sou · H6B350 · 2018-06-19 00:00:00 — Trycket från den internationella konkurrensen blir därmed allt mer kännbar för den inhemska film- och tv-produktionsmarknaden. Vad ska public service göra och tillsammans med vem? Branschen för radioproduktion ser väsentligt annorlunda ut jämfört med marknaden för film- och tv-produktion. SR är i princip det enda programbolaget som lägger ut radioprogram för extern produktion, vilket innebär att SR:s ställning i förhållande till produktionsbolagen på radioområdet är stark. SR har varit en drivande kraft inom radio- produktionsmarknaden och i vissa avseenden varit en plantskola för radioproducenter. Det finns dock ingen aktiv branschorganisation för radioproducenter som kan ge en heltäckande bild av hur mark- naden för produktionsbolag som producerar radio ser ut. Av de bolag som SR uppger att man arbetar tillsammans med är en stor majoritet lokaliserade till storstäderna. Däremot kan konstateras att marknaden för radioproduktion har förändrats i och med att utbudet och efterfrågan på poddradioprogram har ökat. Allt fler aktörer producerar numera ljud i olika former. Spotify, Acast och SoundCloud är några av de svenska aktörer som satsat stort inom ljudmedia och lyckats inter- nationellt. Radiopubliken i använder dock fortfarande ström- made ljudtjänster huvudsakligen som ett komplement till linjär radio (MPRT 2017c). Även inom ljudmedier ökar konkurrensen från internationella aktörer, som iTunes, TuneIn och Amazon, men inte i samma ut- sträckning som på film- och tv-området. Radio- eller ljudmediepro- duktion är inte förknippat med samma kostnader som tv- eller film- produktion, vilket gör att ljudproduktionsbolag inte tar en lika stor ekonomisk risk som produktionsbolag som gör film eller tv. 5.6.5Uppdrag att stärka produktionsmarknaden i hela landet Förslag: SR, SVT och UR ska stärka en livskraftig produktions- marknad i hela landet. Public service-bolagen är beroende av en välmående produktions- marknad för att kunna uppfylla sina uppdrag om ett mångsidigt pro- gramutbud med bredd, särpräglade programtyper och variation i produktionsformer. En mångfald i programproduktionen kan bara Vad ska public service göra och tillsammans med vem? realiseras genom en blandning av egenproduktion, utläggningar, sam- arbetsprojekt, inköp och utomståendes medverkan. Utläggningar till externa aktörer konkurrensutsätter den egna verksamheten och bidrar till att öka kreativiteten internt. Samtliga tre programbolag uppger att de arbetar för att öka tyd- ligheten kring sina beställarroller. SR, SVT och UR är som beställare, med sina respektive uppdrag och stabila finansiering, i vissa avse- enden helt avgörande för produktionsmarknaden i . Public service har även särdeles stark köparmakt eftersom bolagen har en omfattande intern produktion. I en rapport om public services marknadspåverkan som MPRT presenterade 2015 betonade myndig- heten att det var viktigt att public service-bolagen inte missbrukade sin starka ställning som beställare utan skulle värna om att agera rätt- vist och affärsmässigt (MPRT 2015 s. 112). Public service-bolagen har möjlighet att vägleda sina beställare av externt producerat innehåll för att säkerställa att produktionssamar- betena präglas av långsiktighet och transparens i syfte att främja en välmående produktionsbransch. Precis som Konstnärliga och () framhåller är ett uppdrag att stärka en livskraftig produktionsmarknad även en viktig del av bolagens kulturuppdrag, eftersom public service på så sätt in- direkt stärker det stora antalet kreatörer och kulturarbetare som bidrar till produktionerna (dnr Komm2018/00061-36). Kommittén föreslår därför att det i respektive bolags anslagsvillkor införs ett vill- kor om att public service-bolagen har ett ansvar för att stärka en livs- kraftig produktionsmarknad i hela landet. Produktion i hela landet Uppdraget att stärka en livskraftig produktionsmarknad i hela landet innebär att public service fördelar sina produktioner på så