sou · H6B351 · 2018-06-26 00:00:00 — Mängden cement som faller ur användning är liten, då den cement som används binds i användning i infrastruktur och byggnader.13 Nästan all plast från byggnader i går till förbränning. Andra länder, inklusive , och , har väl- utvecklade system för återvinning av PVC-plast från byggsektorn. Plast som tillförs användning inom byggande utgör av den svenska plastanvändningen. Plaster används i fönster och dörrar, isoler- ing, golv och rör. Plast i byggnader har lång livslängd, vilket gör att endast en mindre del byts ut.14 10Återvinningsindustrierna (2018), Ett Värdebeständigt Svenskt Materialsystem – En rapport om materialanvändning ur ett värdeperspektiv, s. 5. Potential för resurseffektiv byggmaterialanvändning 5.3Byggnader har potential som materialbanker Enligt Återvinningsindustrierna finns det potential att använda bygg- nader som materialbanker, det vill säga förutsägbara källor till material som kan återanvändas.15 På EU-nivå har intresset för cirkulärt byggande och byggnaders inbyggda materialresurser ökat . as material banks (BAMB) är ett EU-finansierat forskningsprojekt där och ingår.16 Projektets mål är att förebygga bygg- och rivningsavfall och minska användningen av primära natur- resurser. Projektets fokus är att utveckla lösningar för cirkulärt bygg- ande och visa hur material och råvaror i byggnader kan återanvändas och återvinnas utan värdeminskning så att byggnader kan fungera som materialbanker för framtida byggande. Exempel på lösningar som studeras är flexibel byggnadsdesign, nya montagemetoder som under- lättar demontering och återmontering, systemstöd med verktyg för materialspecifikation.17 Slutsatser från BAMB är bland annat att bygg- sektorn framför allt konkurrerar med priset och att det är svårt att ta betalt för innovativ design. Även BAMB bekräftar att osäkerheten kring byggprodukternas återstående värde efter användningsperioden är stor, vilket gör att det värdet ofta inte kan räknas med i kalkylen.18 När det gäller incitament för byggmaterialtillverkare menar kom- missionen att användningen av återvunnet material vid tillverkning kan innebära ekonomiska vinster. Till exempel är marknadspriset för återvunnet glas 60–/ton för plattglas i EU, jämfört med de /ton som krävs för att kunna konkurrera med nytt material.19 15Återvinningsindustrierna (2018), Ett Värdebeständigt Svenskt Materialsystem – En rapport om materialanvändning ur ett värdeperspektiv, s. 85. 16Europeiska kommissionen, , besökt . 17BAMB, /topics/pilot-cases-in-bamb/bric/, besökt . 18BAMB, /wp-content/uploads/2017/09/D12-feasibility-report-and- feedback-report_web.pdf, besökt . 19Europeiska kommissionen, COM(2014) 445 av , Om möjligheter till resurs- effektivitet inom byggsektorn, s. 8. Potential för resurseffektiv byggmaterialanvändning 5.4Byggprodukter som är lämpliga att återanvända Det finns en rad byggprodukter och material som kan vara lämpliga att återanvända. Några exempel på klassiska material som åter- används är tegel, trä, betong och sten samt diverse inredningsproduk- ter som exempelvis diskbänkar, innerdörrar, toaletter och handfat.20 I projektet produktflöden i byggsektorn har IVL satt upp kriterier för att identifiera vilka produkt- grupper som är vara lämpliga att återanvända i stor skala. Kriterierna är följande: •produkter med stor efterfrågan, •produkter som är lätta att demontera, •produkter som är lätta att återanvända, •produkter där återbruk ger stora miljövinster, och •produkter med lågt innehåll av farliga ämnen.21 Baserat på dessa kriterier har projektet kommit fram till att följande produktgrupper är särskilt lämpliga att återanvända i kontorslokaler: •vägg-, tak- och akustikskivor samt rena glaspartier och glaspartier med karm, •galler och smide såsom spiraltrappor, tillgänglighetsramper, förråds- galler och gallergrindar, •belysning, inklusive takarmaturer, spotlights och strömskenor med tillbehör, •dörrpartier, inklusive branddörrar, ståldörrar, entrépartier samt innerdörrar i trä och glas, •vvs-artiklar, såsom toalettstolar, tvättställ, blandare och utslags- backar, och •beslag, dörrautomatik, dörrhandtag och dörrbeslag.22 20Boverket (1999), Miljöåterbyggande – En antologi om återvinning och ekologi, s. 31–36 och 39–40. 