sou · H6B320 · 2018-03-19 00:00:00 — Svenska investerare har formellt goda möjligheter att investera genom utländska plattformar, men avsaknaden av en internationellt accepterad personlig e-legitimation samt ovissheten kring de lokala förhållandena och de rättigheter som investerare åtnjuter på andra marknader gör att många tvekar. Som har framhållits, syftar främjandet av den svenska gräsrotsfinansieringen till att tillgången på tillväxtkapital för svenska små och medelstora företag ska öka. Dessa kapitalsökande företag står som förlorare om investeringarna kanaliseras till utländska gräsrotsfinansieringsplattformar. Ett mer begränsat rättsskydd för kapitalsökande och investerande privatpersoner och färre krav på gräsrotsfinansieringsplattformarna skulle underlätta för nya gräsrotsfinansieringsaktörer som vill etablera sig på den svenska marknaden. I det korta perspektivet skapar detta en större tillväxt, men på finns ökad risk för flera olika typer av marknadsmisslyckanden. är en av få europeiska mark- nader som redan har upplevt en större nedgång för gräsrotsfinan- sieringen i samband med konkursen i Trustbuddy. Gräsrotsfinan- sieringen är en finansieringsform som är nyetablerad och tillväxten är hög. Att bygga förtroende hos investerare och kapitalsökande är väsentligt. När plattformar går omkull rubbas samhällets förtroende för den växande finansieringsformen som helhet. Risk för ökad överskuldsättning hos privatpersoner är en annan möjlig konsekvens av en oreglerad marknad för lånebaserad gräsrotsfinansiering. Vid lånebaserad gräsrotsfinansiering medför ökade risker för överskuld- sättning hos kredittagare också en ökad risk för kreditförluster hos kreditgivare, vilket inte skulle gynna utvecklingen för finansierings- formen. Konsekvenserna för privatpersoner behandlas mer i kapi- tel 14.4. En diskussion kring alternativ till tillståndskravet på gräsrots- finansieringsplattformarna följer i kapitel 14.3. Konsekvenser för konkurrensförhållanden på berörda marknader Gräsrotsfinansiering är, som tidigare konstaterats, inte en finansiell marknad, utan snarare en teknik eller affärsmodell som kan användas för att konkurrera med andra alternativa finansieringsformer och mer traditionella finansiella aktörer inom redan etablerade mark- nadssegment. Lånebaserad gräsrotsfinansiering konkurrerar med banker, kreditmarknadsbolag och konsumentkreditinstitut på mark- nader för blankolån och högkostnadskrediter.1 Andelsbaserad gräs- 1 Med blankolån menas här lån till privatpersoner utan säkerhet på belopp större än 20 000 kro- nor och med löptider . Lån på lägre belopp, men kortare löptid och högre ränta kallas här högkostnadskrediter eller snabblån. Uppdelningen av marknaderna i blanko- lån och högkostnadskrediter är inte exakt. Dels är samtliga lån blankolån i bemärkelsen att det saknas säkerhet, dels är gränsen vad gäller belopp, löptider och räntenivåer något flytande. rotsfinansiering konkurrerar på liknande sätt i viss mån med banker och fondkommissionärer, samt med riskkapitalbolag och andra finansiärer av tillväxtbolag. som gräsrotsfinansiering är en konkurrerande affärsmodell så är finansieringsformen också en kompletterande distributionskanal för mer traditionella finansiella aktörer. Banker och andra finansiella institutioner kan använda gräs- rotsfinansieringsplattformar för att investera i konsumentkrediter och tillväxtföretag. Det senare anses vara ett bevis på att gräsrots- finansiering som finansieringsform har utvecklats och blivit väl etablerad på marknaden.2 Gemensamt för flertalet av de finansiella aktörer som konkur- rerar med gräsrotsfinansieringsplattformar är att de lyder under någon form av tillståndskrav. Dessa tillstånd följer i allmänhet av lagen om bank- och finansieringsrörelse, lagen om elektroniska pengar, lagen om viss verksamhet med konsumentkrediter eller lagen om värde- pappersmarknaden. Utredningen anser att ett tillståndskrav för gräs- rotsfinansieringsplattformar skapar en mer rättvis konkurrenssitua- tion på de marknadssegment där plattformarna agerar och ett större långsiktigt förtroende för de finansiella marknaderna. Tillstånds- kravet riskerar förvisso att verka hämmande på antalet nya gräsrots- finansieringsplattformar som vill etablera sig på den svenska mark- naden, men kravet möjliggör också för nya svenska och utländska aktörer att etablera sig i med god