vis att olika produktionsbolag får möjlighet att producera åt public service- bolagen. SR, SVT och UR bör även, i den mån det är möjligt, måna om att produktionsbolag utanför storstadsregionerna får tillfälle att producera program åt bolagen. Produktionsbolag utanför stor- städerna kan även bidra med lokalkännedom och lokal kompetens, vilket bidrar till att stärka public services speglingsuppdrag. Vad ska public service göra och tillsammans med vem? delen av alla produktionsbolag, både avseende radio- och tv-pro- duktioner, är belägna i . uppger dock SR och SVT att man anlitar produktionsbolag utspridda över hela landet, varför det inte torde vara svårt för bolagen att uppfylla och redovisa det krav som kommittén föreslår. Att public service-bolagen får i uppdrag att stärka en produktionsmarknad i hela landet kan också utgöra ett incitament att etablera produktionsverksamhet utanför storstäderna. Det är oftast produktionsbolagen som står för utvecklingskost- naderna för en produktion. Bolagen lägger därmed i regel ner betyd- ande arbete i produktionerna som de inte får ersättning för. Ett sätt för public service att stärka en livskraftig produktionsmarknad kan vara att sträva efter att produktionsbolagen i större utsträckning får betalt för det arbete som bolagen initialt har lagt ner i produktionen. Public service ska använda sina medel med omsorg och publikens bästa för ögonen. Ett förhållningssätt som innebär att minimera kostnaderna för externt innehåll ligger inom bolagens uppdrag. Det kan dock även riskera att urholka produktionsmarknaden och villkoren för de som arbetar där. Att det finns en livskraftig produk- tionsmarknad som kan leverera högkvalitativt och relevant innehåll och utmana public service-bolagen till att höja kvaliteten på sin interna produktion ligger också i publikens bästa. Ett sätt att stärka produktionsmarknaden mer långsiktigt kan således vara att i den mån det är möjligt ta hänsyn till produktionsbolagens idéut- veckling när ersättningen förhandlas. Ett annat sätt att stärka en livskraftig produktionsmarknad kan vara att produktionsbolagen ges ökad möjlighet att exploatera sin pro- duktion eller sitt format. Det gäller framför allt film- och tv-pro- duktioner som generellt sett har en större andrahandsmarknad än radioproduktioner. Men mot bakgrund av medieutvecklingen och förändringen i sättet som ljud konsumeras, som exempelvis Vad ska public service göra och tillsammans med vem? podcasts, torde det även bli allt viktigare i förhållande till radiomark- naden. har SVT och FTVP omförhandlat SVT:s normalvillkor för tv-produktion. FTVP anser att de nya villkoren innehåller förbättringar och menar att relationen mellan parterna är bättre . SVT anser att den allmänna utgångspunkten fortsatt bör vara marknadsmässighet och förhandlingar i respektive fall, där rättighetsfördelningen står i proportion till den risk som respektive aktör tar. Bolaget uppger att man i förhandlingarna med produktionsbolagen arbetar för att tillvarata publikens intressen. En tvingande rättighetsfördelning skulle i förlängningen kunna inne- bära en begränsning av andelen utläggningar och en tvingande ut- läggningsnivå skulle enligt SVT även försämra konkurrensen mellan intern och extern produktion. Kommittén instämmer i att villkoren mellan public service och produktionsbolagen bör bestämmas av parterna i dialog. Det gynnar produktionsbolagen om det finns en ömsesidig acceptans för vill- koren, snarare än att public service åläggs specifika villkor av staten. Sådana villkor riskerar även få svåröverblickbara konsekvenser för samtliga aktörer på radio- och tv-marknaden. I vissa länder har public service-bolagens skyldighet att köpa in externt producerat innehåll reglerats. I exempelvis används ett antal olika kvoter för att reglera omfattningen av den tv-, radio- och onlineproduktion som BBC ska lägga ut på externa pro- ducenter. Exempelvis så ska av det totala tv-inne- hållet produceras externt. Motsvarande reglering