sou · H6B317 · 2018-03-12 00:00:00 — Till skillnad från Läslyftet omfattade Matematiklyftet vuxenutbildning, vilket avspeglar sig i innehållet då fortbildningen innehåller en modul som behandlar vuxendidaktiska perspektiv på matematiklärande. Detta är också den enda modul som kommer upp om man väljer skolformen vuxenutbildning på Lärpor- talen. Profileringen kan alltså innebära att förutsättningarna för lärare i olika skolformer att använda insatserna skiljer sig åt, att de i olika grad är relevanta, och att de skiftande villkoren för satsningarna kan vara svårbegripliga och ogenomträngliga för lärare, rektorer och huvudmän. Trots ansträngning att bringa reda i det spre- tiga utbudet av kompetensutvecklingsinsatser återstår alltså hinder för att skolutvecklingsutbudet och möjligheten att delta ska vara tillräckligt lättillgängligt och transparent. 6.5.2Exempel på kommunala initiativ till kompetensutveckling Kommuner och Landsting (SKL) har delgivit utredningen en rad mer omfattande kommunala initiativ som gäller kompetens- utvecklingsinsatser för lärare. Ett exempel på kompetensutveckling i matematik är projektet med som pågick . Enligt SKL var detta ett långsiktigt och storskaligt forsk- ningsbaserat projekt som syftade till att förbättra klassrumsunder- visningen i matematik i grundskolor. I projektet samarbe- tade med för att ta ett helhetsgrepp om matematikutbildningen i och ge lärare bra för- utsättningar för att stödja elever att utveckla matematiskt kunnande. I projektet utvecklades verktyg och material som fungerar som resur- ser för rektorer, ämnesföreträdare och lärare. Ett annat exempel är Språk och lärande, vilket är en utbildnings- insats om språk- och kunskapsutvecklande arbetssätt för alla försko- lor och skolor i . Enligt SKL är det övergri- pande syftet med insatsen att öka de teoretiska och praktiska kunska- perna om språk- och kunskapsutvecklande arbetssätt för att alla barn och elever ska lyckas i förskolan och i skolans alla ämnen. Satsningen är flerårig och riktar sig i ett första steg till rektorer och förskole- Kontinuerlig och relevant kompetensutveckling chefer, för att därefter rikta sig till lärare och förskollärare på skolor och förskolor. Insatsen ägs och drivs av kommunen. 6.5.3Exempel på enskilda huvudmäns initiativ till kompetensutveckling Även enskilda huvudmän bedriver förstås egeninitierad kompetens- utveckling. har delgivit utredningen två exempel som här kort refereras. Inom Kunskapsskolan arbetar man med kompetensutveckling ut- ifrån utgångspunkten att den ska vara långsiktig. Dels driver skolor egna projekt, dels samarbetar skolor med skolutveckling i olika regio- nala kluster. Vid ”klusterdagar” träffas alla lärare i klustret. Även rek- torerna samarbetar inom klustren. Innehållet i skolornas egna projekt utformas utifrån den kvalitetsplan som rektor och lärare gemensamt tar fram på varje skola. Ett intressant exempel på kompetens- utveckling inom Kunskapsskolan är den som sker vid en grundskola i . På skolan har man metodiskt, långsiktigt och med kollegiala processer utvecklat lärarnas kompetens inom bedömning för lärande. Sedan karriärstegsreformen implementerades har förstelärarna en nyckelfunktion för Kunskapsskolans kompetensutveckling, och många förstelärare har i uppdrag att driva utvecklingsarbete på sin skola. Förstelärarna utbildas och utrustas med kunskap om litteratur, metoder för att driva skolutveckling och samtalsmetodik, för att kunna handleda sina kollegor. Bland annat har de läsecirklar där de tar del av och diskuterar gemensamma texter med relevans för temat. Förstelärarna är uppdelade i nätverk med olika teman, till exempel betyg och bedömning, ledarskap i klassrummet och anpassningar i undervisningen. Temana har uppstått i ett samspel mellan bedöm- ningar av nationella och lokala behov av ökad kompetens. Inom Kunskapsskolan finns också ett forsknings- och utveck- lingsprojekt där lektorer ger handledarstöd till lärare. Även hos den enskilda huvudmannen , som