21IVL (2017), Återanvändning av fast inredning i handel, kontor och service. Potential för resurseffektiv byggmaterialanvändning har visat på potential med återvinning av material från blandade material. I projektet har de tagit fram proto- typprodukter för att visa på vad plast från byggavfall kan användas till. Bland annat har de inom projektet tagit fram en list för monter- ing av gipsskivor som är baserad på installationsspill av kabel.23 Kommunerna har återanvänt lyftanordningar och andra kostsamma installationer som har finansierats genom bostads- anpassningsbidrag. återanvände av kommunerna installationer av något slag. Förutom hissar och lyftanordningar åter- användes exempelvis ramper, specialtoaletter, husmoduler, dörrauto- matik, belysningar, rullstolsgarage, höj- och sänkbara kök, spisvakter, tröskelkilar, timers och duschkabiner.24 5.5Digitalisering kan underlätta resurseffektiva byggmaterialval Med digitala teknologier kan byggnader designas så att återvinning och återanvändning av material och komponenter förenklas. En förut- sättning för att kunna göra beräkningar av ett byggnadsverks miljö- påverkan är att befintlig information från byggandet utnyttjas. Digital informationshantering har stor potential att skapa bättre kunskap och verktyg för att kunna bygga rätt konstruktion med rätt funktion på rätt plats och för att optimera bygglogistik.25 Genom att integrera miljöinformation i befintliga system för planer- ing och projektering möjliggörs ett miljöbaserat beslutsstöd för val av konstruktion och material. På så vis kan information som finns och används vid byggandet effektivisera framtagandet av digitala klimat- beräkningar.26 Digitala teknologier gör det möjligt att samla information om bygg- naden vad gäller material och hur och var de används i byggnaden. På detta sätt ökar spårbarheten vad gäller byggmaterial vilket ökar kon- trollen över materialflöden och gör det möjligt för byggföretagen att 23Mistra Closing the Loop, och-krav/, besökt . 24Boverket (2009), Återanvändning av hissar och större installationer finansierade med bostads- anpassningsbidrag, s. 7 och 24. 25IVL (2017), Framtidens smarta digitala miljöberäkningar. 26Boverket (2018), Klimatdeklaration av byggnader, förslag på metod och regler, delrapportering, rapport 2018:1. Potential för resurseffektiv byggmaterialanvändning minska mängden använt material och öka såväl återvinning som åter- användning av material. Med hjälp av digitala plattformar går det också att öka återanvändningen av byggmaterial.27 Det har utvecklats digitala teknologier för att effektivisera bygg- kedjan från idé till färdig byggnad och drift.28 Det handlar bland annat om Virtual Design and Construction (VDC) som är ett arbetssätt som integrerar virtuella modeller i projektering och produktion. Ett annat exempel är så kallad byggnadsinformations-modellering (). Trots den låga återvinningsgraden i EU och som kommittén har beskrivit i kapitel 3, finns potential att återanvända och återvinna mer byggmaterial. Material som samlats i byggnader har potential att nyttjas som materialförråd som kan återanvändas eller återvinnas. En förutsättning för det är dock att det finns tillgänglig information om vilka materialtillgångar som finns i ett byggnadsverk. Vissa material lämpar sig bättre än andra för återanvändning och återvinning och vissa material mer intressanta än andra utifrån deras värde. För att kunna nyttja denna potential krävs kunskap om vilka produkter som är lämpliga att återvinna och återanvända utifrån värden, kostnader, kvaliteten och marknadsförutsättningar. Digitalisering kan bidra till att utnyttja den beskrivna potentialen, genom att bygga och underlätta tillgången till beslutsunderlag. Vidare behövs innovationer för att möta dagens miljöproblem. För att främja innovationer behöver de uppmärksammas och tillämpas. Kunder och beställare kan driva på utvecklingen, men inom byggsektorn saknas tillräcklig kunskap, incitament och resurser att initiera utveck- lingsinsatser och pröva innovationer på egen hand. 27CIO (2016) Ett Uber för massorna: NCC Loop Rocks är årets hållbara projekt 2016. 