finns i . Där är det ett belopp, i genomsnitt under innevarande avtalsperiod, 2015–2018, som ska läggas på extern pro- duktion. Utöver detta ska läggas på filmproduktion. I DR:s nuvarande public service-kontrakt finns även reglerat hur dialogen med de externa produktionsbolagen ska hanteras, bl.a. att DR ska bjuda in till en pitch-dag och hålla årliga öppna möten för produktionsbolagen (BBC 2016 och Danska kulturministeriet 2014). Vad ska public service göra och tillsammans med vem? SVT uppger att bolagets andel externa produktion ligger på en internationellt sett hög nivå och att andelen extern pro- duktion inte bör regleras. En i förväg bestämd kvot ska inte vara styrande i stället för den bästa programidén, menar bolaget. Mot- svarande internationella jämförelser saknas för och UR. Det är överlag svårt att bedöma andelen av SR:s externa produktion efter- som bolaget endast redovisar kostnaden för produktionsutläggningen utan att relatera den till jämförbara kostnader för det egenpro- ducerade innehållet. UR har en noterbart låg grad av extern tv-produktion men upp- ger att det är möjligt att utöka andelen utlägg. Kommittén anser inte att public service-bolagens andel externa produktion bör regleras närmare utan menar att bolagen själva slut- ligt avgör omfattningen av den externa produktionen. Men i upp- draget att stärka en livskraftig produktionsmarknad i hela landet ligger en förväntan på att public service-bolagen ökar andelen extern produktion. Förutom att vara beställare av innehåll är public service-bolagen även direkta konkurrenter till produktionsbolagen genom sina stora andelar egenproduktion. En fråga som har aktualiserats när det gäller fördelningen av intern och extern produktion är möjligheten till momskompensation. Public service-bolagen betalar moms på inköpta program men har inte rätt att dra av den ingående momsen eftersom radio- och tv-avgiften är undantagen från skatteplikt. Bolagen har inte heller rätt till återbetalning av den ingående momsen, varför den stannar som en kostnad i bolaget. Enligt flera intressenter, bl.a. FTVP, påverkar detta konkurrensneutraliteten mellan externa och interna produktioner – det är kostnadsmässigt mer fördelaktigt för public service-bolagen att producera innehållet internt (dnr Komm2018/00061-5). Som nämns ovan utreddes denna fråga ingående inför nuvarande tillståndsperiod, men regeringen valde att inte genomföra utredning- ens förslag eftersom det fanns vissa oklarheter i modellens kon- struktion. En momskompensationsmodell skulle innebära stora Vad ska public service göra och tillsammans med vem? kostnader att införa men garanterar inte att bolagens externa pro- duktion kommer att öka. Kommittén anser att det finns andra sätt att stimulera till ökad extern produktion, bl.a. genom kommitténs förslag om ett uttryckligt uppdrag att stärka produktionsmarknaden i hela landet. 5.7Tidningen 8 Sidors organisatoriska hemvist Regeringen beslutade genom tilläggsdirektiv att ge kommittén i uppdrag att utreda förutsättningarna för att låta ut- givningen av den lättlästa nyhetstidningen 8 Sidor rymmas inom ramen för ett nytt public service-uppdrag 2020 (dir. 2018:04, se bilaga 3). I detta avsnitt lämnar kommittén sin bedömning med anledning av tilläggsdirektivet. Inledningsvis ges en bakgrunds- beskrivning av tidningen 8 Sidor och frågan om verksamhetens organisatoriska hemvist. 8 Sidor är en nyhetstidning på lättläst svenska som riktar sig till per- soner med lässvårigheter. Verksamheten ingår i Myndigheten för tillgängliga medier (MTM) som övertog utgiv- ningen från stiftelsen i samband med att stiftel- sen upphörde. Tidningen publiceras i en pappersutgåva och på webb- platsen . Tidningen tillgängliggörs också i inläst form, som digitalt distribuerad taltidning och som punktskriftstidning. En oberoende ansvarig utgivare utses av MTM:s generaldirektör. Redaktionen har fem årsarbetskrafter. 