sou · H6B324 · 2018-03-27 00:00:00 — 12Trygghetsrådet TRS (2016). 13Stöd kan erbjudas till kompetensutvecklande åtgärder som arbetsgivaren tillsammans med de anställda eller fackliga företrädare för de anställda funnit kunna förebygga uppsägningar, se Omställningsavtal, Arbetsgivaralliansen , 2§ Moment 6. 14Trygghetsrådet TRS (2016). Även tidsbegränsat anställda omfattas av stödet, om villkoren är uppfyllda. Även den som har blivit uppsagd av personliga skäl, om orsaken är ohälsa, omfattas av stödet. Syftet är att personen ska få ökade möjligheter att hitta ett nytt arbete. Arbets- givaren och arbetstagaren ansöker tillsammans om personligt omställ- ningsstöd. På det statliga området anmäldes 2 305 nya ärenden till 2016. För de personer som omfattades av Trygghetsstif- telsens stöd fick av de tillsvidareanställda ett nytt jobb eller annan lösning15 innan uppsägningstidens slut och av de tidsbegränsat anställda fick en lösning från uppsägningen.16 pågår också ett arbete med proaktiva åtgärder på det statliga området. Lokala omställningsmedel till proaktiva åtgärder på det statliga området17 2015 slöt parterna på det statliga området ett avtal om lokala omställ- ningsmedel där av lönesumman avsätts till pro- aktiva omställningsåtgärder, alltså till det förebyggandet arbetet. Bak- grunden var att de centrala parterna beslutat att sänka avgiften till och låta sänkningen finansiera ett partsgemen- samt lokalt omställningsarbete med stöd av lokala omställningsmedel. Ett syfte är att skapa ett långsiktigt lokalt omställningsarbete som både stödjer arbetstagarnas och verksamhetens utveckling. Ett annat syfte är att skapa förutsättningar att arbeta ett långt arbetsliv. Avtalet reglerar hur de lokala parterna ska besluta om vad pengarna ska användas till. Utgångspunkten är myndighetsledningens analys av vilken utveckling och omställning myndighetens anställda 16Trygghetsstiftelsen (2016b). 17Avtal om lokala omställningsmedel mellan och förbundsområ- den inom det statliga förhandlings området sammantagna, Saco-S, Facket för Service och Kommunikation (). behöver för att utvecklas i takt med omgivningen. Utifrån den analy- sen ska sedan parterna gemensamt bestämma vad som ska finansieras av de olika omställningsmedlen. roll i det proaktiva omställningsarbetet är att stödja de lokala parternas arbete genom att sprida kunskap och inspi- ration. Detta för att en ändamålsenlig och effektiv användning av de lokala omställningsmedlen ska uppnås. Var tredje år med början 2018 ska partsgemensamma uppfölj- ningar genomföras om hur arbetsgivaren och de lokala arbetstagar- organisationerna använder omställningsmedlen. tog Omställningsfonden emot 392 anmälningar om uppsagda medarbetare och gick 76 av de aktiva jobbsökare som lämnat Omställningsfonden vidare till nytt arbete och gick vidare till studier.18 På det kommunala området pågår en treårig försöks- verksamhet inom Omställningsfondens område. Inom den mindre omställningsorganisationen pågår också försök med proaktiva åtgärder. Utredningen har också hittat ett exempel på individuella kompetenskonton i kommun. Omställningsfonden - försök med tidig lokal omställning Parterna19 enades 2017 om ett nytt avtal om tidig lokal omställning som knöts till det befintliga omställningsavtalet. Avtalet om tidig lokal omställning (TLO-KL) är en bilaga till omställningsavtalet (KOM-KL). Huvudsyftet med TLO-KL är att undvika framtida uppsägningar på grund av arbetsbrist. Till skillnad från KOM-KL gäller TLO-KL även de arbetstagare som inte är uppsagda. Det finns inte heller något krav på viss anställ- ningstid och visstidsanställda kan i det enskilda fallet, efter arbets- givarens beslut, omfattas. 18Omställningsfonden (2018). 