sou · H6B378 · 2018-10-31 00:00:00 — Mot bakgrund av att de befintliga medel som avsatts för talang- attraktion upphör och med tanke på många andra länders satsningar, anser utredningen att Svenska institutets uppdrag att informera om som studiedestination bör utökas med . Därigenom ges en möjlighet att utöka sin befintliga verksamhet, både digitalt och genom närvaro i utlandet när så krävs, till stöd för samtliga lärosätens internationalisering. Finansiering av lärosätesgemensam marknadsföring Huvudprincipen för studieavgiftsfinansierad verksamhet är att den ska bära sina egna kostnader på lärosätena. Detta är en rimlig utgångs- punkt. Däremot kan det diskuteras hur statens insatser för att göra mer välkänt som studiedestination ska finansieras. finansieras dessa kostnader på nationell nivå nästan uteslutande ur utgiftsområde 16. För att rekrytera studieavgiftsskyldiga studenter till görs ansträngningar på såväl lärosätesnivå som på nationell nivå. Kost- naderna för marknadsföringsinsatser på lärosätena täcks av inkoms- ter från studieavgifter enligt principen om full kostnadstäckning. Utredningen menar att enligt samma princip borde det vara rimligt att en del av kostnaden för marknadsföring av som studie- destination riktad mot studieavgiftsskyldiga studenter också ska täckas av inkomster från studieavgifter. Därigenom skulle den gene- rella utökning som utredningen föreslår ovan kunna förstärkas ytterligare i särskilda fall. Utredningen vill uppmana lärosätena att Kännedom om som kunskapsnation och kunskap om omvärlden överväga om en andel av intäkterna från studieavgifter skulle kunna användas för lärosätesgemensamma aktiviteter för att öka känne- domen om som studiedestination. Med tanke på att de flesta svenska universitet och högskolor är relativt okända som är mer välkänt skulle lärosätena gynnas av samlade insatser. Dessa lärosätesgemensamma marknadsföringsaktiviteter skulle exempelvis kunna utföras av . För att kunna för- medla medel från lärosätena till skulle denna del av myndighetens verksamhet kunna finansieras genom att lärosätena köper tjänster av . Det bör vara lärosätenas sak att gemensamt utforma principer för hur stor andel av inkomsterna från studieavgifterna som bör använ- das för rekryteringsinsatser på nationell nivå. Utredningen menar att de lärosäten som har nått en stor volym i studieavgiftsinkomster har ett nationellt ansvar att bidra även till marknadsföringen av som studiedestination och att effekterna av denna marknadsföring också bör komma sådana lärosäten som inte nått stora volymer av studieavgiftsskyldiga studenter till del. Utredningen menar att de resurser som har till förfogande för marknadsföring och relationsskapande är så små att lärosätena bör se bortom konkurrensen om resurser mellan lärosäten på nationell nivå och bidra gemensamt till den internationella marknadsföringen och relationsskapandet. Enligt utredningens mening och enligt principen om full kostnadstäckning vore det rimligt att gemensamma insatser på nationell nivå för studentrekrytering delvis finansieras av studieavgiftsmedel. Kännedom om som kunskapsnation och kunskap om omvärlden 3.6.5Kvalitetsförstärkning för svensklektorer i utlandet Utredningens förslag: , i samråd med ges i uppdrag att utforma ett pilotprojekt för postdok- anställningar inom humaniora, där personerna tjänst- gör som svensklektorer utomlands. Syftet är att öka de kvalitativa kraven för att arbeta som svensklektor i utlandet och förbättra villkoren för att arbeta som svensklektor i utlandet. Pilotprojek- tet avser en femårsperiod och bör finansieras med . Svensklektorerna är en del av Sverigefrämjandet har som en av sina uppgifter att vara kontakt- och serviceorgan för den undervisning i svenska språket och litteraturen som bedrivs vid universitet och högskolor utomlands. De flesta som undervisar i svenska utomlands är inhemska lärare, men många är också fast bosatta svenskar. Svenska institutets verksamhet omfattar stöd till ett trettiotal