8 Sidor utkommer en gång . Antalet prenumerationer har minskat något . ökar antalet besök på (tabell 5.2). Totalt bedöms 8 Sidor ha cirka 70 000 läsare (MTM 2018). I propositionen Lättare att läsa bedömde reger- ingen att eftersom det inte är tillräckligt utrett att målgrupperna för lättläst har samma möjlighet att tillgodogöra sig den lättlästa tid- ningen digitalt bör tidningen även fortsatt göras tillgänglig i tryckt format vid behov (prop. 2013/14:134 s. 22). Vad ska public service göra och tillsammans med vem? De flesta läsarna finns inom den vanliga ungdomsskolan. Den näst största läsargruppen är personer med intellektuell funktionsnedsätt- ning inom särskolan, på olika former av boenden och även arbets- platser. En annan grupp läsare är invandrare som lär sig svenska. har MTM fått ett uppdrag att driva webb- platsen ”Alla väljare” – – som innehåller lättlästa nyheter och information om politik och de allmänna valen. Verksamheten ska särskilt inriktas mot grupper av röstberättigade med lågt deltagande i tidigare allmänna val såsom unga, utrikes födda och personer med funktionsnedsättning. Webbplatsen är en del av och drivs av redaktionen för 8 Sidor. Uppdraget finansieras med från anslag 6:1 Allmänna val och demokrati, UO1. Frågan om organisatorisk hemvist Den organisatoriska hemvisten för 8 Sidor har sedan tidningen 2015 blev en del av MTM varit föremål för diskussion, huvudsakligen mot bakgrund av frågan om tidningens oberoende. Det var ursprungligen (SOU 2013:58) som föreslog att 8 Sidor skulle ges ut av MTM med en oberoende chef- redaktör. Efter att en majoritet remissinstanser påtalat problema- tiken med att en statlig myndighet ger ut en nyhetstidning som ska vara publicistiskt oberoende bedömde den dåvarande regeringen i propositionen Lättare att läsa (prop. 2013/14:134) att produktionen av en lättläst nyhetstidning i stället borde upphandlas av MTM. Detta skulle enligt regeringen vara det bästa alternativet för att till- godose behovet av en oberoende ansvarig utgivare som är frikopplad från myndigheten. Ett exempel på en liknande lösning är . , som i stället förordade en skyndsam Vad ska public service göra och tillsammans med vem? utredning av ett inordnande av tidningen inom public service, an- förde dock att om detta inte var möjligt av tidsskäl borde tidningen drivas vidare inom MTM. För att inte omöjliggöra ett alternativ till att myndigheten är huvudman för 8 Sidor borde tidningen inte upphandlas, utan drivas av myndigheten (bet. 2013/14:KrU11, rskr. 2013/14:356). I frågan anförde utskottet bl.a. att tidningen 8 Sidor riktar sig till en målgrupp med ett mycket begränsat utbud att välja bland och att det därför är extra viktigt att nyhetsförmedlingen fortsätter att vara fri och oberoende. Med anledning av tillkännagivande tog Kulturdeparte- mentet fram en promemoria gällande 8 Sidors orga- nisatoriska hemvist som remitterades (dnr Ku2014/1282/MFI). I budgetpropositionen bedömde regeringen att utgivning av tidningen 8 Sidor som en del av ett public service-uppdrag inte är förenligt med nuvarande reglering av public service-verksamheten. Regeringen ansåg att tidningen 8 Sidor till- fälligt ska ges ut av MTM och avsåg att noga följa 8 Sidors situation och utreda tidningens hemvist ytterligare (prop. 2014/15:1, utg.omr. 17, s. 38). I budgetpropositionen bedömde regeringen vidare att den redovisning MTM lämnat (dnr Ku2014/01216/MF) visade att tidningens redaktionella oberoende och spridningen till målgruppen tillgodosetts på ett ändamålsenligt sätt. För att säkerställa det redaktionella oberoendet har bl.a. åtgärder vidtagits när det gäller lokaler, it-lösningar och administra- tion. Regeringen ansåg mot bakgrund av de åtgärder som vidtagits att tillkännagivande tillgodosetts och fick anses slut- behandlat (prop. 2016/17:1, utg.omr. 17, s. 85). Frågan aktualiserades på nytt i betänkande En gränsöverskridande mediepolitik (SOU 2016:80), där utred- ningen bedömde att huvudmannaskapet för 8 Sidor bör omprövas. ansåg bl.a. att det inte går att förena en oberoende nyhetsförmedling