dri- ver både grundskolor och förskolor, är ambitionen att kompetens- utveckling för lärare ska bedrivas systematiskt och långsiktigt. Enligt en beskrivning av kompetensutveckling som utred- ningen har fått ta del av, träffas alla pedagoger för kompetensutveck- ling , och det avsätts dessutom per Kontinuerlig och relevant kompetensutveckling Kompetensutvecklingen fokuserar på ett tema i taget, utifrån en utvecklingsplan som tas fram utifrån utvärdering av verksamheten. Under –18 ska kompetensutvecklingen ske med kollegialt lärande där lärare på ett strukturerat sätt ska samarbeta och lära sig om och få (nya) perspektiv på sin dagliga praktik. 6.6Förenkling av de många statsbidragen kan bidra till bättre utväxling för lärares kompetensutveckling Utredningen har konstaterat att statsbidrag är knutna till flera av de statliga insatserna för kompetensutveckling för lärare och rektorer. hanterar nio statsbidrag för både behörighetsgivande fort- bildning och generell kompetensutveckling. Gemensamt för de olika statsbidragen som gäller kompetensutveckling är att de på olika sätt syftar till att underlätta lärarnas deltagande. Det kan ske genom att huvudmännen får ersättning för kostnader för till exempel lärarens kurslitteratur och resor, eller ersättning för vikariekostnader. Flera statsbidrag är till för att underlätta för utbildning av handledare som ska handleda sina kollegor i ett kollegialt lärande. Statsbidrag för att underlätta deltagande i behörighetsgivande utbildning •Statsbidrag för fortbildning av lärare samt fritidspedagoger och motsvarande (Lärarlyftet II)32 •Statsbidrag för personalförstärkning inom elevhälsan och när det gäller specialpedagogiska insatser och för fortbildning när det gäller sådana insatser33 •Statsbidrag för fortbildning av lärare när det gäller svenska som andraspråk och utbildning i svenska för invandrare34 32Förordning (2007:222) om statsbidrag för fortbildning av lärare samt fritidspedagoger och motsvarande. 33Förordning (2016:400) om statsbidrag för personalförstärkning inom elevhälsan och när det gäller specialpedagogiska insatser och för fortbildning när det gäller sådana insatser. 34Förordning (2016:709) om statsbidrag för fortbildning av lärare när det gäller svenska som andraspråk och sfi. Kontinuerlig och relevant kompetensutveckling • Statsbidrag för behörighetsgivande utbildning av yrkeslärare35 Statsbidrag för att underlätta deltagande i generell kompetensutveckling •Statsbidrag för handledare i läs- och skrivutveckling (Läslyftet)36 •Statsbidrag för kompetensutveckling av lärare i yrkesämnen37 •Statsbidrag för fortbildning av matematiklärare och för matema- tikhandledare ()38 •Statsbidrag för fortbildning i specialpedagogik (specialpedagogik för lärande)39 •Statsbidrag för lärare i nationellt minoritetsspråk40 En rik flora av statsbidrag som är svår att överblicka Det finns alltså en rik flora av statsbidrag som är till för kompetens- utveckling. Det är naturligtvis utmärkt att så mycket medel satsas på att förbättra lärares möjligheter att delta i kompetensutvecklings- insatser, men det stora antalet statsbidrag har mött en hel del kritik från såväl myndigheter som från skolhuvudmän. Även i samtal med utredningens experter och intressenter har problem med de många statsbidragen lyfts fram. Kritikerna anför bland annat att hanteringen av statsbidragen är administrativt krävande, vilket medför att små huvudmän utan en stor förvaltning har lägre kapacitet att söka och rekvirera statsbidrag. Detta riskerar i sin tur att undergräva de utjäm- nande syftena med flera statsbidrag då endast resursstarka huvudmän har tillräcklig kapacitet. Dessa problem behandlar utredningen i kapi- tel 9 och 10. Dessutom anförs att de statliga satsningarna inte alltid motsvarar lokala behov. 35Förordning (2013:60) om statsbidrag för behörighetsgivande utbildning för lärare i yrkes- ämnen. 36Förordning (2015:42) om statsbidrag för handledare i språk-, läs- och skrivutveckling. 