svensklärare, så kallade svensklektorer. Svensk- lektorer finns framför allt i , , , och i länder i , men också i och . Samman- lagt är ett tusental svensklärare verksamma på hel- eller deltid vid de cirka 225 universitet i utlandet som har svenskundervisning. Det statliga stödet till svensklektoraten finansieras med olika anslag. Lektorerna är anställda av ett utländskt universitet och Svenska institutets roll är att förmedla kontakten. Lektorer som förmedlas genom anställs vanligtvis med möjlighet till förlängning i taget. Många svensklektorer har sin bakgrund i svensk gymnasieskola. De flesta lektorer som förmedlats genom får ett stipendium under högst . Stipendiet är avsett för att täcka extra omkostnader, i första hand kostnader för resor. Svensklektorerna utgör en viktig, om än begränsad, del av Sverige- främjandet i utlandet och kan ses som ett betydelsefullt och lång- siktigt instrument för att främja som kunskapsnation. Den svenska satsningen på stöd till det egna språket utomlands är emellertid blygsam jämfört med motsvarande insatser av de nordiska grannländerna, och . Kännedom om som kunskapsnation och kunskap om omvärlden Utlandslektorns uppgift är, förutom ren språkundervisning, att tillföra aktuell information om och vara en ”Sverigeambassa- dör”. Med det avses att lektorn utöver språkundervisningen brukar ordna olika kulturella eller andra sverigerelaterade aktiviteter. För förbindelser med andra länder är det viktigt att det finns personer som förstår eller behärskar svenska utomlands. Det finns också ett mera allmänkulturellt skäl för att stödja svenskunder- visning: att synliggöra svenska språket och stärka dess ställning i andra länder bidrar till förståelse för de värden, traditioner och sociala mönster som kännetecknar det svenska samhället. har in- tresse inte bara av undervisning i själva språket utan även om det svenska samhället och kulturen. Med svenskundervisning avser utred- ningen undervisning både i svenska och om . Ett pilotprojekt för förbättrade villkor och höjda krav har haft allt svårare att rekrytera lektorer med kompetens i svenska som andraspråk till sina samarbetsinstitutioner runt om i världen. Detta beror enligt myndigheten på att villkoren för svensklektorerna i många länder är relativt dåliga. Eftersom svensk- lektorerna anställs vid det utländska har de inte svenska lönevillkor och står även utanför det svenska socialförsäkrings- systemet. De extra medel som förmedlas av till svensklektorerna är i sammanhanget så små att de inte på något sätt kompenserar för detta. Institutet har därför äskat ytterligare medel för detta i budgetunderlaget . Utredningen anser att svensklektorerna utgör en så viktig resurs att det är viktigt att de blir kvar, och att verksamheten bör utvecklas i kvalitativt hänseende. För att öka attraktiviteten i uppdraget genom förbättrade villkor och bidra till en kvalitetsförstärkning föreslår utredningen att vissa svensklektorer kopplas till svenska universitet och högskolor. Utredningen menar att det är av stor vikt att det sker en koppling till svenska lärosäten, vilket oftast inte varit fallet när flertalet rekryterats från gymnasieskolan. Utredningen vill av dessa anledningar föreslå ett pilotprojekt i syfte att pröva nya metoder och former för arbetet med svensklek- torerna som organiseras av . Det väsentliga är att en anknytning till ett svenskt lärosäte finns för en person som talar Kännedom om som kunskapsnation och kunskap om omvärlden svenska på modersmålsnivå10 och som har disputerat inom huma- niora, företrädesvis i något språkämne. Utredningen bedömer att det inte är nödvändigt att den berörda personen har disputerat i svenska som andraspråk. Däremot är det viktigt att den berörda personen har forskarutbildning inom huma- niora. Utredningen menar att svensklektorerna även fortsatt bör kunna sökas i en vidare krets än bara de personer som har pedagogisk erfarenhet av undervisning i språk. Det kan till exempel vara av stort värde för ett