sou · H6B386 · 2018-12-20 00:00:00 — Det senare skulle visa att ett slutbesked upphör att gälla, om det lovbeslut eller startbesked som slutbeskedet grundar sig på upphävs eller, när det gäller lovbeslut, inhiberas. Förhandsbesked går inte att verkställa Eftersom ett positivt förhandsbesked varken kan verkställas eller läggas till grund för ett beslut om bygglov innan det har fått laga kraft, så vore det inte lämpligt att reglera verkställbarhet av denna typ av beslut. Förslagen föreslås träda i kraft . Förslaget innebär att kommunernas hantering av lovbeslut underlättas och i förlängningen även till mindre arbete för kommunerna. Om förslaget inte genomförs kan kommunerna även i fortsättningen påverkas av den extra administration som den nuvarande regleringen medför. Förslaget att det ska framgå av PBL att ett slutbesked får ges för en åtgärd som kräver lov, även om lovbeslutet inte har fått laga kraft, bör underlätta tillämpningen för byggnadsnämnderna. Detta gäller även förslaget att det ska framgå av PBL att får förelägga om rättelse även i de fall det har vidtagits en åtgärd med stöd av ett bygglov, rivningslov eller marklov, där lovet har ändrats eller upphävts genom ett beslut eller en dom som har fått laga kraft. Förslaget medför en viss risk för att ett företag påbörjar en byggåtgärd trots att lovet inte har fått laga kraft, där genomförda åtgärder i ett senare skede måste återställas till följd av att lovbeslutet upphävs i högre instans. Den risken finns emellertid . Risken kan i viss mån tänkas minska genom förslaget att det ska framgå av ett beslut om lov att det sker på egen risk om byggherren påbörjar den sökta åtgärden innan lovet har fått laga kraft, även om har gett ett startbesked. Om förslaget inte genomförs kan konkurrensen inom byggbranschen påverkas negativt eftersom väntetider särskilt missgynnar mindre och nystartade företag med begränsat kassaflöde. till det enskilda fallet innebär det begränsade konsekvenser att ett företag behöver avvakta en byggåtgärd kan genomföras, i de fall ger lov och startbesked i samma beslut. Däremot är de aggregerade konsekvenserna stora eftersom det handlar om ett stort antal lovbeslut som byggnadsnämnderna beslutar . Jämfört med dagens reglering innebär förslaget en viss ökad risk för att en byggherre hinner påbörja en åtgärd med stöd av ett beviljat lov, innan en klagoberättigad granne får kännedom om lovbeslutet och har möjlighet att framställa ett yrkande om inhibition. Det innebär en marginell ökning av risken för att ett beslut om lov inte hinner bli föremål för överprövning innan det verkställs och att överklagandeprocessen därigenom i viss mån kan bli onyttig. Förslaget att beslut om lov ska gälla innebär en liten ökning av risken för att ett beslut inte hinner bli föremål för överprövning innan det verkställs. Det kan exempelvis handla om det hinner uppstå skador på natur- och kulturvärden genom att en berghäll sprängs bort, att vegetation tas ner eller att en värdefull kulturbyggnad rivs. En konsekvens av att införa en uttrycklig bestämmelse om att beslut om lov gäller skulle kunna bli att fler byggherrar påbörjar en åtgärd innan lovbeslutet har fått laga kraft. I vissa fall kan det exempelvis finnas kulturhistoriska värden eller naturvärden som skadas och är omöjliga att reparera. Det kan därför inte uteslutas att förslaget, om än i begränsad omfattning, kan leda till en negativ påverkan på natur- och kulturmiljön. Sammantaget bedöms emellertid förslaget enbart medföra små risker för skador på miljön. 