19SKL/Pacta har enats med , Akademikeralliansen, Vision och med flera, och Fysioterapeuterna om ändringar i Allmänna bestämmelser och i . TLO-KL har två inriktningar. Den ena är att det kan tillämpas på anställda som riskerar uppsägning på grund av aktuell eller framtida arbetsbrist. Den andra inriktningen är att det kan tillämpas på an- ställda som har nedsatt arbetsförmåga på grund av sjukdom eller arbetsskada. Överenskommelsen innebär att lokala omställningsmedel tillgäng- liggörs till tidiga omställningsåtgärder. Det ges en möjlighet för alla arbetsgivare att avropa av lönesumman för berörda orga- nisationer, till lokala omställningsåtgärder –2019. Enligt SKL handlar TLO-KL om att ställa om organisation och medarbetare så att framtida kompetensbehov tillgodoses och att framtida arbetsbristsituationer därmed minimeras eller undviks och även att de anställdas arbetsförmåga tillvaratas. Det är verksamhets- behovet och det faktum att kommunal- och landstingssektor står inför personal- och kompetensförsörjningsbrist som enligt SKL har format innehållet i TLO-KL. I jämförelse med KOM-KL når TLO-KL en bredare målgrupp och det handlar enligt SKL inte bara om ett individperspektiv utan också om ett verksamhetsperspektiv och om proaktiva åtgärder. På sin hemsida listar SKL att de lokala omställningsmedlen bland annat kan användas i följande typer av situationer: •Medarbetare som riskerar att sägas upp på grund av arbetsbrist till följd av beslut om att höja kompetensnivån i verksamheten eller beroende på förändrade behov i verksamheten, erbjuds omställ- ningsstöd i syfte att få kompetens för annan tjänst. •Medarbetare som har identifierats som övertaliga och riskerar att sägas upp på grund av arbetsbrist kan erbjudas omställningsstöd i syfte att få kompetens för annan tjänst. •Medarbetare som inte kan återgå i befintlig anställning, men har en konstaterad arbetsförmåga efter avslutad rehabilitering, kan erbju- das omställningsstöd i syfte att få kompetens för annan tjänst. •Organisationer som står inför en omställning erbjuds utbildning och stöd i det svåra samtalet och hantering av en arbetsbrist- situation. •Stöd kan ges genom enskilda samtal till medarbetare som arbetar inom verksamhet som är föremål för arbetsbrist. Innan periodens slut ska en partsgemensam utvärdering göras. KFS-företagens trygghetsfonds försök med proaktiva åtgärder påbörjade KFS-företagens trygghetsfond en försöks- verksamhet med proaktiva åtgärder. Enligt fondens hemsida är syftet med verksamheten att så proaktivt som möjligt bidra till utveckling och trygghet. Meningen är att fonden ska finansiera kompetens- utveckling tillsammans med medlemsföretagens egen finansiering. De medlemsföretag som är aktuella är de som står inför förändringar inom sin verksamhet som innebär att de måste kompetensutveckla personal för att undvika framtida uppsägningar då verksamheten kommer att kräva andra kompetenser än . 2017 fördes en dialog med några medlemsföretag för att försöka hitta möjliga vägar att starta upp projektet. Dock har inte något sådant kommit igång . finns med även och förhoppningen enligt fondens hemsida är att kunna få igång ett projekt . I kommun ges arbetstagarna möjlighet att avsätta lön till ett kompetenskonto. Arbetsgivaren sätter då av lika stor del som arbets- tagaren till kompetenskontot. Möjlighet att bestämma om avsättning sker vid varje årlig löneöversyn och det är arbetstagaren som avgör storleken på avsättningen samt när den ska inledas och hur länge avsättningen ska ske. Totalt får högst avsättas till kontot vilket innebär att behållningen på kompetenskontot som mest kan uppgå till . De medel som finns på respektive individs kompetenskonto tas sedan ut som lön vid studier. Utbetal- ningen ersätter inkomstbortfall under studieledighet och uppgår maximalt till arbetstagarens lön vid tjänstledighetstillfället. Arbets- tagaren ansöker om ledighet senast före studierna påbör- jas. Det är arbetstagaren som avgör vilken utbildning som ledigheten avser. Med utbildning avses alla typer av organiserade studier. Ledig- heten kan tas ut på heltid eller på deltid. ledigheten ska motsvara omfattningen av studierna.20 Om arbets- tagaren inte längre vill använda de pengar som avsatts och avsluta avsättningen utbetalas den avsatta summan