37Förordning (2012:144) om statsbidrag för kompetensutveckling av lärare i yrkesämnen 38Förordning (2012:161) om statsbidrag för fortbildning av matematiklärare och för mate- matikhandledare. 39Förordning (2015:938) om statsbidrag för fortbildning i specialpedagogik. 40Regeringen (2015b). Kontinuerlig och relevant kompetensutveckling Statsbidragsfloran framstår som ett lapptäcke där statsbidragens syften i bland överlappar varandra som de innehåller olika regler och villkor. Detta medför en risk att de medel som satsas på kompetensutveckling inte används optimalt. Statsbidragen uppmärk- sammas av i budgetunderlaget –2020, där myndig- heten föreslår en översyn av regleringen av statsbidrag i syfte att skapa förutsättningar för en enklare och mer kostnadseffektiv han- tering och högre grad av medelsutnyttjande hos de tilltänkta mål- grupperna. konstaterar i sitt budgetunderlag att flera stats- bidrag förekommer inom liknande områden och har lika eller snarlika konstruktioner.41 Det finns dock skillnader i användning och regel- verk mellan dessa, vilket gör det svårt för huvudmännen att över- blicka de bidrag som finns. Enligt upplever målgrupperna dessutom att förordningarna är svåra att ta till sig. pekar på tre konsekvenser av att bidragen har liknande syften och utformning, är många till antalet och att regleringarna anses svårtolkade: •Det försvårar för huvudmän att få överblick över bidragen, vilket kan leda till att huvudmän väljer bort bidrag som kan vara lämpliga för dem. •Ett stort antal förordningar gör det svårare för huvudmännen att sätta sig in i vilka regler som gäller, vilket ökar risken att huvud- männen gör fel alternativt inte väljer att söka bidraget. •Huvudmän kan avstå från att söka bidrag om redovisningskraven blir för många eller om de inte förstår vilka redovisningskrav som följer av bidragen. menar att det bör övervägas om olika statsbidrag kan sam- manföras till färre men större bidrag, vilket sannolikt skulle göra det enklare för huvudmännen att överblicka de satsningar som finns och att delta i de som passar för deras verksamhet. I en bilaga identifierar några statsbidrag som bedöms vara särskilt angelägna att se över. När det gäller kompetensutveckling gäller det tre förord- ningar som styr olika ”lyft”: Matematiklyftet, Läslyftet och Special- pedagogik för lärande, samt flera statsbidragssatsningar som syftar till 41 (2017j) Kontinuerlig och relevant kompetensutveckling att höja behörigheten för olika grupper av lärare eller lärare i olika anser att en ”standardförordning” för ”lyften” res- pektive satsningarna på behörighetsgivande utbildning skulle förenkla hanteringen men ändå göra det möjligt för regeringen att variera inne- hållet utifrån aktuella behov och satsningar. Huvudmännen anser att de specialdestinerade statsbidragen leder till ryckig styrning av verksamheten Det är fler än som ser problem med de många statsbidra- gen på skolans område. visade 2014 att specialdesti- nerade statsbidrag på skolområdet inte går till de skolor som behöver dem bäst.42 Statskontoret har pekat på att många kommuner anser att utformningen av statsbidragen leder till reaktiva och kortsiktiga prio- riteringar i kommunerna som inte alltid stämmer överens med kom- munernas behov och möjligheter.43 I en skrivelse till Utbildnings- departementet skriver 73 förvaltningschefer i storstadsregionerna att kommunerna i många fall upplever arbetet med nuvarande statsbi- dragssystem som administrativt tids- och resurskrävande. Kom- munerna ser också en brist på långsiktighet vilket försvårar verksam- hetsplanering och budgetering.44 I den rapport som publicerade var syftet att undersöka om de riktade statsbidragen i skolan är ändamålsenliga, det vill säga om de verkar för att nå de nationella målen.45 I rapporten konstaterar myndigheten att flera olika aktörer har kritiserat de riktade statsbidragen inom skol- området, bland annat för att de är för många och för att de flyttar fokus från helheten till delar av verksamheten. Därutöver har det framförts att de många bidragen orsakar en oförutsägbar och ryckig styrning, att administrationen kring dem är oproportionerligt krång- lig och tidskrävande och att de mindre huvudmännen är underrepre- senterade. samlade bedömning är att systemet med riktade statsbidrag inom skolområdet inte fungerar väl för att stödja huvud- männen i deras skolutveckling. Systemet kan därmed inte anses vara 42Riksrevisionen (2014). 