28CIO (2016) Ett Uber för massorna: NCC Loop Rocks är årets hållbara projekt 2016 och E. Hamon (2017) 5 trender som förändrar byggindustrin i grunden i The BIMObjectBlog, . 6Initiativ för och behov av åtgärder för resurseffektiva byggmaterialval I detta kapitel beskriver kommittén pågående initiativ för att främja resurseffektiva byggmaterialval och de behov av ytterligare åtgärder som har identifierats av den svenska bygg- och fastighetsbranschen, och myndigheter samt Europeiska Unionen (EU). 6.1Många branschinitiativ för resurseffektiv byggmaterialanvändning Det pågår ett flertal branschinitiativ för resurseffektiv byggmaterial- användning. Nedan redogör kommittén för några av dem. Byggvarudeklarationer är ett frivilligt, svenskt branschgemensamt system för information om byggvarors miljöpåverkan. Byggvaru- deklarationerna utgör en standardiserad grund för information om en byggprodukts miljöaspekter i olika skeden av dess livscykel. Infor- mationen ska bland annat underlätta materialval med hänsyn till efter- följande drift, förvaltning och rivning.1 Systemet med byggvarudeklarationer har funnits . Medlemmar är Byggherrarna, , Byggindustrier, , Svenska Teknik- och , /, besökt . Initiativ för och behov av åtgärder designföretagen samt HSB. Byggmaterialindustrierna ansvarar för att driva sekretariatet.2 finns byggvarudeklarationen i elektroniskt format (eBVD). Leverantören fyller i deklarationen i en mall. Där lagras även alla registrerade deklarationer i en databas.3 Leverantören äger sin information och ansvarar för att den är korrekt.4 Byggvarudeklarationen innehåller tre sorters information: obliga- torisk, frivillig och underlag för miljöbedömnings- och miljöcerti- fieringssystem. Informationen finns i följande elva avsnitt: 1.Grunddata: Information om leverantören och varan med syfte att skapa spårbarhet. 2.Hållbarhetsarbete: Information om leverantörens övergripande miljö- och kvalitetsarbete samt sociala ansvarstagande (CSR). 3.Innehållsdeklaration: Information om varans kemiska innehåll. Alla ingående ämnen ska redovisas, med vissa undantag som beskrivs nedan. 4.Råvaror: Information om vilken sorts råvaror som har använts och var de kommer ifrån. 5.Miljöpåverkan: Om det finns en miljövarudeklaration (se kapitel 7) för varan kan det anges, annars kan miljöpåverkan beskrivas kvalitativt. 6.Distribution: Information om på vilket sätt leverantören för- håller sig till olika system för förpackningsåtervinning. 7.Byggskede: Information om varan ställer särskilda krav vid lagring samt om den ställer krav på omgivande varor. 8.Bruksskede: Information som rör användning och underhåll av varan, till exempel om den ställer krav på insatsvaror för drift och underhåll samt om den ställer krav på energitillförsel. 9.Rivning: Information om varan är förberedd för demontering och om den kräver särskilda åtgärder för skydd av hälsa och miljö vid rivning/demontering. , /, besökt . , /, besökt och Byggmaterialindustrierna, IVL och (2014), Framtidens bygg- varudeklaration i digitalt format. 4IVL , e-post . Initiativ för och behov av åtgärder 10.Avfallshantering: Information om möjlighet till återanvändning och materialåtervinning samt hur restavfallet ska hanteras. 