med att vara organisatoriskt eller finansiellt bero- ende av en central myndighet på det område som ska granskas. Utredningen anförde bl.a. att tidningen skulle kunna inordnas i något av de nuvarande public service-bolagen eller i någon annan konstruktion under för , SVT och UR och menar att frågan bör utredas vidare. I sitt remissvar välkomnade MTM en utredning för att klargöra om det finns behov av en annan lösning för 8 Sidors fortsatta utgivning. Även 8 Sidor välkomnade i Vad ska public service göra och tillsammans med vem? sitt remissvar en utredning som undersöker vilken huvudman som är lämpligast för 8 Sidor. Tidningen var positiv till möjligheten att bli en del av public service och att detta utreds i samband med nästa tillståndsperiod. Regeringen beslutade att uppdra åt MTM att omlokalisera sin verksamhet från till , där myn- digheten ska ha sitt säte (dnr Ku2018/00099/MF). Lokaliseringen ska vara avslutad . I beslutet anförs att vad gäller nyhetstidningen 8 Sidors organisa- toriska hemvist bör förutsättningarna utredas i särskild ordning. 5.7.2Kommitténs utredning av förutsättningarna för att inrymma tidningen 8 Sidor inom public service Uppdraget handlar om att analysera och bedöma förutsättningarna för att låta utgivningen av tidningen 8 Sidor rymmas inom ramen för ett nytt public service-uppdrag 2020. Om förutsättningar bedöms finnas kan ett förslag till ett sådant uppdrag lämnas eller eventuella frågor hänvisas till vidare utredning. Om förutsättningar saknas för att inordna 8 sidor i public service-bolagens verksamhet ingår det inte i uppdraget att utreda andra alternativ. Kommittén uppfattar uppdraget som att 8 Sidor i allt väsentligt ska bestå i sin nuvarande form och att en viktig del av verksamheten är att svara för utgivning av en tryckt nyhetstidning. Synpunkter från berörda aktörer Kommittén har genom skriftliga frågor inhämtat public service- företagens inställning i frågan. SR bedömer att förutsättningar att rymma utgivningen av tid- ningen 8 Sidor inom ett uppdrag till public service är mycket små. SR konstaterar mot bakgrund av att public service definierats som radio och tv i allmänhetens tjänst att det skulle innebära ett om- fattande avsteg från svensk public service-tradition att ge något av bolagen i uppdrag att ge ut en tidning. SR lyfter också fram att det Vad ska public service göra och tillsammans med vem? med dagens regelverk inte går att inlemma en tidning, vare sig tryckt eller digital, i uppdrag. Den granskning som skulle komma ifråga för det tryckta formatet är via Allmänhetens () och () (dnr Komm2018/00061-43). SVT framför att det är fullt tänkbart att, inom ramen för före- tagets nyhetsorganisation, producera nyhetsinformation i enlighet med de behov som målgruppen för 8 Sidor har. SVT framhåller att de har ett uppdrag som syftar till att tillgängliggöra pro- gramutbud för personer med olika funktionsvariationer. Detta görs genom olika medieslag såsom video, ljud och text. Företaget anser dock att de delar av 8 Sidors verksamhet som är hänförliga till tid- ningsdistribution (prenumerationslösningar, tryck och distribution) inte på ett enkelt sätt ryms inom ett public service-uppdrag. SVT föreslår att verksamheten delas upp så att exempelvis en institution som MTM tar ansvar för att tillgängliggöra nyheterna från public service i tryckt tidningsform (dnr Komm2018/00061-42). UR menar att förutsättningar att rymma utgivningen av tid- ningen 8 Sidor inom ett public service-uppdrag saknas eftersom det inte skulle vara förenligt med nuvarande reglering av public service- verksamheten. UR anser inte heller att det är önskvärt att genomföra de omfattande ändringar i lagar och tillstånd som skulle kunna göra detta möjligt. UR framför vidare att ett inrymmande av utgivningen av 8 Sidor inom public service skulle leda till en minskad medieplura- lism (dnr Komm2018/00061-55). 