1.1Lag om ändring i (2010:900) Härigenom föreskrivs i fråga om (2010:900) dels att 9 kap. 42 a § ska upphöra att gälla, dels att 9 kap. 40 §, 10 kap. 3, 4, 23 och 34 §§, 11 kap. 20 § och rubriken närmast före 10 kap. 3 § ska ha följande lydelse, dels att det ska införas två nya paragrafer, 10 kap. 3 a och 38 §§, och närmast före 10 kap. 4 § en ny rubrik av följande lydelse. Av ett bygglov, rivningslov eller marklov ska det framgå 1. vilken giltighetstid lovet har, 2. om det ska finnas någon 2. om det ska finnas någon som är kontrollansvarig och i så som är kontrollansvarig och i så fall vem eller vilka som är kon- fall vem eller vilka som är kon- 3. att lovet inte innebär en 3. att lovet inte innebär en rätt att påbörja den sökta åtgär- rätt att påbörja den sökta åtgär- har gett ett startbesked enligt 10 kap., och 4. att det sker på egen risk om byggherren påbörjar den sökta åt- gärden innan lovet har fått laga 1Senaste lydelse 2014:902. kraft, även om har gett ett startbesked. Lovet ska också innehålla de Lovet ska också innehålla de villkor och upplysningar som villkor och upplysningar som följer av 23, 36, 37 eller 38 § eller följer av 23, 36, 37, 37 a eller 38 § behövs i övrigt. eller behövs i övrigt. Om ett bygglov avser nybyggnad eller tillbyggnad av en bostadsbyggnad utanför ett område med detaljplan ska det, om det inte kan anses obehövligt med hänsyn till bullersituationen, även framgå beräknade värden för omgivningsbuller vid bostadsbyggnadens fasad och vid en uteplats om en sådan ska anordnas i anslutning till byggnaden. Ett beslut om att ge bygglov, rivningslov eller marklov får verkställas efter det att beslutet har kungjorts enligt 41 a §, även om det inte har fått laga kraft. Trots första stycket får bestämma att ett sådant beslut får verkställas tidigare, om ett väsentligt allmänt eller enskilt intresse kräver det. När en åtgärd får påbörjas En åtgärd får inte påbörjas Ett beslut om att ge bygglov, rivningslov eller marklov gäller ett startbesked, om åtgärden kräver , även om det inte har 1. bygglov, marklov eller riv- fått laga kraft. 2. en anmälan enligt föreskrifter som har meddelats med stöd av 16 kap. 8 §. 2Senaste lydelse 2018:674. ska med ett startbesked godkänna att en åtgärd som kräver lov eller anmälan får påbörjas, om25Ett byggnadsverk får inte tas i bruk i de delar som omfattas av ett startbesked för byggåtgärder förrän har gett ett slutbesked enligt 34–36 §§, om nämnden inte beslutar annat.Ett slutbesked gäller . Trots första stycket får en åtgärd som kräver lov inte påbörjas innan 1.byggnadsnämnden har gett ett startbesked enligt 23 §, och 2. eventuella villkor enligt 9 kap. 36 och 37 §§ och 24 § 2 detta kapitel är uppfyllda. Ett startbesked för en åtgärd som kräver lov gäller . En åtgärd som kräver anmälan får inte påbörjas innan 1.byggnadsnämnden har gett ett startbesked enligt 23 §, och 2.eventuella villkor enligt 24 § 2 är uppfyllda. Ett startbesked för en åtgärd som kräver anmälan gäller . När ett byggnadsverk får tas i bruk Ett byggnadsverk får inte tas i bruk i de delar som omfattas av ett startbesked för byggåtgärder förrän har gett ett slutbesked, om nämnden inte beslutar annat. ska med ett startbesked godkänna att en åtgärd som avses i 3 § får påbörjas, om 3Senaste lydelse 2015:668. 1.åtgärden kan antas komma att uppfylla de krav som gäller enligt denna lag eller föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen, 2.ett bevis om att det finns ett färdigställandeskydd som avses i 16 § har visats upp för nämnden, om det krävs ett sådant skydd, 3.ett bevis om besked om skyddsrum har visats upp för nämnden, om det krävs ett sådant besked enligt 3 kap. 4 § lagen (2006:545) om skyddsrum, 4.en redovisning av alternativa energiförsörjningssystem har visats upp för nämnden, om en sådan redovisning krävs enligt 23 § lagen (2006:985) om energideklaration för byggnader, och 5.de villkor som har uppställts enligt 4 kap. 14 § eller 9 kap. 37 a § är uppfyllda. Vid anmälan som avser åtgärder enligt 9 kap. 4 a–4 c §§ ska bedömning enligt första stycket endast omfatta det som anges i första stycket 1. Ett startbesked får ges för en åtgärd som kräver lov, även om beslutet om lov inte har fått laga ett slutbesked godkänna att en ett slutbesked godkänna att en eller flera åtgärder som avses i 3 § eller flera åtgärder som kräver ska anses slutförda och, i fråga lov eller anmälan ska anses slut- om byggåtgärder, att byggnads- förda och, i fråga om