utländskt lärosäte att få tillgång till lärare med kom- petens inom andra fält med svensk koppling. Det är också av väsentlig vikt att värdlärosätet har möjlighet att uttrycka önskemål om vilken inriktning läraren bör ha. För att öka kopplingen till svenska lärosäten menar utredningen att personer som har disputerat vid svenska lärosäten ska kunna söka en postdok-anställning utomlands inom det ämnesområde personen disputerat. Postdok-anställningarna skulle framför allt riktas till ny- disputerade lärare inom humaniora. Eftersom postdok-anställningar är förhållandevis få inom detta område kan detta också leda till en ökad internationalisering här. Dessa personer bör ha skyl- dighet att undervisa i svenska språket motsvarande av sin tid vid det utländska lärosätet. Härigenom kan attraktiviteten och statusen i uppdraget som svensklektor öka. Intresserade ny- disputerade personer bör kunna söka medel för detta från Veten- skapsrådet eller andra finansiärer. Eftersom svensklektorernas uppgift också är att undervisa är det av stor vikt att undervisningserfarenhet och undervisningsskicklig- het bedöms vid sidan av den vetenskapliga bedömningen. Arbetet med svensklektorer bygger på att det finns ett åtagande och engage- mang från värdlärosätet. Ett sådant engagemang manifesteras genom att värdlärosätet åtar sig att finansiera den del av anställningen som utgörs av undervisning. Härigenom garanteras långsiktighet och ömse- sidighet i arbetet. Ett pilotprojekt för en femårsperiod bör därför initieras med för stöd till postdok-tjänster i kombina- tion med uppdrag som svensklektorer i utlandet. Beloppet, beräknat på en årlig kostnad om per anställning, ger 10Detta motsvarar de krav som ställer på språkkunskaper . Kännedom om som kunskapsnation och kunskap om omvärlden möjlighet att finansiera omkring 15 postdoktorer. Medlen bör för- delas av i samråd med . Utred- ningen föreslår att , i samråd med , ges i uppdrag att utforma programmet. Svenska institutets arbete med svensklektorer har vissa likheter med STINT:s stipendier för så kallade Teaching Sabbaticals som innebär att universitetslärare vid svenska lärosäten ges möjlighet att undervisa vid ett av STINT:s partnerlärosäten i och . I detta fall varar dock utlandsvistelsen betydligt kor- tare tid än för de svensklektorer som skickar ut (2–) och undervisning i svenska språket ingår inte. Det skulle kunna övervägas om samordningsvinster kan finnas mellan STINT:s program och Svenska institutets program. 3.6.6Medel för koordinerad kraftsamling riktad till specifika länder Utredningens förslag: Styrgruppen för plattformen för interna- tionalisering ges i uppdrag att identifiera länder som anses vara särskilt viktiga för högre utbildning och forskning och att identifiera de åtgärder som krävs för en framgångsrik kraft- samling i det utpekade landet. En resurs för en femårig satsning på kontakter skapas. Insatsen bör vara rörlig i meningen att resur- serna bör kunna förläggas i ett land för att sedan flyttas till ett annat land. Beloppet bör initialt uppgå till , totalt . Utredningen lyfte i delbetänkandet fram att det kan finnas behov av att kraftsamla nationellt för samarbete med ett specifikt land. Det behovet kan uppstå när utvecklingen i ett land är intensiv och viktig för svensk högre utbildning och forskning i kombination med att strukturer i det andra landet försvårar ett enskilt lärosätes insatser. I vissa länder krävs särskild beredskap kring politiska eller akade- miska risker. Utredningen anser att det finns flera länder där det kan finnas skäl att göra en kraftsamling, vilket ibland kan vara ett resultat av ett bilateralt avtal mellan och ett annat land. Kännedom om som kunskapsnation och kunskap om omvärlden uppstå i ett land med vilket ännu inte har ett etablerat lång- siktigt bilateralt samarbete men där intensivare kontakter är moti- verade för att utforska samarbetsområden och för att utarbeta grund för ett framtida djupare strategiskt samarbete på nationell