som en engångsutbetal- ning vid nästa löneutbetalning. Av kommuns 7 000 medarbe- tare är det 5 medarbetare som har använt sig av möjligheten att av- sätta lön till kompetenskonto.21 För den som är eller riskerar att bli öppet arbetslös och är arbets- sökande på Arbetsförmedlingen finns olika stöd att få.22 Vi har valt att redovisa stöden inom de arbetsmarknadspolitiska programmen lite närmare då vårt förslag om utvecklingsledighet kommer att knyta an till regelverket kring programmen. Syftet med de arbetsmarknadspolitiska programmen är att stärka individens förutsättningar att få eller behålla ett arbete, samt att stimulera arbetsgivare att anställa arbetssökande som be- döms ha svårt att få ett arbete. Insatserna består av program med akti- vitetsstöd eller utvecklingsersättning, stöd till arbetsgivare vid anställ- ning och insatser för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Programmen delas in i två huvudgrupper, var- av en är program med aktivitetsstöd och en är program med lönestöd. Behovet av programmen med aktivitetsstöd och utformningen av dessa program påverkas i relativt hög grad av konjunkturläget och situationen på arbetsmarknaden. När det kommer till programmen med lönestöd anpassas de främst till individens behov och styrs mindre av förändringar i konjunkturen.23 20Gävle kommun (2013). 21Information från kommun till utredningen . 22Den arbetsmarknadspolitiska verksamheten bedrivs i form av platsförmedling, vägledning, arbetsmarknadspolitiska program, arbetsplatsintroduktion, arbetslivsinriktad rehabilitering, och verksamhet för unga med funktionshinder. Verksamheten omfattar också frågor om vissa anställningsfrämjande åtgärder, arbetstillstånd och arbetslöshetsförsäkringen. Förordning (2000:628) om den arbetsmarknadspolitiska verksamheten 5 §. 23Arbetsförmedlingen (2017a), s. 7 f. De arbetsmarknadspolitiska programmen regleras i många olika bestämmelser.24 Inom ramen för förordning (2000:634) om arbets- marknadspolitiska program finns följande program: –arbetsträning för vissa nyanlända, –stöd till start av näringsverksamhet, –förberedande insatser, och –projekt med arbetsmarknadspolitisk inriktning. Det är Arbetsförmedlingen som, om inte annat föreskrivs, ansvarar för programmen och anvisar personer till arbetsmarknadspolitiska program. En anvisning till ett program innebär att den som anvisas erbjuds att ta del av programmet. En anvisning får göras för en person som är minst 25 år25, är eller riskerar att bli arbetslös och söker arbete genom Arbetsförmedlingen. Den som deltar i ett arbetsmarknads- politiskt program enligt förordningen kan få aktivitetsstöd enligt för- ordning (2017:819) om ersättning till deltagare i arbetsmarknadspoli- tiska insatser. Nedan beskrivs kortfattat de program som vi ser kan ha koppling till utformandet av vårt förslag om utvecklingsledighet. 24 Bestämmelser finns i: 1.lagen (2000:625) om arbetsmarknadspolitiska program, 2.förordningen (2000:634) om arbetsmarknadspolitiska program, 3.förordningen (2015:503) om särskilt anställningsstöd, 4.förordningen (2017:462) om särskilda insatser för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga, 5.förordningen (2007:414) om jobb- och utvecklingsgarantin, 6. förordningen (2007:813) om jobbgaranti för ungdomar, och 7.förordningen (2017:820) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. 25Det finns ett antal undantag från ålderskravet , se vidare 9 §. Arbetsmarknadsutbildning är en yrkesinriktad utbildning. I syfte att förbättra matchningen på arbetsmarknaden ska programmet motver- ka att brist på arbetskraft uppstår genom att arbetslösa erbjuds ut- bildning i bristyrken. Tidsperioden för utbildningen är som längst , men vid behov får anvisningen förlängas. Arbetsmarknads- utbildningar bedrivs som ett eget program och som en aktivitet inom jobb- och utvecklingsgarantin och jobbgarantin för ungdomar.26 Arbetsmarknadsutbildningen anpassas till efterfrågan på arbets- marknaden och det är Arbetsförmedlingen som