11.Innemiljö: Information om emissioner, om varan kan ge upphov till eget buller, elektriska eller magnetiska fält. Om varan är avsedd för våtrum ska det anges om den är motståndskraftig mot svamp och alger.5 Angående redovisning av innehållet i byggprodukten enligt tredje punkten ovan, ska redovisningen av ingående ämnen i såväl kemiska produkter som varor följa de redovisningskrav som gäller för säkerhets- datablad och som anges i artikel 31 och bilaga 2 i Reach-förordningen6 och med de ändringar som anges i artikel 59 i CLP-förordningen7. Halter får anges som absolut värde eller som ett koncentrationsinter- vall, exempelvis mindre än eller lika med 1 viktprocent, 2,5–10 vikt- procent eller 75–100 viktprocent.8 För kemiska produkter som klassificeras som farliga i enlighet med CLP-förordningen ska ämnen redovisas när de ingår i halter som är lika med eller högre än de halter som gör att blandningen klassificeras som farlig. För blandningar som inte uppfyller krite- rierna för att klassificeras som farliga enligt CLP-förordningen gäller att ämnen måste redovisas när de ingår i halter som är lika med eller överstigande de halter som gäller för när säkerhetsdatablad ska tillhandahållas på begäran i enlighet med CLP-förordningen.9 För varor gäller samma redovisningskrav som för blandningar som inte klassificeras som farliga, med undantag av de fall då ämnets förekomst i en halt som är lägre än redovisningskravets hade gjort att en blandning hade blivit klassificerad som farlig. I dessa fall är det den halten som hade gjort att en blandning blivit klassificerad som farlig som utgör haltgränsen. Icke klassificerade ämnen som inte omfattas av kraven för säkerhetsdatablad ska redovisas när de ingår i , /wp- content/uploads/2013/04/B2252slutrapport-IVL.pdf, besökt . 6Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 av om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach-förordningen). 7Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1272/2008 av om klassificering, märkning och förpackning av ämnen och blandningar (CLP-förordningen). 8Byggmaterialindustrierna och IVL (2016), Anvisningar för att upp- rätta en byggvarudeklaration i eBVD-applikationen enligt eBVD-2015 standarden, version , s. 15. Initiativ för och behov av åtgärder halter som är eller högre.10 Halten av särskilt farliga ämnen (Substances of , SVHC-ämnen) i samman- satta produkter ska beräknas på komponentnivå.11 En byggvarudeklaration kan gälla för flera olika produkter. Exem- pelvis kan gipsskivor från en specifik leverantör ha samma kemiska innehåll men olika storlekar, tjocklekar och förpackningar och därför vara olika produkter.12 De leverantörer som använder systemet med byggvarudeklara- tioner erlägger en inträdesavgift och därefter en lägre årlig avgift. Inträdesavgiften fastställs utifrån företagens omsättning och antalet byggvarudeklarationer som registreras. Därutöver tillkommer kost- nader för tid och resurser för att registrera produkten.13 Verktyg för att hitta och hantera information I en utvärdering av byggvarudeklarationerna konstateras att de främsta fördelarna med byggvarudeklarationer för leverantörer, entreprenörer och byggherrar är att det främjar ett miljöanpassat byggande. Bygg- varudeklarationer upplevs av tillämparna som ett ändamålsenligt branschgemensamt verktyg för att hitta och hantera information om miljöegenskaper i produkter i ett livscykelperspektiv. Sparade bygg- varudeklarationer kan användas vid framtida ombyggnader eller riv- ning. I utvärderingen konstateras att användning av byggvarudeklara- tioner som innehållsförteckning kan medverka till att fasa ut farliga ämnen i bygg- och anläggningsbranschen och bidra till att nå miljö- målet Giftfri miljö.14 Brister i informationslämning och kvalitet i ett frivilligt system I samma utvärdering konstateras att de främsta svårigheterna med byggvarudeklarationer för entreprenörer och byggherrar är att det finns svårigheter med att få byggvarudeklarationer från leverantörer 10IVL , e-post . 11Byggmaterialindustrierna och IVL (2016), Anvisningar för att upprätta en byggvarudeklaration i eBVD-applikationen enligt eBVD-2015 standarden, version , s. 15–16. 