nivå. Därutöver bör styrgruppen för plattformen för internationali- sering som utredningen föreslår i kapitel 4 ges i uppdrag att initiera en bred omvärldsanalys och i dialog mellan berörda parter identifiera länder som anses vara särskilt viktiga för högre utbildning och forskning. I delbetänkandet identifierades nedanstående åtgär- der som skulle kunna aktualiseras vid en nationell kraftsamling. •Intensifierad omvärldsanalys och stärkta former för stöd till kon- taktskapande gällande högre utbildning, forskning och inno- vation genom särskilt utsända attachéer. •Fysisk etablering av kontor, i anslutning till ambassad eller fri- stående, för personal från , lärosäten och andra myndigheter som befinner sig i landet under längre eller kortare perioder. •Specifikt uppdrag till att marknadsföra som kunskapsnation i det aktuella landet. •Riktad marknadsföring till presumtiva studenter i landet. •Riktade stipendier till studenter, både in- och utresande. •Riktade utlysningar av forskningsmedel för samarbeten med det berörda landet. •Riktade informationsinsatser till berörd personal vid utlands- myndigheterna samt ökade främjandesatsningar. •Ökad beredskap vid Universitets- och högskolerådet, Veten- skapsrådet och att hantera frågor om samarbete med det prioriterade landet. •Samråd med myndigheter eller organisationer som påverkas av in- tensifierat samarbete såsom och Business . Styrgruppen för plattformen för internationalisering bör ges i upp- drag att identifiera de åtgärder som krävs för en framgångsrik kraft- samling i det utpekade landet. Utredningen bedömer att det krävs om satsningen ska innefatta fysisk Kännedom om som kunskapsnation och kunskap om omvärlden etablering av kontor, särskilda främjandeinsatser och ökad marknads- föring. Om utlysningar av forskningsmedel bedöms lämpliga bör särskilda medel avsättas för detta. Medel kan också riktas mot utpe- kade myndigheter såsom eller Universitets- och hög- skolerådet för att förstärka deras arbete i form av exempelvis infor- mationsinsatser gentemot aktuella länder. Plattformen bör vidare bedöma hur länge satsningen ska fortgå i ett visst land. När insatsen i ett land har genomförts bör resursen kunna flyttas till ett annat land för en liknande tillfällig resursför- stärkning. 3.6.7Vidareutveckling av Team för behov inom utbildning och forskning Utredningens förslag: Befintliga Team Sweden-grupperingar får i uppdrag att inkludera lärosätenas och forskningsfinansiärernas perspektiv i sitt arbete. Styrgruppen för plattformen för inter- nationalisering får i uppdrag att verka för att Team Sweden-kon- ceptet tillgodoser dessa perspektiv. En Team Kunskap-gruppering skapas för att främja internationella relationer inom forskning och högre utbildning. Bredda befintliga Team Sweden-koncept till att inkludera lärosätenas och forskningsfinansiärernas perspektiv Arbetet inom de så kallade Team Sweden-grupperna initierades i reger- ingens exportstrategi. Syftet var att främja svensk export genom att samordna svenska aktörer i högre utsträckning. Inom Team arbetar departement, statliga myndigheter, organisationer och stat- ligt ägda bolag för att skapa bättre förutsättningar för ökad svensk export. En löpande dialog hålls även med näringslivet. På hemmaplan har Team letts av . Tematiska Team Sweden-grupperingar har skapats liksom lokala Team Sweden-kretsar under flera svenska ambassaders ledning i utlandet. I dessa lokala team deltar de svenska främjandeorganisationer som finns på plats i respektive land, exempelvis Business , Visit , lokala svenska företagsföreningar och handelskamrar. Kännedom om som kunskapsnation och kunskap om omvärlden Branschvisa och länderspecifika Team Sweden-grupper finns också, exempelvis för miljöteknik, life science, energi, , och . Statsministern och andra statsråd har lett Team Sweden- delegationer till andra länder i samarbete med näringslivet. I Team och i andra exportfrämjande insatser är den mest framträdande aspekten innovationsförmåga och