upphandlar utbild- ningarna. På går det att se vilka utbild- ningar som är möjliga att ta del av just . Personer som saknar ett formellt intyg på en viss kompetens som hon eller han besitter kan få sina kunskaper och färdigheter synlig- gjorda och erkända vid en validering. Med validering avses en process som innebär en strukturerad bedömning, värdering, dokumentation och erkännande av kunskaper och kompetens som personen besitter oberoende av hur de har förvärvats.27 Det finns möjlighet att vali- dera kompetens inom den kommunala vuxenutbildningen, yrkeshög- skolan, högskolan och inom arbetslivet. Inom ramen för de arbets- marknadspolitiska programmen kan validering av en arbetssökandes kunskaper och kompetens göras. är validering ett arbetsmarknadspoli- tiskt program, vilket innebär att deltagaren får aktivitetsstöd i validering. Enligt är det viktigt att valider- ing stöds av andra processer för att syftet ska uppnås. En validering bör därför föregås av informations- och vägledningsinsatser till indi- viden om möjligheter, rättigheter och vägval. Det är också av stor vikt att det efter valideringen sker relevanta insatser.28 Om en person behöver få sina yrkeskunskaper bedömda finns det 25 olika branschmodeller, omfattandes cirka 140 yrkesroller, där 26Arbetsförmedlingen (2017a), s. 13. 27Förordning (2000:634) om arbetsmarknadspolitiska program 13 §. 28Arbetsförmedlingen (2017a), s. 27. bedömningen består av både praktiska och teoretiska prov. Myndig- heten för är den myndighet som arbetar med branschvalidering och de har bland annat tagit fram en standard för branschvalidering av yrkeskompetens. Myndigheten driver också för validering, där representanter för branscher, arbetsmarknadens parter och olika myndigheter deltar. Valideringsdelegationen 2015–2019 (U 2015:10) har i uppdrag att följa, stödja och driva på ett samordnat utvecklingsarbete inom valideringsområdet. I sitt delbetänkande (SOU 2017:18) har delega- tionen lagt fram ett förslag på en nationell strategi för validering. Dele- gationens uppdrag ska slutredovisas . Stöd till start av näringsverksamhet Med stöd till start av näringsverksamhet menas stöd till en närings- idkares försörjning under inledningsskedet av näringsverksamheten. Till skillnad från andra arbetsmarknadspolitiska program kan stödet även ges till personer som inte är öppet arbetslösa, under förutsättning att de är bosatta inom ett så kallat stödområde. Stödet lämnas endast till den som bedöms ha goda förutsättningar att driva sitt företag. Det krävs också att verksamheten bedöms ge en varaktig sysselsättning och en tillfredställande lönsamhet. Stödet ges som längst , men en förlängning av stödet kan ske i vissa fall. 4.5Utbildning för personer som är etablerade på arbetsmarknaden I detta avsnitt beskrivs kort studiemedelssystemet samt deltagande i olika utbildningsformer för dem som är etablerade på arbets- marknaden. Eftersom utbildningssystemet och studiemedelssystemet i stor utsträckning är gemensamt för samtliga när det gäller vuxna (personer ) blir det delvis en generell beskrivning. När det är möjligt har vi i statistiken avgränsat gruppen till personer . Etableringsåldern på arbetsmarknaden är för de allra flesta lägre än så, men syftet med avgränsningen är att ringa in de som har hunnit arbeta efter studietiden och sedan återvänder till studier. Med studiestöd avses studiehjälp, studiemedel och studiestartsstöd29. –Studiehjälp, består i huvudsak av studiebidrag som lämnas till hel- tidsstuderande i gymnasieskolan och får lämnas längst till och med det första kalenderhalvåret det år den studerande fyller . –Studiemedel, består av studiebidrag och studielån och får lämnas till studerande på eftergymnasial nivå och till vuxna studerande på grundläggande och gymnasial nivå. Studerande på grundläggande och gymnasial nivå kan få studiemedel från och med det andra kalenderhalvåret det år de fyller . Det finns ingen nedre åldersgräns för studiemedel för studerande på eftergymnasial