byggåtgär- verket får tas i bruk, om der, att byggnadsverket får tas i 1.byggherren har visat att alla krav som gäller för åtgärderna enligt lovet, kontrollplanen, startbeskedet eller beslut om kompletterande villkor är uppfyllda, och 2.nämnden inte har funnit skäl att ingripa enligt 11 kap. Ett slutbesked får ges för en åtgärd som kräver lov eller anmälan, även om beslutet om lov eller startbeskedet inte har fått laga kraft. Om det på en fastighet eller i Om det på en fastighet eller i fråga om ett byggnadsverk har fråga om ett byggnadsverk har vidtagits en åtgärd i strid mot vidtagits en åtgärd i strid mot denna lag eller föreskrifter eller denna lag eller föreskrifter eller beslut som har meddelats med beslut som har meddelats med stöd av lagen, får byggnadsnämn- stöd av lagen, får byggnadsnämn- den förelägga den som äger fastig- den förelägga den som äger fastig- heten eller byggnadsverket att (rättelseföreläggande). (rättelseföreläggande). gäller när det har vidtagits en åtgärd med stöd av ett bygglov, lovet har ändrats eller upphävts genom en dom eller ett beslut som har fått laga kraft. får inte besluta om ett föreläggande om det har förflutit från överträdelsen. Den tioårsgräns som anges i andra stycket gäller inte om överträdelsen är att någon olovligen har tagit i anspråk eller inrett en bostadslägenhet för ett väsentligen annat ändamål än bostadsändamål. Denna lag träder i kraft . 4Senaste lydelse 2011:335. Regeringen beslutade om kommittédirektiven En utvecklad översiktsplanering (dir. 2017:6), bilaga 1. Enligt dessa ska en särskild utredare utreda och lämna förslag på följande områden; en utvecklad översiktsplanering, utformningen av det s.k. detaljplanekravet, möjligheten för kommunen att reglera upplåtelseformer och en privat initiativrätt till detaljplaneläggning. Utredningstiden förlängdes genom tilläggsdirektiv (dir. 2017:132), bilaga 2. Vi behandlade frågan om detaljplanekravet i vårt första delbetänkande (SOU 2017:64) och frågorna om en utvecklad översiktsplanering och en reglering av upplåtelseformen i vårt andra delbetänkande (SOU 2018:46). Regeringen beslutade om ytterligare tilläggsdirektiv (dir. 2018:62), bilaga 3. Enligt direktiven utökades uppdraget till att även omfatta frågan om hur verkställbarhet av bygglov, rivningslov och marklov kan regleras för att på bästa sätt tillgodose behovet av effektivitet i byggprocessen som ett ändamålsenligt skydd för bl.a. natur- och kulturvärden uppnås. Vidare ska vi också se över angränsande bestämmelser, t.ex. bestämmelserna om startbesked. Dessa frågor behandlar vi i det här delbetänkandet. Vårt slutbetänkande, som ska lämnas , avser frågorna om behovet av och förutsättningar för att införa en privat initiativrätt till detaljplaneläggning. Den nya förvaltningslagen kunde ha ändrat rättsläget för verkställbarhet av beslut om lov I förvaltningslagen (2017:900), förkortad FL, som trädde i kraft , finns bestämmelser om när ett beslut får verkställas, vilket är en nyhet i förhållande till den tidigare förvaltningslagen (1986:223). Ett beslut som får överklagas inom får enligt huvudregeln verkställas när överklagandetiden har gått ut, om beslutet inte har överklagats (35 § första stycket). Huvudregeln är alltså att beslutet ska få laga kraft för att det ska få verkställas. I (2010:900), förkortad PBL, finns det bestämmelser om att vissa åtgärder kräver bygglov, rivningslov eller marklov. En lovpliktig åtgärd får inte påbörjas innan har gett ett startbesked (10 kap. 3 §). Bortsett från bestämmelsen om startbesked i 10 kap. 3 § PBL, har det tidigare saknats uttryckliga bestämmelser i om när beslut om bygg-, rivnings- eller marklov får verkställas. Trots detta stod det klart genom den praxis som hade utvecklats att ett bygglovsbeslut fick verkställas på så sätt att byggherren fick genomföra den lovgivna åtgärden när gett ett startbesked, utan att behöva avvakta att överklagandetiden för bygglovet gått ut. Om åtgärden började genomföras innan beslutet hade fått laga