43Statskontoret (2016). 4473 kommuner i storstadsregionerna , och (gy) samt (2017). 45Riksrevisionen (2017a). Kontinuerlig och relevant kompetensutveckling Myndigheten menar vidare att kritiken mot de rikta- de statsbidragen gör det befogat att ifrågasätta om nuvarande system med riktade statsbidrag inom skolan i enlighet med budgetlagen karaktäriseras av hög effektivitet och god hushållning med statens medel. föreslår därför att regeringen ska överväga att ersätta det breda utbudet av riktade stimulansbidrag med en fördel- ning av medel som utgår från huvudmännens behov. 6.6.1Statsbidrag bör läggas samman och förenklas Utredningens bedömning: Det är viktigt att regeringen full- följer intentionen att göra en översyn av de många specialdes- tinerade statsbidragen på skolområdet, för att till exempel lägga samman eller förenkla vissa statsbidrag för kompetensutveck- ling. Ett första steg skulle kunna vara att följa för- slag om att sammanföra olika statsbidrag till färre men större bidrag. Regeringen har hörsammat problemen med de många statsbi- dragen, och skriver följande i budgetpropositionen . ”Som ett led i regeringens förbättrade styrning av skolan behövs också en översyn för att t.ex. lägga samman eller förenkla de riktade stats- bidragen.”46 Utredningen anser att det är viktigt att regeringen fullföljer denna intention. Ett första steg skulle kunna vara att följa förslag om att sammanföra olika statsbidrag till färre men större bidrag. När det gäller kompetensutveckling för lärare har utredningen identifierat två olika grupper av statsbidrag som i syften och konstruktion ofta ligger nära varandra. En grupp utgörs av statsbidrag som är till för behörighetsgivande utbildning, och den andra av statsbidrag som är till för generell kompetensutveck- ling. Om bidragen slås samman kan fördela medlen mer flexibelt vilket sannolikt skulle öka möjligheten att bidragen kom- mer till nytta. Det skulle sannolikt också göra det enklare för huvudmännen att överblicka de satsningar som finns och att delta i de som passar för deras verksamhet. Om regeringen vill styra stats- 2017/18:1, s. 192. Kontinuerlig och relevant kompetensutveckling bidragen enligt sin politik skulle detta kunna ske genom en priori- teringsordning. Det finns också flera olika statsbidrag för karriär- tjänster. skulle även dessa kunna slås samman. Utredningen visar på en möjlighet till ett första steg i kapitel 10. 6.7Lärare och rektorer behöver systematisk kompetensutveckling för att utvecklas konstaterar i rapporten in att ett utbildningssystem behöver kunna hantera föränderliga samhälleliga, ekonomiska och individuella behov, och att de verksamma behöver ha tillräcklig kapacitet för att möta de utmaningar detta medför.47 Under en lärarkarriär sker förändringar i lärarens ämnen, didaktisk forskning, samhällsfenomen, elevsammansättning med mera som krä- ver att lärares kunskaper och kompetens utvecklas och aktualiseras. För att elevers utbildning ska vara likvärdig behöver också lärares möjligheter till kompetensutveckling vara likvärdiga. konsta- terar att små kommuner inte har de ekonomiska möjligheter som krävs för att erbjuda de verksamma i skolväsendet tillräcklig profes- sionsutveckling, och rekommenderar därför ett större nationellt åtagande. Staten har ökat sina insatser för kompetensutveck- lingen i skolväsendet. De statliga satsningarna är huvudsakligen upp- skattade, men det behövs en större systematik för bättre likvärdighet. Det behövs ett samlat grepp för lärares, förskollärares och rektorers professionella utveckling under hela