legitimitet. kan tillståndskravet ses som ett konkurrensbegränsande inträdeshinder. Utredningen bedömer att detta är ett mindre problem än den sned- vridning av konkurrensen som följer av att plattformarna skulle undgå tillstånd. Till skillnad från flera av de ovan nämnda lagarna så innehåller utredningens lagförslag ett tillståndskrav som är nationellt begränsat, dvs. det gäller bara här i landet. Detta kan i sak uppfattas som kon- kurrensbegränsande, men är en nödvändig konsekvens av att förslaget inte har sin grund i en EU-harmoniserad reglering och – såvitt avser anskaffning, tillhandahållande och förmedling av kapital genom andelsbaserad gräsrotsfinansiering – har att förhålla sig till den svenska Definitionen på högkostnadskrediter är densamma som används i betänkandet Stärkt konsument- skydd på marknaden för högkostnadskrediter (SOU 2016:68). 2 brukar anföras som exempel på en mogen marknad där banker och andra privata och offentliga finansiella aktörer använder sig av gräsrotsfinansieringsplatt- formar för att investera i tillväxtbolag. Aktier i svenska privata aktiebolag anses inte vara överlåtbara värdepapper och därmed inte heller finansiella instrument såsom detta begrepp definieras enligt lagen om värde- pappersmarknaden och det bakomliggande . För den som avser att inom EU driva verksamhet med förmedling av kapital genom andelsbaserad eller lånebaserad gräsrotsfinansiering återstår – till dess att ett en eventuell unionsrättslig reglering finns på plats – att göra det inom ramen för ett tillstånd enligt t.ex. lagen om värdepappersmarknaden. En nationell lagstiftning om andels- baserad gräsrotsfinansiering med stöd av undantagsoptionen (arti- kel 3 i MiFID II) är, som framgått, inte en framkomlig väg för svenskt vidkommande. Den finska lagen om gräsrotsfinansiering (734/2016), som utgör just sådan särskild nationell reglering enligt MiFID, kräver registrering i stället för tillstånd. Registreringskravet är åtföljt av ett kapitalkrav på , alternativt att förmedlaren tecknar en yrkesansvarsförsäkring, bankgaranti eller annan motsvarande säkerhet. Utredningen bedömer att ett kapitalkrav i kombination med tillståndskravet skulle vara alltför betungande för både nya och etablerade plattformar. Konsekvenser för gräsrotsfinansieringsplattformarnas verksamhet Utredningens föreslagna tillståndskrav medför ökade kostnader för plattformarna. Kostnaderna är betungande, men utredningen anser ändå att lagförslagen är väl motiverade för att skapa ett tydligt regel- verk för finansieringsformen och för att stärka skyddet för kapital- sökande och investerande privatpersoner. Gräsrotsfinansieringsplatt- formarna är i de flesta fall uppstartsbolag med begränsade resurser. De finansieras i allmänhet av riskkapital och prioriterar tillväxt över lönsamhet på kort och medellång sikt. Bolagen har endast i undan- tagsfall resurser och kompetens för att genomföra ansöknings- processen om tillstånd själva och tvingas därför anlita konsulthjälp. Kostnaden för det tillståndsansökande bolaget förväntas överstiga , inklusive avgiften till . Finans- inspektionens avgift för prövning av en ansökan om tillstånd enligt utredningens förslag beräknas preliminärt bli mellan 90 000– . Utredningen har intervjuat andra fintechbolag som anger att deras totala kostnader för att ansöka om tillstånd som betalningsinstitut har överstigit . Tillståndet som be- talningsinstitut, som medger passportering till övriga medlemsländer, kräver dock mer omfattande dokumentation av riskhantering och andra policys och instruktioner än vad utredningens föreslagna till- stånd gör. årsavgift för bolag med det före- slagna tillståndet förväntas bli eller något lägre. I tillägg till kostnaderna för tillståndsansökan, förväntas gräsrotsfinansierings- plattformarna få löpande kostnader kopplade till anpassningar av verksamheten för regelefterlevnad och rapportering enligt tillstån- det. Utredningen föreslår vidare att företag som driver verksamhet enligt den föreslagna lagen ska omfattas av lagen om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism, vilket också detta inne- bär ett ökat ansvar och ökade kostnader för rapportering. Samman- taget beräknas de löpande kostnaderna för regelefterlevnad och rap- portering överstiga för en förmedlare med det föreslagna tillståndet. Det är möjligt att vissa plattformar dess- utom tvingas att utveckla nya