nivå. –Studiestartsstöd, lämnas till personer som har kort tidigare utbild- ning och ett stort behov av utbildning på grundläggande och gym- nasial nivå för att kunna etablera sig på arbetsmarknaden. Stödet får lämnas till vissa personer som är arbetssökande från och med det kalenderhalvår som den studerande fyller . Alla studerande som uppfyller vissa grundvillkor har rätt till studie- medel. Utbildningen måste ge rätt till studiemedel och den studeran- de måste studera på av heltid och . Studiemedel får lämnas längst till och med det kalenderår då den studerande fyller . Rätten att låna begränsas dock från och med genom en så kallad lånetrappa. Den som har haft studie- medel måste uppvisa tillräckliga studieresultat för att kunna beviljas nya studiemedel. Det finns dock vissa undantag när studiemedel får lämnas även utan prövning av studieresultat, exempelvis om det är fråga om äldre studieresultat.30 Studiemedel kan lämnas beroende på utbild- ningsnivå och den studerandes utbildningsbakgrund. För studier på eftergymnasial nivå kan studiemedel lämnas , för studier på gymnasial nivå får studiemedel lämnas i maximalt 80 eller beroende på om den studerande har en gymnasie- utbildning eller motsvarande eller inte. 29Bestämmelserna som reglerar rätten till studiestöd återfinns i studiestödslagen (1999:1395), studiestödsförordningen (2000:655), i lagen (2017:527) om studiestartsstöd och förordningen (2017:532) om studiestartsstöd samt i föreskrifter som har meddelats av CSN. 30Studiestödslagen (1999:1395) 3 kap. 6 och 7 §§. grundläggande nivå lämnas studiemedel till den som har en grundskoleutbildning , och i maximalt för den som inte har det. Studiestartsstöd för studier på heltid får lämnas , för studier på deltid får studie- startsstöd lämnas . Det antal veckor den stu- derande har haft med studiestartsstöd påverkar inte den maximala tid som studiemedel kan lämnas för. För den som är eller äldre går det att få ytterligare högst med studiemedel om det finns särskilda skäl. Tabell 4.2 visar nivån på studiemedlen . Av särskild betydelse för vuxenstuderande är tilläggsbidraget som betalas till studerande med barn (vårdnad) och tilläggslånet som kan betalas ut till studerade och utges till den som har haft en arbetsinkomst på en viss nivå. Studiemedlen består av en bidragsdel och en lånedel. Det finns två bidragsnivåer, en generell och en högre nivå. Den högre bidrags- nivån får enligt studiestödslagen under vissa förutsättningar lämnas till studerande från och med det kalenderår då den studerande fyller för studier på grundläggande- och gymnasial nivå. Det högre bidraget får även under vissa förutsättningar lämnas till studerande som är och som är arbetslösa. Det högre bidraget kan även lämnas till högskolestuderande på viss kompletterande pedagogisk utbildning. I budgetpropositionen (UO15) har regeringen också aviserat att även studerande i åldern 20–som har studerat på ett introduktionsprogram i gymnasieskolan och som därefter utan avbrott fortsätter studier på ett introduktionsprogram eller påbör- jar studier på grundläggande eller gymnasial nivå inom komvux eller motsvarande utbildning i folkhögskola under vissa förutsätt- ningar ska få den högre bidragsnivån inom studiemedlen. Studiemedel bland personer mellan 30–59 år Tabell 4.3 visar antalet studerande med studiemedel i åldrarna 30– . Drygt 100 000 personer fick grundbidrag för studier . av de studerande som fick grundbidrag var kvinnor och var män. Bland de studerande i åldersgruppen som tog grundlån var omkring 65 pro- cent kvinnor och var män. I tabell 4.4 visas utbetalt studiemedel . Totalt betalades i studiemedel till studerande som var mellan 30 och . modeller med studiestöd för äldre studerande Det nuvarande studiemedelssystemet infördes . Fram till dess fanns under olika modeller för studiemedel där ersätt- ningen baserades på arbetslöshetsersättningens nivå för den som behövde studera senare i livet. Stödets totalbelopp för dessa bidrag plus lån uppgick till samma belopp som