små ersättningar. I syfte att kunna anpassa sig till nya möjligheter och nya affärs- modeller är i regel de branschaktörer som önskar förvärva rättig- heterna måna om att förvärva så breda rättigheter som möjligt av upphovsmannen, för att kunna ha en stor flexibilitet om så krävs i framtiden.28 Dessa ersättningsstrukturer kan bli till nackdel för konstnärerna som vill ingå avtal, som de vill ha rimlig kompensation och kunna överblicka konsekvenserna av ett avtal. Det har också inneburit ökade inkomstskillnader inom de olika konstområdena.29 På exempelvis musikområdet har affärsmodeller som tillgodosett efterfrågan skapats, men diskussion om fördel- ningen av ersättningen mellan tillhandahållare av tjänsten och ut- övare och skivbolag uppstått. Avtalen om rättigheterna har blivit alltmer komplicerade och kräver kunskaper som många konstnärer inte besitter i dag.30 Etablerade och nuvarande ersättningsformer har inte heller per automatik följt med när verk sprids alltmer digitalt vilket kan illu- streras av ett exempel gällande biblioteksutlåningen av e-böcker. Allt fler konsumenter väljer t.ex. digitala läsupplevelser i smarta telefoner, surf- och läsplattor. Utlåning av digitala format som exempelvis e-böcker regleras genom avtal mellan bokförlagen, för- fattare och bibliotek och den statliga biblioteksersättningen omfat- tar inte utlåning av e-böcker. Biblioteken betalar i stället ersättning för sina utlån till förlag och upphovsmän. Enligt aktörer inom området innebär detta att de digitala lånen är så kostsamma för biblioteken att deras utrymme för inköp av tryckta böcker har minskat.31 En väsentlig iakttagelse från den konsultrapport som tagits fram på utredningens uppdrag och från aktörer inom området är att av- saknaden av klargörande ersättningsmodeller till upphovsmän vid digital spridning bromsar utvecklingen inom området. Andra ut- maningar är att illegal streaming och illegal fildelning är ett problem för aktörer inom exempelvis film-, bok- och dataspels- området. Inom bildkonsten efterlevs inte den lagstadgade följerät- ten fullt ut trots att redovisning till följd av digitaliseringens möj- Digitaliseringens konsekvenser för konstnärligt yrkesutövande – en kartlägg- ning för den konstnärspolitiska utredningen. 31Underlag från Författarcentrum . ligheter borde kunna underlätta ett redovisningsförfarande.32 En annan utmaning är att digitala plattformar såsom exempelvis Youtube genom stora mängder användargenererat material tillgo- doser konsumenternas efterfrågan. Om inte rättigheterna är klare- rade till materialet på plattformen utgår heller ingen ersättning till upphovsmännen för den användningen även om den kan vara omfattande. Plattformarna uppger sig arbeta för att smidigt kunna klarera material och utge ersättning, men på grund av den stora omfatt- ningen av uppladdat material är de beroende av att rättighets- havarna bevakar sina rättigheter och påtalar oklarerat material till plattformen som då kan avlösas genom upphovsrättslig ersättning. Den pågående EU-översynen på upphovsrättsområdet vittnar dock om att kommissionen uppfattar att det råder en obalans mellan aktörerna på marknaden och att det finns oklarheter kring vissa regler inom upphovsrätten. Det är därför möjligt att vissa anpass- ningar av upphovsrättslagen är att vänta. De organisationer som företräder upphovsmännen i dessa frågor (exempelvis Bildupphovsrätt, och Copyswede) har också tagit strid på olika sätt för att upprätthålla upphovsrätten i den digitala miljön. Ett uppmärksammat exempel i närtid som avgjordes i dom- stol är det beslut i 2016 och den dom i Patent- och 2017 som i ett mål mot Wikimedia slår fast att bildkonstnärernas upphovsrätt gäller på samma sätt för bilder på offentlig konst som för bilder på en konstsamling när de läggs ut på nätet i en databas. Domen innebär att konstnärer ska tillfrågas innan publicering i databasen sker och att de har rätt att få betalt när deras verk används (bildlicens). Bildupphovsrätt menar att det enligt domen även är klarlagt att inte heller privatpersoner lagligt kan lägga upp bilder i sociala medier på offentlig konst utomhus utan att betala en avgift. Bildupphovsrätt har till utred- ningen framfört att upphovsrättslagen bör ses över för att tydlig- göra att privatpersoner ska ha möjlighet att lägga upp foton på offentlig konst i sina sociala medier. Enligt Bildupphovsrätts förslag skulle detta kombineras med att de sociala mediekanalerna/platt- formarna betalar ersättning för användningen till upphovsmännen 32 Regeringen har lämnat proposition 2017/18:92 om förstärkt följerätt, som beskrivs när- mare i kapitel 8 och 9. via en särskild avtalsordning som löser av denna användning kollektivt. Bildupphovsrätt kan sedan fördela ersättningen till konstnärerna.33 6.4.2Utvecklingen av kulturella och kreativa näringar Det kulturpolitiska förhållningssättet till kulturella och kreativa näringar vilar på en grundläggande respekt för kulturens egenvärde, parat med insikten att näringsverksamheter där värdet utgörs av kulturella varor, tjänster eller processer får en allt större betydelse för samhällsutvecklingen. De