och mer övergripande rutiner för att undvika intressekonflikter och system för att bevaka, dokumentera och rapportera resultat av passandebedömningar och kreditrisk, exempelvis, för att säkerställa regelefterlevnad enligt tillståndet. Kostnaderna för sådan systemutveckling är svårbedömda. Det av utredningen föreslagna tillståndskravet och rörelsereglerna kommer alltså sannolikt att medföra engångskostnader för platt- formarna. Med hänsyn till detta föreslår utredningen en något för- enklad tillståndsansökan utan krav på att be- höver godkänna det ansökande företagets bolagsordning och stadgar. Det är osäkert om de löpande kostnaderna för regelefterlevnad kommer att öka eller minska för företagen. Utredningens förslag reducerar den osäkerhet om gällande regler som medfört att platt- formarna i flera fall ansett sig tvungna att anlita hjälp från advo- katbyråer och annan juridisk expertis för att få råd om regelefter- levnaden för sin respektive verksamhet. Kostnaderna för dessa konsulttjänster har enligt plattformarna själva varit betydande. Ökad tydlighet kring skydd för låntagare och investerare bör dessutom göra gräsrotsfinansiering till en attraktivare finansieringsform, vilket i sin tur skulle kompensera de ökade kostnaderna med ökade in- täkter. 14.4Konsekvenser för kapitalsökande och investerande privatpersoner Det är möjligt att i den mån utredningens förslag medför ökade kostnader för plattformarnas regelefterlevnad, så kommer dessa kost- nader att skjutas över på kapitalsökande och investerare, oavsett om dessa är privatpersoner eller företag. En sådan kostnadsökning är i grunden en konkurrensfråga. Plattformarna kan bara föra över kost- nader på kapitalsökande och investerare om förmedlarna även i fort- sättningen erbjuder ett större värde än andra gräsrotsfinansierings- aktörer och andra finansieringsformer inom samma marknadsseg- ment. Därmed blir det svårt att på förhand bedöma sannolikheten för en sådan kostnadsökning för låntagande eller investerande privatpersoner. I betänkandet Stärkt konsumentskydd på marknaden för högkostnads- krediter (SOU 2016:68) konstateras att drivande generella risker för skuldproblematik och överskuldsättning3 är det mycket stora ut- budet av konsumentkrediter och möjligheten att ta flera krediter från flera olika kreditgivare. Andra riskfaktorer är låg inkomst, låga eller tillfälligt försämrade ekonomiska marginaler och låg privateko- nomisk utbildning. Det finns särskilda aspekter kring högkostnads- krediter som betänkandet anser bekymmersamt. En slutsats är att konsumenter som ansöker om högkostnadskrediter gör det för att de saknar tillgång till andra kreditmöjligheter. Men eftersom över- skuldsättningsproblematiken inte orsakas av en viss specifik kredit- produkt, t.ex. snabblån, så blir risken för överskuldsättning ett samhällsproblem. Utredningens förslag stärker privatpersoners rättsskydd när de tar lån genom gräsrotsfinansiering. Genom ett lagstadgat krav på att den som förmedlar lånebaserad gräsrotsfinansiering ska vara ombud för enskilda personer garanteras konsumenträttigheterna i konsu- mentkreditlagen och kapitalförmedlaren blir bl.a. skyldig att utföra 3 För mer information om högkostnadskrediter se bland annat SOU 2015:4 Om en mer ansvarsfull marknad för konsumentkrediter, och SOU 2016:68 Stärkt konsumentskydd på marknaden för högkostnadskrediter, exempelvis s. 84–88, 163–168, samt 358. Utredningens förslag säkerställer att det kon- sumentskydd som gäller vid kreditgivning av snabblån eller blanko- lån även ska gälla de fall då kreditgivningen kommer via gräsrots- finansiering. Förslaget kommer inte att medföra någon drastisk minskning av överskuldsättningsproblematiken, eftersom förslaget berör en begränsad del av kreditmarknaden, men det kompletterar befintlig lagstiftning och skapar förutsättningar för en mer rättvis konkurrenssituation. Kreditgivande och investerande privatpersoner Ett lagstadgat krav på att verksamhetsutövaren blir skyldig att utföra en kreditprövning stärker även den kreditgivande privatpersonens position. Som konstaterats av ,4 är möjligheten för den kreditgivande privatpersonen att överblicka en kreditrisk och göra en samlad bedömning av låntagarens återbetalningsförmåga mycket begränsad. Samtliga gräsrotsfinansieringsplattformar säger sig utföra kreditprövningar. Ett uttalat krav på att genomföra kre- ditprövningar