kraft, stod byggherren risken för att bygglovet kunde ändras eller upphävas om det överklagades.1 Även när det gäller beslut om rivnings- och marklov gav praxis visst stöd för att sådana beslut, på samma sätt som bygglov, fick verkställas omedelbart.2 Vid omedelbar verkställbarhet av sådana beslut gällde samma risker för byggherren som när en byggherre påbörjade en bygglovspliktig åtgärd innan beslutet hade fått laga kraft. FL gäller för all handläggning av ärenden hos förvaltningsmyndigheterna och handläggning av förvaltningsärenden hos domstolarna, om inte en annan lag eller en förordning innehåller någon bestäm- 1Se bl.a. Regeringsrättens dom (RÅ) 1981 2:33 och Mark- och () dom MÖD 2017:9. RÅ 1993 ref. 14, mark- och miljödomstolens vid dom i mål nr P 2947-12, mark- och miljödomstolens vid dom i mål nr P 2372-15 och mark- och miljödomstolens vid dom i mål nr P 5420-16. melse som avviker från FL (1 § första stycket och 4 § FL). Det innebar att om verkställbarhet av beslut om lov inte uttryckligen reglerades i PBL, så skulle ett lovbeslut få verkställas först efter att det fått laga kraft enligt huvudregeln i 35 § FL. Förslag om att bibehålla rättsläget För att förhindra att FL skulle förändra förutsättningarna för att verkställa lovbeslut behövdes en ny bestämmelse i PBL i syfte att kodifiera den praxis som hade utvecklats. Av den anledningen utarbetade en arbetsgrupp inom promemorian Verkställbarhet av beslut om bygglov, rivningslov och marklov (dnr N2017/06955/SPN), bilaga 4. Arbetsgruppen föreslog i promemorian att det uttryckligen skulle framgå av PBL att ett beslut om bygglov, marklov och rivningslov får verkställas , även om beslutet inte har fått laga kraft. Under remissbehandlingen av promemorian pekade flera remissinstanser på att genomförandet av vissa rivnings- och markåtgärder kan medföra oåterkalleliga skador på natur- och kulturvärden. Verkställande av beslut som medger sådana åtgärder innan beslutet har fått laga kraft bedömdes av remissinstanserna i dessa fall kunna medföra att en överklagandeprocess blir meningslös. Förslag om tidsfrist för att skydda natur- och kulturvärden Regeringen angav i den efterföljande lagrådsremissen att intresset av att skydda natur- och kulturvärden måste vägas mot det allmänna intresset av fler bostäder och en snabb bygglovsprocess samt byggherrens enskilda intresse av att kunna utföra åtgärden . Utgångspunkten borde enligt regeringen därför även fortsättningsvis vara att ett beslut om bygglov, rivningslov och marklov ska få verkställas även om beslutet inte har fått laga kraft. Däremot borde det få ske först efter en tidsfrist. Detta för att säkerställa att ett verkställande av beslutet inte medför oåterkalleliga skador på värdefulla natur- och kulturvärden. Enligt lagrådsremissen borde ett lovbeslut därför få verkställas först sedan sakägare har fått möjlighet att överklaga beslutet och begära inhibition. Det borde alltså gå att inleda en överprövningsprocess innan den åtgärd som lovet avser får verkställas och eventuella natur- och kulturvärden gått förlorade. I lagrådsremissen föreslogs att tidsfristen skulle vara och beräknas från det att lovbeslutet har kungjorts (jfr 9 kap. 41 a § och 13 kap. 16 § tredje stycket PBL, 44 § FL och 26 § andra stycket lagen [1996:242] om domstolsärenden). Enligt regeringen skulle byggprocessen därigenom inte fördröjas mer än marginellt. En sådan reglering skulle inte heller medföra några tillkommande arbets- eller bedömningsmoment för . Vidare skulle en byggherre efter fyraveckorsfristen fortfarande kunna verkställa ett lovbeslut före laga kraft på egen risk.3 Enligt Lagrådets yttrande kunde regeringens förslag i vissa situationer leda till skador som är mer eller mindre irreparabla då en möjlighet till inhibition i praktiken inte alltid är ett tillräckligt sätt för den enskilde att bevaka sådana intressen. I stället föreslog Lagrådet att hänsynen till det allmänna intresset av en snabb byggprocess skulle kunna tillgodoses genom att ges