den ersättning den stude- rande skulle ha fått i arbetslöshetsersättning efter skatt. Utbildningsbidrag gavs till dem som genom dåvarande Arbetsmark- nadsverket deltog i arbetsmarknadsutbildning. Bidragets storlek varierade beroende på om kursdeltagaren uppfyllde villkoren för ersättning från en arbetslöshetskassa eller inte. För den som var an- sluten till en arbetslöshetskassa var stödet lika stort som ersättningen vid arbetslöshet. (1993–1994) fanns en mindre förmånlig variant (Ubl) inom utbildningsbidraget som liknade Svuxa (se nedan) med en bidrags- och en lånedel. Det gavs till personer i upphandlade utbildningar och till samtliga i det reguljära utbildnings- systemet. Det var de lokala arbetsförmedlingarna som beslutade om utbild- ningsbidrag, men det var som beräknade ersätt- ningens nivå och skötte utbetalningarna.31 Särskilt vuxenstudiestöd (Svux) Svux infördes och syftet var att ersätta inkomstbortfall vid stu- dier. Stödet var inriktat mot dem som hades störst behov av utbild- ning och stöd och gavs främst till studier på grundskole- och gym- nasienivå. Inom högskoleområdet var det bara yrkestekniska högskoleutbildningar och specialpedagogiska utbild- ningar som gav rätt till Svux. Det fanns ett krav förvärvs- arbete för att få tillgång till Svux. Den övre åldersgränsen var även om det gick att göra undantag om det fanns särskilda skäl. Svux var samordnat med det dåvarande studiemedelssystemet, bland annat vad gällde regler för hel- och deltidsstudier och prövning av studieresultat. Det gick dock inte att få ersättning för utlands- studier. Stödets nivå påverkades av inkomsten före studiernas början. För den som tillhörde en arbetslöshetskassa relaterades nivån till den dag- penning som den studerande skulle ha haft om hen varit arbetslös och erhållit utbildningsbidrag. För den som inte tillhörde en arbetslös- hetskassa gällde liksom för utbildningsbidrag en lägsta dagpenning. Svux bestod av vuxenstudiebidrag och studielån. Bidraget var skattepliktig inkomst. För den som tillhörde en arbetslöshetskassa var vuxenstudiebidraget av utbildningsbidraget i arbets- marknadsutbildning. Storleken på lånedelen anpassades så att vuxen- studiebidraget tillsammans med lånedelen blev lika stort som utbild- ningsbidraget efter skatt. För den som inte var ansluten till arbetslös- hetskassa var bidraget av utbildningsbidragets minimi- nivå. Men då gick det i stället att ta ett högre lån så att stödet totalt motsvarade utbildningsbidraget efter skatt. Ansökan om Svux gjordes till CSN och det gick att ansöka . Beslut fattades av CSN:s lokalkontor. Utbetalning av ersättningen gjordes i efterskott, sedan den studerande 31 SOU 1996:90, s. 35. sänt in studieintyg som visade närvaro respektive frånvaro i utbild- ningen under den gångna månaden. 1994/95 var det drygt 17 000 studerande som tog del av Svux. Omkring 7 500 av dessa studerade på grundskolenivå och ungefär lika många på gymnasienivå. Drygt 2 000 studerade på högskolenivå.32 Särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa (Svuxa) Svuxa tillkom 1984 och fick i samband med 1990-talskrisen stor om- fattning. Motivet var att arbetslösa skulle ges möjlighet att få vuxen- studiestöd utan hänsyn till reglerna om urval i Svux-systemet. Svuxa kunde beviljas för studier på grundskolenivå och för högst två terminer för utbildning på gymnasienivå. Sökanden skulle vara arbetslös och anmäld som arbetssökande hos arbetsförmedlingen, ha förvärvsarbetat och fylla minst under det kalenderår då utbildningen började. Till skillnad från Svux var bidraget av utbildnings- bidraget oavsett om den studerande tillhörde en arbetslöshetskassa eller inte. Det fanns inte heller några särskilda ansökningstider. I öv- rigt var reglerna desamma som för särskilt vuxenstudiestöd. /95 fick knappt 60 000 studerande , varav om- kring 16 000 studerade på grundskolenivå. Drygt bidragstagare utnyttjade möjligheten till lån.33 UBS var huvudsakligen avsett för dem som var och som saknade gymnasiekompetens.