yrkeskarriären. På så sätt kan kvaliteten på undervisningen höjas, och behovet av nationell likvär- dighet, förutsägbarhet och transparens vad gäller professionernas ut- vecklingsmöjligheter tillgodoses. Utredningen föreslår att det sam- lade greppet om lärares, förskollärares och rektorers kompetensut- veckling utgörs av det professionsprogram vars konturer beskrivs i detta betänkandes kapitel 3, 4 och 5. Programmet syftar ytterst till att utveckla barns och elevers lärande och till att utveckla skolprofes- sionernas attraktionskraft. I detta avsnitt resonerar utredningen mer i 47 (2015). Kontinuerlig och relevant kompetensutveckling detalj om innehållet i och omfattningen på den enskilde lärarens kompetensutveckling. Olika perspektiv på behov av att öka lärares kompetens Staten, huvudmannen, rektorn och lärarna delar ansvaret för under- visningens kvalitet. Behov av att öka lärares kompetens kan därför vara såväl individuella som kollektiva. Kollektiva behov kan i sin tur delas upp i en nationell nivå och en lokal nivå. Det finns också en tidsdimension i olika bedömningar av kompetensutvecklingsbehov. Kollektiva behov av kompetensutveckling Nationella bedömningar av lärares kompetensutveckling kan till exempel utgå från internationella kunskapsmätningar som visar på ett nationellt behov av att öka den samlade kompetensen inom ett om- råde eller ett ämne. Matematiklyftet, Läslyftet, Specialpedagogik för lärande och Lärarlyftet är exempel på satsningar som svarar mot ett nationellt behov av att öka den samlade lärarkompetensen. Kontinuerlig och relevant kompetensutveckling utveckling och forskning kan också visa på nationella behov av att lärarkåren ökar sin kompetens inom något område, till exempel inom språk- och kunskapsutvecklande arbetssätt, modersmålsundervisning eller digitalisering/programmering. Generella nationella motiv kan också vara att öka andelen behöriga lärare och att öka förutsätt- ningarna för att yrket är attraktivt . På motsvarande sätt kan rektorer och huvudmän identifiera lokala behov av att öka kompetensen inom vissa ämnen eller områden. Kompetensbehovet kan skilja sig åt mellan olika skolformer, mellan större och mindre skolor, och mellan skolor med olika elevsamman- sättning. Huvudmännen och rektorerna ansvarar tillsammans för ut- bildningens kvalitet hos huvudmannen och på skolenheterna. I det systematiska kvalitetsarbetet är kompetensutveckling av personalen ett av deras viktigaste verktyg för att driva utvecklingsarbete. Lärares individuella behov av kompetensutveckling Lärarna har ansvar för kvaliteten i sin egen undervisning, och har di- rektkontakt med eleverna i klassrummet. Lärarna har därför god insikt i hur deras kompetensbehov ser ut. Under en hel lärarkarriär finns det behov av att uppdatera och utveckla sina ämnes- och ämnes- didaktiska kunskaper. Behovet av detta ser förstås olika ut i olika skeden av lärarkarriären: den som har genomgått en lärarut- bildning har färska ämneskunskaper, till skillnad från den som utbil- dade sig . En lärare som är halvvägs in i karriären har å andra sidan samlat på sig kunskap och erfarenhet från undervisning som en nyutbildad lärare saknar och som kan delas i en kollegial process. En erfaren lärare kan också, tillsammans med rektorn, identifiera kompetensbehov som inte uppstår i en akut lokal kompetensbrist, utan i en ambition av att långsiktigt och strategiskt investera i kun- skap. Det kan till exempel handla om lärare som vill specialisera sig inom ett område som på lång sikt kan bidra till att skolans samlade kunskap inom området ökar. Lärare med specialistkunskaper inom exempelvis programmering, språk- och kunskapsutveckling eller matematisk problemlösning kan ha en nyckelroll i en lokal satsning med ett kollegialt lärande. Kontinuerlig och relevant kompetensutveckling Lärares behov av kompetens under lärarkarriären har alltså en indi- viduell och långsiktig dimension som inte enbart utgår från de aktu- ella kompetensbehoven vid skolenheten