12Byggmaterialindustrierna, e-post . 13Byggmaterialindustrierna, e-post . (2011), Utvärdering av byggvarudeklarationer som ett verktyg för att miljösäkra hanteringen av material inom anläggningsbranschen. Initiativ för och behov av åtgärder samt att kvaliteten på byggvarudeklarationerna kan vara bristfällig för vissa produkter. Leverantörer å sin sida har svårigheter att få den information från underleverantörer som behövs för att upprätta byggvarudeklarationer. Vidare upplever leverantörer att det tar att upprätta en byggvarudeklaration. En nackdel enligt alla aktörer är att det är ett frivilligt åtagande för varje företag att använda sig av byggvarudeklarationer, eftersom många väljer att inte tillhandahålla byggvarudeklarationer.15 Byggföretag efterfrågar information om byggprodukters innehåll Kommittén har genomfört en enkät till Byggindustriers med- lemsföretag. Frågorna handlade bland annat om huruvida byggvaru- deklarationer efterfrågas och varför samt om företagen får information om ämnesinnehåll i kemiska produkter genom säkerhetsdatablad. (2011), Utvärdering av byggvarudeklarationer som ett verktyg för att miljösäkra hanteringen av material inom anläggningsbranschen. Initiativ för och behov av åtgärder Källa: Kommitténs enkät till (2018). Byggvarudeklarationer används av majoriteteten () av de svarande byggföretagen. begär information om ämnesinnehåll på annat sätt. Kommittén frågade även varför företagen begär information om ämnesinnehåll från leverantörerna. Svaren redo- visas i figur 6.2 nedan. Initiativ för och behov av åtgärder Vi vill veta vad Vi vill veta vad (vilken?) Källa: Kommitténs enkät till (2018). Beställarens efterfrågan av informationen är den viktigaste orsaken till att byggföretaget begär den från produktleverantören. Den näst viktigaste anledningen är arbetsmiljöskäl, följt av miljöskäl. Bland de byggföretag som svarat att de inte efterfrågar informa- tion om ämnesinnehåll anger majoriteten () att anled- ningen till detta är att beställaren inte efterfrågar informationen. Kommittén frågade även om byggföretagen får säkerhetsdatablad av leverantörer av kemiska produkter, i enlighet med Reach-förord- ningen. Svaren redovisas i figur 6.3. nedan. Initiativ för och behov av åtgärder Källa: Kommitténs enkät till (2018). Av figur 6.3 framgår att två tredjedelar av de svarande alltid eller oftast får säkerhetsdatablad av leverantörerna av kemiska produkter och ytterligare en fjärdedel får det . 6.1.2System för att värdera miljöinformation om byggmaterial Det finns flera system för att värdera miljöinformation om bygg- produkter och bedöma om produkterna uppfyller olika krav. Basta är ett branschgemensamt system som ägs av och Byggindustrier.16 Syftet med Basta är att fasa ut särskilt farliga kemiska ämnen från kemiska produkter och byggvaror. I Basta ställs krav på ämnesinnehållet i kemiska produkter 16Basta Online, /om-basta/kontakt/, besökt . Initiativ för och behov av åtgärder Bastas krav baseras på kriterierna för särskilt far- liga ämnen i Reach-förordningen samt kriterierna i CLP-förord- ningen. Kriterierna är också baserade på definitionen av särskilt farliga ämnen enligt det svenska miljömålet Giftfri miljö.17 Basta är ett så kallat egendeklarationssystem där leverantörer och tillverkare av bygg- och anläggningsprodukter får registrera produkter som klarar de krav som Basta har satt upp gällande innehåll av ämnen i Bastas databas. Det finns två kravnivåer: Basta och , där har lägre krav. Informationen i systemet tredjepartsgranskas och kvali- tetssäkras genom revisioner. Innehållsförteckningar för produkterna finns alltså inte i Bastas databas, utan det som registreras är handels- namnet och leverantörens valda artikelnummer. Systemet innehåller fler än 133 000 artiklar. En sökning i Bastas databas är kostnadsfri.18 Byggvarubedömningen är en förening med medlemmar från