möjlighet att – under föreskrivna förutsättningar – i det enskilda fallet besluta om rätt till omedelbar verkställighet när detta bedöms motiverat. Sökanden kan då visa vilka konkreta skäl som talar för ett verkställande och ange vilka beaktansvärda nackdelar som skulle uppkomma om lovet inte fick tas i anspråk på en gång. Enligt Lagrådets yttrande kan vid den bedömningen ta hänsyn till om det finns värden som riskerar att skadas permanent. Lagrådets kritik föranledde emellertid inte regeringen att göra några ändringar i den efterföljande propositionen (prop. 2017/18:240). beslutade i enlighet med regeringens förslag. framgår således av 9 kap. 42 a § PBL att ett beslut om att ge bygglov, rivningslov eller marklov får verkställas efter det att beslutet har kungjorts, även om det inte har fått laga kraft. I våra direktiv anges att det saknades tidsmässigt utrymme i det lagstiftningsärende som ledde fram till 9 kap. 42 a § PBL för att överväga andra sätt att reglera verkställbarheten och behovet av att göra följdändringar i angränsande bestämmelser. Det kan därför finnas andra sätt att reglera verkställbarhet av lovbeslut som på ett bättre sätt 2017/18:240, s. 9. tillgodoser behovet av effektivitet i byggprocessen som ett ändamålsenligt skydd för natur- och kulturvärden uppnås. Vidare är det enligt direktiven också av stor vikt att regelsystemet är överskådligt och att det tydligt framgår när en lovgiven åtgärd får påbörjas. Det finns därför skäl att överväga alternativa sätt att reglera verkställbarhet av lovbeslut och se över angränsande bestämmelser från ett bredare perspektiv. Mot denna bakgrund ska vi utreda hur verkställbarhet av beslut om bygglov, rivningslov och marklov kan regleras för att på bästa sätt tillgodose behovet av effektivitet i byggprocessen som ett ändamålsenligt skydd för bl.a. natur- och kulturvärden uppnås. I uppdraget ingår bl.a. att •undersöka i vilken omfattning lovbeslut har inhiberats med hänsyn till risken för att oåterkalleliga natur- och kulturvärden skadas och undersöka om det finns några praktiska exempel på när sådana skador har uppstått till följd av att lovbeslut lagligen har verkställts innan det fått laga kraft, •analysera och jämföra olika regleringsmöjligheter, däribland omedelbar verkställbarhet och de alternativ som redovisas i promemorian Verkställbarhet av beslut om bygglov, rivningslov och marklov (dnr N2017/06955/SPN) som låg till grund för lagstiftningsärendet, •särskilt analysera de olika regleringsmöjligheternas effekt för natur- och kulturvärden liksom för byggandet och byggherren, och •om utredningen bedömer att författningsändringar krävs, ge förslag på en sådan reglering. Oavsett om vi föreslår en annan reglering av verkställbarheten, ska viäven se över angränsande bestämmelser, t.ex. bestämmelserna om startbesked, villkorade lov och krav på beslutets innehåll, och föreslå de författningsändringar som behövs för att göra regleringen mer överskådlig. 2.4Utredningar och rapporter om angränsande frågor Vårt uppdrag har i vissa avseenden beröringspunkter med pågående utredningsuppdrag och tidigare lämnade förslag till ändringar i PBL. byggregler ska genomföra en systematisk och grundlig översyn av b.la. 10 kap. PBL (dir. 2017:22). Enligt direktiven bör översynen av 10 kap. i första hand omfatta de ändringar som innebar väsentliga nyheter i förhållande till bestämmelserna i den äldre (1987:10), men översynen bör även säkerställa att den sammantagna kontrollprocessen fungerar på ett ändamålsenligt sätt. Översynen bör även omfatta reformen att vissa utformningskrav, som tidigare enbart omfattades av byggherrens egenkontroll, numera ska prövas redan i bygglovet. Översynen syftar till att säkerställa att systemet är ändamålsenligt utformat och ska göras med utgångspunkt i de motiv som låg till grund för förändringarna (prop. 2009/10:170). Uppdraget ska redovisas . Kommitténs uppdrag kan antas ha betydelse för frågan om verkställbarhet av beslut om lov. , utvändiga ändringar och anmälan har haft regeringens uppdrag att bl.a. se över om kraven för vilka åtgärder som kräver en anmälan är ändamålsenligt utformade och genomföra en bred analys av frågan om domstolsprövning av de bygglovsbefriade åtgärder som infördes genom prop. 2013/14:127, de s.k. attefallsåtgärderna4. redovisade uppdraget i dessa delar i rapporten åtgärder, utvändiga ändringar och anmälan (2018:17). 