där läraren är verksam. Kollektiva och individuella behov av ökad kompetens behöver balanseras Det är alltså viktigt att de kompetensutvecklande delarna i ett profes- sionsprogram för lärare och rektorer balanserar nationella, lokala och individuella behov av kompetensutveckling. För att balansera inne- hållet i det nationella och regionala utbudet av utvecklingsinsatser ut- ifrån olika behov menar utredningen att en instans får i uppgift att, i samarbete med professionsföreträdare, huvudmän, universitet och högskolor och andra intressenter, bedöma och prioritera vilka insat- ser som ska erbjudas regionalt och nationellt. Skolmyndig- hetsutredning (U 2017:37) ska lämna förslag om hur organisationen bör utformas senast . Mer om instansen/funktionen i kapi- tel 5. När det gäller att avgöra riktningen och innehållet i en individuell lärares eller en grupp lärares kompetensutveckling behöver det också råda balans. Eftersom kompetensutveckling är huvudmäns och rekto- rers främsta verktyg för att driva kvalitetsutveckling måste det vara möjligt att anpassa kompetensutvecklingen till lokala behov av ökad kompetens på vissa områden. Men lärare måste själva också ha infly- tande över innehållet i kompetensutvecklingen. har kompetensutvecklingen alltmer tagit formen av verksamhetsutveck- ling, vilket har fått till konsekvens att lärares individuella behov av att till exempel uppdatera sina ämneskunskaper och ta del av ämnesdi- daktisk forskning, har fått stå tillbaka. En annan konsekvens är att den har fått slagsida mot att åtgärda akuta kompetensbrister, medan de långsiktiga, strategiska investeringarna i kompetens har lämnats till lärarna själva. Staten har sett behov av att initiera olika tidsbe- gränsade ”lyft”, såsom Matematiklyftet och Läslyftet. Lyften har varit framgångsrika, men har mött kritik i att de är tidsbegränsade och går ut på att lappa och laga. Tanken med ett professionsprogram är att sådana ”lyft” inte ska behövas. I stället ska investeringar i individuella lärares långsiktiga utveckling säkerställa att kompetensbrister som föranleder ett nationellt lyft inte uppstår. Kontinuerlig och relevant kompetensutveckling 6.7.1Ett professionsprogram för lärare, förskollärare och rektorer Utredningens förslag: En struktur för systematisk kompetensut- veckling inrättas i ett professionsprogram för lärare, förskollärare och rektorer. Legitimerade lärare och förskollärare samt rektorer anställda i skolväsendet ska ges möjlighet att ta del av kompetensutvecklings- insatser för att stärka yrkesskickligheten. Skollagens krav vad gäller huvudmannens ansvar för legiti- merade lärares kompetensutveckling ska preciseras. Utredningen föreslår att en struktur för systematisk kompetens- utveckling inrättas i ett professionsprogram för lärare, förskollärare och rektorer. Programmet beskrivs huvudsakligen i kapitel 3, 4 och 5. Utredningen anser att kompetensutveckling med relevans för lärares yrkesskicklighet bör ske kontinuerligt under lärarkarriären. Svenska lärare ägnar avsevärt färre dagar åt kompetensutveckling än den genomsnittliga TALIS-läraren.48 De som svenska lärare deltar i kompetensutvecklingsinsatser är också väsentligt mind- re än de genomsnittliga som kommunalt anställda lärares avtal ger rätt till. Med tanke på hur viktig kompetensut- veckling är för undervisningens kvalitet anser utredningen att det är av största vikt att denna andel ökar. Omfattningen på olika lärares kompetensutveckling kommer även i fortsättningen att skilja sig åt, beroende på att behovet ser olika ut. Även för en individuell lärare kan tiden för kompetensutveckling komma att variera över åren. Det beror på att lärares behov och förutsättningar ser olika ut i olika skeden av lärarkarriären. Utred- ningen vill dock trycka på att det är centralt att kompetensutveckling för varje individ sker kontinuerligt under yrkeslivet, även om mäng- den varierar mellan individer och . Det vore bra om det är möjligt att ackumulera tid för kompetensutveckling , för