tradition av att samarbeta mellan lärosäten, näringsliv och offentlig sektor i övrigt. Trots detta har lärosätena inte ingått i det export- främjande arbetet. Utredningen menar att genom att inkludera fler delar av det innovationssystem som vill framhäva i export- främjandet kan det budskap som förs fram i olika främjandesam- manhang stärkas väsentligt. För lärosätenas del kan det finnas fördelar i att delta i export- främjande aktiviteter. Härigenom kan lärosätenas synlighet stärkas och genom att ingå i den styrkesamling som Team Sweden-arbetet innebär kan möjligheter till strategiska samarbeten med utländska och svenska parter stärkas. Det finns också ett upplevt behov från aktörer inom investerings- främjandet och handelsfrågor att länka samman universitet och hög- skolor och andra forsknings- och innovationsaktörer med aktörer inom handelsfrämjandet, såsom Visit , Business , , och . Befintliga Team Sweden-grupperingar bör således få i uppdrag att inkludera lärosätenas och forskningsfinansiärernas perspektiv i sitt arbete. Styrgruppen för plattformen för internationalisering bör ges i uppdrag att verka för att Team Sweden-konceptet tillgodoser dessa perspektiv. Det behövs ett särskilt Team Kunskap Utredningen föreslog i sitt förslag till internationaliseringsstrategi i delbetänkandet att ett Team Kunskap bildas för att knyta samman svenska aktörers insatser för att främja som kun- skapsnation. Universitet och högskolor kan dels bidra till att stärka bilden av svensk export som grundad i forskning, dels stärka bilden av det samspel mellan svenska företag, lärosäten och offentlig sektor som utgör ett av styrkeområden. För lärosätena själva inne- bär det ett stort mervärde för bilden av dem utomlands att de samspelar Kännedom om som kunskapsnation och kunskap om omvärlden med företag och offentlig sektor även i internationella sammanhang. Härigenom kan de ges möjligheter att skapa internationella nätverk och kontakter som de annars inte skulle ha tillgång till. Några remissinstanser har i sina yttranden över delbetänkandet pekat på att andra Team Sweden-grupperingar i hög grad bygger på kunskapsintensiv verksamhet och att ett Team Kunskap skulle vara överflödigt i förhållande till dessa. Utredningen har emeller- tid erfarit att svenska kunskapsaktörer såsom forskningsråd och univer- sitet och högskolor i mycket liten utsträckning fått möjlighet att bidra i den verksamhet som bedrivits inom Team Sweden-konceptet. skapades i syfte att kraftsamla och öka samordningen mellan berörda myndig- heter för att attrahera utländska investeringar. Gruppen har identi- fierat två konkreta arbetsområden: talangattraktion och energiinten- siva investeringar. Gruppen leds och samordnas av Business och har 17 deltagande organisationer, dock inga lärosäten eller andra myndigheter eller organisationer inom område (SOU 2018:56). I gruppens förslag till strategisk inriktning för investeringsfräm- jandet föreslås ett antal åtgärder för säkrad kom- petensförsörjning, däribland följande: •matcha investeringsfrämjandets strategiska inriktning och kom- petensrelaterade utbud/incitament kopplade till nationella och regionala aktörer inom det svenska utbildnings- och kompetens- systemet •samordna erbjudanden till utländska talanger (studenter och arbetskraft), •förenkla processer och öka transparensen hos , för att eliminera osäkerhet för investeringsfrämjandets mål- grupper, och •kartlägg konkurrerande länders processer och digitala verktyg kopplat till talangattraktion. Utredningen för ett effektivt offentligt främjande av utländska inve- steringar föreslog i sitt delbetänkande att skulle ges i uppdrag att utarbeta ett förslag till en effektiv organisation för internationell kompetensattraktion (SOU 2018:56). Kännedom om som kunskapsnation och kunskap om omvärlden Arbetssättet inom Team har visat sig vara effektivt och ändamålsenligt. Utredningen anser att metoden för samordning av aktörer bör kunna användas även inom fält där målet inte primärt