4De s.k. attefallsreglerna i 9 kap. 4 a–4 d §§ PBL innebär att det i vissa fall inte krävs bygglov för uppförande och tillbyggnad av ett komplementbostadshus eller en komplementbyggnad samt ändring av en komplementbyggnad till ett komplementbostadshus (9 kap. 4 a §), tillbyggnad av ett en- eller tvåbostadshus och byggande av högst två takkupor (9 kap. 4 b §) samt inredande av ytterligare en bostad i ett enbostadshus (9 kap. 4 c §). Enligt rapporten är den nuvarande regleringen av dessa lovbefriade åtgärder inte ändamålsenlig i alla avseenden. Den största bristen är att regleringen inte i tillräcklig utsträckning beaktar och tar hänsyn till åtgärdernas påverkan på framför allt enskilda intressen i omgivningen. Bristerna i den rättsliga regleringen kan enligt åtgärdas med begränsade ändringar inom ramen för det nuvarande regelsystemet med lovbefrielse och anmälningsplikt. anser att följande ändringar behöver göras i PBL. –ska i startbesked för attefallsåtgärder pröva att kraven om hänsyn till allmänna och enskilda intressen i 2 kap. PBL är uppfyllda. –Nuvarande begränsning av rätten att överklaga startbesked i 13 kap. 15 § PBL ska inte gälla startbesked för sådana åtgärder till den del de avser prövning av krav enligt 2 kap. PBL. –ska kungöra startbesked för sådana åtgärder och skicka ett meddelande om kungörelsen till dem som anges i 9 kap. 41 a och 41 b §§ PBL. Utöver det anser att det i motivuttalanden till ändringarna i PBL ska anges att startbesked för attefallsåtgärder får negativ rättskraft endast i den del beskedet avser prövning av krav om hänsyn till allmänna och enskilda intressen i 2 kap. PBL. Rapporten har remitterats och bereds inom . Det får betydelse för bl.a. möjligheten att överklaga startbesked för attefallsåtgärder och om sådana beslut får laga kraft eller inte, om förslagen i rapporten genomförs. Därigenom kan förslagen även få betydelse för rättsläget när det gäller verkställbarhet av startbesked för anmälningspliktiga åtgärder. Av direktiven framgår att vi ska samråda med , , , Försvarsmakten, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, , , , , , länsstyrelserna, Kommuner och Landsting och andra berörda aktörer. Vi har bedömt att utöver de myndigheter och organisationer som uttryckligen anges, så är Byggindustrier, och Byggnadsnämndssekreterare samt Föreningen berörda av frågan om verkställbarhet av beslut om lov. För att genomföra vår analys har vi genomfört en enkätundersökning som har skickats ut till länsstyrelserna. Vi har fått in svar från totalt 16 länsstyrelser. En sammanställning av dessa svar finns i bilaga 5. Vi har även skickat ut en enkät till bygglovscheferna i ett antal kommuner. Vi har fått in svar från totalt 17 kommuner. En sammanställning av dessa svar finns i bilaga 6. I kapitel 3 redogör vi för gällande rätt främst i fråga om bygglov, rivningslov och marklov samt startbesked och slutbesked. I kapitel 4 går vi igenom rättsläget när det gäller verkställbarhet av förvaltningsbeslut i allmänhet och beslut enligt PBL i synnerhet. I kapitel 5 redogör vi för skyddet av natur- och kulturvärden. I kapitel 6 redovisar vi vår analys av olika sätt att reglera verkställbarhet av beslut om lov. I kapitel 7 redogör vi för våra förslag om reglering av verkställbarhet av beslut om lov och angränsande beslut. I kapitel 8 behandlar vi vissa ikraftträdande- och övergångsfrågor. Därefter redogör vi i kapitel 9 för vilka konsekvenser som våra förslag kan väntas ge upphov till. Avslutningsvis finns kommentarer till våra författningsförslag i kapitel 10. 3Bygg-, rivnings- och marklov samt start- och slutbesked