bygg- herrar, fastighetsägare och byggentreprenörer. Byggvarubedöm- ningen syftar till att bedöma byggvaror utifrån kemikalieinnehåll och livscykelperspektiv.19 Byggvarubedömningen har all dokumentation i systemet.20 Totalt innehåller Byggvarubedömningens databas närmare 20 000 bedömda produkter eller produktserier, fördelade på cirka 2 500 materialleverantörer.21 tillhandahåller ett system för hälso- och miljöbedömning av produkter för bygg- och fastighetsbranschen.22 grundar sina betyg på kemiska faror, hälsofarlighet vid tillverkning, byggande eller brukande, avfallshantering, innehåll av förnybara material samt dokumentationens fullständighet. 17Basta Online, /om-basta/basta/, besökt . 19Byggvarubedömningen, , besökt . 20Byggvarubedömningen, , besökt . 21Byggvarubedömningen, , besökt och Bygg- varubedömningen, e-post . 22Sunda Hus, /intressenter/leverantor/, besökt . Initiativ för och behov av åtgärder för kemikalieinnehåll är till största delen baserade på CLP-för- ordningen och Kemikalieinspektionens prioriteringsguide PRIO.23 databas innehåller 39 670 produkter och 137 901 artiklar fördelade på 3 208 leverantörer och 3 832 varumärken.24 Svanen ägs av den svenska staten och ska bidra till att övergripande mål för konsumentpolitik uppfylls.25 Inom byggområdet har Svanen haft kriterier för byggskivor . Det finns även kriterier för följande produkter: golv, fönster, inomhusmålarfärg och kemiska byggprodukter (lim, fogmassa och spackel). Svanen har även tagit fram kriterier för småhus, flerbostadshus, förskolor med mera. Kriterierna innehåller kravnivåer för flyktiga organiska ämnen (Volatile Organic Compund, VOC) samt kravnivåer för innehåll av farliga ämnen.26 Utöver ovanstående system för att bedömning av miljöinformation om byggprodukter, finns också system för certifiering av hela bygg- nadsverk. utvecklades flera miljöcertifierings- instrument som syftar till att mäta graden av miljövänligt byggande, både för nybyggnation och för ombyggnad. Instrumenten sträcker sig från miljöledningssystem, produktutveckling, byggnads- och utformningskrav, måluppfyllelse och inventering av befintlig bebyg- gelse.27 En miljöcertifiering är ett intyg på att ett byggnadsverk uppnår en viss miljöprestanda utifrån uppsatta kriterier. Exempel på sådana certifieringssystem är Miljöbyggnad, Svanen, Breeam (BRE Environmental Assessment Method) och Leed (Leadership in Energy and Environmental Design).28 Miljöbyggnad, Breeam och Leed 23Sunda Hus, /intressenter/leverantor/, besökt . 24Sunda Hus, /, besökt och , e-post . 25Miljömärkning , /Om-oss/Om-foretaget/, besökt . 26Miljömärkning , , besökt . Crawley, I. (1999), environmental assessment methods: applications and development trends i & Information. 27, s. 300–308. 28LÅGAN (2015), Energi- och miljöklassning av byggnader in . Initiativ för och behov av åtgärder baserar sina kemikaliekrav på de ovan nämnda märkningarna av bygg- produkter medan Svanen har egna kemikaliekrav. Även för infra- strukturprojekt finns system för miljöstyrning. Exempel på sådana är klimatkalkyl29, Ceequal30 och Breem31. Vissa av systemen för certifiering av byggnadsverk och miljö- bedömning av byggprodukter har kriterier som uppmuntrar åter- användning och materialåtervinning. Genom kravställande i upp- handling på att byggnader ska certifieras och använda miljöbedömda produkter arbetar branschen indirekt för en ökning av återanvän- dning och återvinning av byggprodukter.32 6.1.3Branschens initiativ för gemensam ID-märkning Vid kommitténs första möte med referensgruppen lyfte gruppen behovet av att öka spårbarheten för byggprodukter genom standarder och informationssystem.33 Kommitténs fort- löpande dialog med intressenter under arbetets gång har indikerat att branschen, i takt med ökad digitalisering, har ett allt större behov av standardiserade artikelbeteckningar för byggprodukter som kan följa med produkten hela vägen från tillverkning till drift- och slut- fas.