8 Sidors och MTM:s inställning Följande synpunkter har lämnats av redaktionen för tidningen 8 Sidor och MTM. Redaktionen för tidningen 8 Sidor menar att förutsättningarna för att inrymma verksamheten inom public service är mycket goda. Public service är ett uppdrag i allmänhetens tjänst och det stämmer mycket väl in på 8 Sidor. Enligt 8 Sidor bör verksamheten bedrivas som en oberoende redaktion inom public service men med möjlighet till samarbeten med andra redaktioner inom public service. Sådana journalistiska utbyten lyfter 8 Sidor fram som mycket positiva och Vad ska public service göra och tillsammans med vem? som argument för att flytta verksamheten från nuvarande myndig- hetsmiljö till ett av public service-bolagen. 8 Sidor framhåller vidare betydelsen av den tryckta tidningen som i huvudsak går till skolor och andra verksamheter som daglig verksamhet och gruppboenden. För många läsare är det den tryckta tidningen som gör nyheterna tillgängliga. Den kan inte ersättas av lättlästa nyheter på internet (dnr Komm2018/00061-56). MTM avstår från att yttra sig om förutsättningarna för att inrymma 8 Sidor inom public service och menar att det är en fråga för kommittén att bedöma. MTM har framfört att det finns en för- ståelse hos myndigheten för att det innebär vissa svårigheter och ut- maningar att vara en självständig, oberoende tidningsredaktion i en myndighet. En viktig aspekt, som bör beaktas, är frågan om trovär- dighet och opartiskhet för såväl tidningen som för myndigheten. En annan är intresset av att tillvarata redaktionens erfarenhet och kom- petens vid en eventuell utgivning av 8 Sidor inom ett public service- uppdrag (dnr Komm2018/00061-57). Genom ett skriftligt samråd har kommittén inhämtat synpunkter från organisationer som företräder tidningen 8 Sidors läsare. , unga och vuxna med utvecklingsstörning (FUB) framhåller bl.a. att personer med utvecklingsstörning ska ha tillgång till en eller flera papperstidningar med lättlästa nyheter. Vidare anför FUB att tidningen 8 Sidor bör göras av en oberoende redaktion oavsett huvudman och att det finns förutsättningar att rymma utgivningen av 8 Sidor inom ett public service-uppdrag med tanke på företagens uppdrag att förmedla oberoende journalistik i ett tillgängligt format (dnr Komm2018/00061-79). understryker att det är viktigt att tidningen 8 Sidor ges ut av en oberoende redaktion och att tidningen även i fortsättningen finns i pappersformat. Vidare framhåller Dyslexiför- bundet att det inte har kompetens att ta ställning till om den bästa hemvisten för 8 Sidor är inom public service eller inom lämplig myn- dighet (dnr Komm2018/00061-77). Vad ska public service göra och tillsammans med vem? anför bl.a. att det är viktigt att tidningen görs av en oberoende redaktion och att det är viktigt att värna papperstid- ningen. bedömer att det finns en möjlig utvecklings- potential vid en flytt av 8 Sidor till public service-företagen i och med att olika redaktioner ömsesidigt kan lära av varandra (dnr Komm2018/00061-72). vill framför allt betona vikten av att tidningen fortsatt publiceras som papperstidning och att den, oavsett organisatorisk hemvist, har en oberoende redaktion. För- bundet avstår från att svara på frågan om tidningen bör ha sin orga- nisatoriska hemvist inom public service (dnr Komm2018/00061-78). Enligt tilläggsdirektivet ska kommittén hålla berörda centrala arbets- tagarorganisationer informerade om arbetet och ge dem tillfälle att framföra synpunkter. har framfört föl- jande. Utgivningen av tidningen 8 Sidor kan inte inrymmas inom det nuvarande public service-uppdraget. Även om det finns lagtekniska möjligheter att utöka public service-uppdraget till att omfatta print- produkter finns flera nackdelar med en sådan lösning. Förbundet menar vidare att det är viktigt att verksamheten får en ny hemvist för att säkerställa tidningens oberoende och förordar en form som är frikopplad från myndighetsutövning för att värna oberoendet och skydda den publicistiska verksamheten (dnr Komm2018/00061-81). Fördelarna med att inrymma 8 Sidor i ett public service-uppdrag