kulturella och kreativa näringarna ses exempelvis som en katalysator för innovativ näringsutveckling ut- anför de egna näringarna, då den kopplar ihop branscher och kun- skapsområden på nya sätt.34 Mot den bakgrunden är det viktigt att kulturella och kreativa sektorn har samma förutsättningar och ut- vecklingsmöjligheter som andra näringsgrenar. De delsektorer som vanligtvis anses ingå i definitionen av kultu- rella och kreativa näringar är arkitektur, design och formgivning, film och foto, konst, kulturarv, litteratur, dataspel media, mode, musik, måltid, scenkonst, slöjd och hantverk, upplevelsebaserat lärande, m.m. Ett stort intresse finns också för kopplingen mellan besöksnäringen och kulturupplevelser. Detta ska dock inte ses som en uttömmande lista då nya innovativa sätt, särskilt mot bakgrund av den digitala utvecklingen, att arbeta inom området ständigt till- kommer. Begreppet kulturella och kreativa näringar (KKN) används ofta inom EU bl.a. i samband med framtagandet av nya program, i regionala utvecklingsplaner och rådets och kommissionens arbets- planer. På den statliga nivån tydliggjordes begreppet i den handlings- plan som beslutades av regeringen för perioden –2012.35 Handlingsplanen omfattade ett fördjupat samarbete mellan i första hand kulturpolitiken och näringspolitiken. De myndigheter som föreslogs få uppdrag genom handlingsplanen var t.ex. Kultur- rådet, , , , 33Minnesanteckningar från utredningens möte med Bildupphovsrätt . En nationell strategi för hållbar regional tillväxt och attraktionskraft –2020 (N2015.31). 35Kulturdepartementet och (2009). Handlingsplan för kulturella och kreativa näringar. , , och . Ett syfte var att överbrygga de s.k. stuprör som ofta försvårar sektorsövergripande satsningar. Handlingsplanen innebar också att myndigheterna från de olika politikområdena kunde hitta gemen- samma synsätt och samarbeten. stödjer bl.a. konstnärers och kulturföretagares arbets- marknad genom stöd till konstnärliga centrumbildningar och scen- konstallianser. Myndigheten verkar också för att kulturen ska påverka delar av välfärds- och utbildningssektorerna och för en närmare sam- verkan mellan kultur och näringsliv. Man anordnar eller medverkar vid informations- och utbildningstillfällen om kulturella och kreativa när- ingar i samverkan med andra myndigheter och andra parter. Enligt utgörs de kulturella och kreativa näringar- na oftast av professionellt verksamma konstnärer. Företagandet är ett verktyg för konstnärerna att kunna skapa och/eller utföra annat arbete med kulturell bas. Jämfört med andra typer av företag har kulturella och kreativa näringar både likheter och olikheter. En likhet är att alla vill tjäna pengar, men för konstnärer är det sällan den enda drivkraften. Till exempel kan konstnärlig integritet eller utrymme för den kreativa processen påverka. De kulturella och kreativa företagen strävar också, i likhet med andra företag, efter innovation men då vanligen i meningen konstnärlig förnyelse.36 Traditionellt har det funnits en tydlig skillnad på kulturarbets- marknaden mellan de konstnärer som befinner sig inom en konst- form som erbjuder möjligheten till tillsvidareanställningar på in- stitutioner och de som befinner sig inom konstformer som inte erbjuder några anställningsmöjligheter. I praktiken har det handlat om utövande konstnärer på scenkonstområdet i den förstnämnda kategorin, och om upphovsmän och andra utövande konstnärer inom t.ex. bild- och formkonst, musik, litteratur och film i den andra kategorin. Utformningen av den nuvarande konstnärspoliti- ken utgår i hög grad från den uppdelningen. 36 Minnesanteckningar från utredningens möte med . Situationen har dock förändrats. Skillnaden mellan de båda ka- tegorierna har minskat genom att tillsvidareanställningar blivit färre . är scenkonstområdet i huvudsak ensamt om egna institutioner, men anställningsformerna vid dessa har gått från fasta anställningar till fler visstidsanställningar med olika längd. togs ett viktigt steg för ökad trygghet när tillsvidareanställningar infördes för konstnärlig personal på landets teaterinstitutioner. hade man som längst haft ettårskon- trakt, men fick alla som haft engagemang på en institution un- der en fast anställning det fjärde året. fanns det emellertid inte längre utrymme att tillsvidareanställa fler och ett arbete påbörjades för att se över de befintliga anställnings- formerna.37 Andelen med fast anställning och regelbunden inkomst minskar i hela konstnärskretsen. av alla konstnärer hade 2014 inkomst från enbart anställning. Motsvarande i hela befolk- ningen var . var det av konst- närerna, men samma andel av hela befolkningen.38 Det visar att allt färre konstnärer försörjer sig endast på inkomster av anställning. enkätundersökning visade att en tredjedel av alla som hade anställning var fast anställda på heltid. Det var ungefär lika vanligt som projektanställningar vilket framgår av figur 6.7.39 Det är bara de som är tillsvidareanställda, på hel- eller deltid, som omfattas av lagen om anställningsskydd, LAS. 37Detta möjliggjordes i förhandlingar mellan arbetsmarknadens parter. 39Konstnärsnämnden (2008).