är ökad handel. Inom högre utbildning och forskning finns ett stort behov av att utveckla internationella långsiktiga och ömsesidiga relationer. Ett effektivt sådant arbete förutsätter dock ett betydande mått av samordning av svenska aktörer. Utredningen menar därför att begreppet Team skulle kunna användas för att samla aktörer som verkar för utvecklingen av internationella relationer inom området. I kapitel 4 beskriver utred- ningen hur samordningen av de myndigheter som på olika sätt stöder internationaliseringen av högre utbildning och forskning ska kunna stärkas. Utredningen föreslår där att en plattform för inter- nationalisering ska skapas. Denna samordningsfunktion har ett bre- dare uppdrag än Team Kunskap. Inom Team Kun- skap bör aktörer samordnas för att särskilt samordna relations- byggande och främjande i utlandet för som kunskapsnation. I det här sammanhanget kan som kunskapsnation ses i sin bredaste bemärkelse, innefattande hela det ”ekosystem” som utgörs av högre utbildning, forskning, innovation och anknytande aktörer inom offentlig och privat sektor och i civilsamhället. Inom Team Kunskap kan framför allt sådana aktiviteter som sker direkt i relation till utländska aktörer samlas och där har behov av att agera under ett gemensamt paraply. Utredningen menar att det kan vara fråga om aktiviteter i utlandet där ett samlat svenskt agerande stärker budskapet. Det kan också vara fråga om samordnade aktivi- teter i i relation till inkommande besök och liknande. Här ingår således inte omvärldsanalys eller arbete med att identifiera hin- der för internationalisering. Även om de båda grupperingarna överlappar varandra i viss mån ser utredningen att båda grupperna har specifika målsättningar och syften. I Team Kunskap kan dessutom en bredare krets av aktörer ingå än i styrgruppen för Plattformen för internationaliser- ing. I tabell 3.1 nedan framgår skillnaderna mellan de båda grupper- ingarna. Utredningen föreslår således att regeringen bildar ett Team Kunskap. Universitet och högskolor, myndigheter inom den före- Kännedom om som kunskapsnation och kunskap om omvärlden slagna plattformen för internationalisering samt eventuellt ytter- ligare myndigheter liksom näringslivsorganisationer bör kunna bju- das in till samverkan i denna konstellation. Utredningens rekommendation: styrgrupp för får i uppdrag att sam- ordna övriga insatser för främjande av som kunskapsnation. , och representan- ter för universitet och högskolor ingår i främjande i utlandet. För att säkerställa att de resurser som avsätts för främjande av som kunskapsnation och studiedestination används så effek- tivt som möjligt krävs inom en överblick av sats- ningarna och en förmåga att göra strategiska val i fråga om relations- skapande insatser inom området. Ett betydande mått av samordning är nödvändigt för att ge en sammanhållen och övergripande bild av svenska långsiktiga sam- arbetsambitioner som inkluderar högre utbildning, forskning och innovation. Det är också väsentligt att även de utlandsmyndigheter som inte har innovations- och forskningsråd involveras ytterligare i Kännedom om som kunskapsnation och kunskap om omvärlden arbetet samt att de fördjupar sin kunskap kring att främja som kunskapsnation. Därför anser utredningen att det är viktigt att stärka samordningen inom när det gäller främjande av som kunskapsnation mellan olika politikområden. Förslagsvis skulle detta kunna ske inom den befintliga styrgruppen för , där huvudmännen från sju enheter vid Närings- departementet, , och ingår, och där former för beredning redan finns på plats. Styrgruppen bör därför få i uppdrag att även samordna Reger- ingskansliets övriga insatser för främjande av som kunskaps- nation. i utlandet (NSU) är en nämnd- myndighet under och fungerar som ett forum för informationsutbyte, samordning och gemensamt agerande vad gäller Sverigeprofilering. Nämnden inrättades av regeringen för att verka för ett effektivt, långsiktigt och samordnat främjande av utomlands.