torde därför inte vara betungande för plattformarna. bör kravet öka aktörernas attraktionskraft hos potentiella kreditgivare och därmed gynna finansieringsformen som helhet. Utredningen föreslår ett antal rörelseregler för att stärka privat- personers investerarskydd. Ambitionen är att också dessa åtgärder ska gynna finansieringsformen på ett likande sätt som beskrivs ovan. Vissa investeringsskyddsregler kräver inget av investeraren, som reg- lerna om intressekonflikter och andra sundhetskrav. Informations- reglerna kommer att skapa förutsättningar för investerarna att ta bättre, mer informerade beslut. Andra förslag till rörelseregler, som passandebedömning, kräver aktivt deltagande av investeraren. In- vesteraren kan uppfatta dessa regler både positivt och negativt. Det ankommer på plattformarna att säkerställa att passandebedömning- arna blir verktyg som är meningsfulla för den potentiella invester- aren. Då kommer gräsrotsfinansieringen att stärkas av investerar- skyddet. Om reglerna i stället upplevs som ett frustrerande hinder i en mödosam registreringsprocess så riskerar tillväxten av nya inve- sterare att avta. 4 , Gräsrotsfinansiering i – en kartläggning, . 14.5Konsekvenser för kapitalsökande företag Konsekvenser för marknaden för tillväxtkapital startades 70 135 nya företag i bolag i har relativt god livskraft. Bolagen har den högsta överlev- nadsförmågan inom EU på både ett och enligt . av alla nystartade företag i överlever . Enligt Tillväxtanalys återkommande studier av svenskt nyföretagande var av de företag som startades fortfarande verksamma . Den ofta framförda tumregeln att ”hälften av alla nystartade företag överlever ” är möjligen alltför pessimistisk. Tillväxtanalys framställer statistik över den svenska marknaden för riskkapital med hjälp av data från intresseföreningen för aktörer inom private equity och affärsängelnätverk (SVCA) och (). Statistiken inkluderar investeringar från svenska offentliga institutioner och såväl svenska som utländska privata riskkapitalbolag.6 Statistiken inkluderar inte investeringar gjorda av privatpersoner. Dessa privatpersoner kan vara familjemedlemmar och andra närstående som vill stödja bolaget i fråga eller enskilda privata investerare, så kallade affärsänglar. Investeringar av privat- personer är svåra att mäta, eftersom det i allmänhet handlar om minoritetsposter som investeras enskilt eller i bolagsform. Det finns inga register över affärsänglar och det saknas en tydligt avgränsande definition av vad en affärsängel är.7 Följaktligen varierar uppskatt- ningarna av hur stor delmarknaden är för tillväxtkapital som kom- mer från affärsänglar och mer informella investerare som anhöriga och bekanta.8 Riskkapitalstatistiken inkluderar inte heller investeringar 6SVCA definierar private equity som kapital som investeras i onoterade bolags ägarkapital. Venture capital är private equity-kapital som investeras i yngre entreprenörsdrivna företag med stor potential. 7Två svenska studier om affärsänglar gjordes 2004 och 2006. Resultaten redovisas bland annat i Avdeitchikova S med flera (2006), Den informella riskkapitalmarknadens betydelse för ny- företagandet. Se även Tillväxtanalys rapport (2013:08), Business , Portfolios, samt SOU 2015:64 s. 47–48. Resultaten pekar på att affärsänglar och andra privata investerare investerade mellan 3,5 och , motsvarande ungefärligen en promille av bruttonationalprodukten. 8En studie från , and other Players, EBAN, European Statistics 2015 , beräknar investeringarna från officiella svenska affärsängelsnätverk till via andelsbaserad gräsrotsfinansiering, eftersom SVCA:s medlemmar inte investerar via gräsrotsfinansieringskanaler. Tillväxtanalys statistik över riskkapitalinvesteringar visar en in- vesteringsvolym på från offentliga institutioner och privata riskkapitalbolag.9 Enligt SVCA, har risk- kapitalbolag cirka 800 portföljbolag i Sverige.10 Den av Tillväxtanalys föreslagna relationen att privatpersoners investeringar är ungefär en promille av bruttonationalprodukten skulle ge en uppskattning av dessa investeringar på 4 miljarder kronor.11 Den totala marknaden för tillväxtkapital skulle i så fall omsätta ungefär 6 miljarder kronor.12 Bankernas utlåning till icke-finansiella företag har varit relativt stabil sedan finanskrisen . Utlåningen har ökat från knappt 1,6 miljarder till knappt 2 miljarder . En positiv tolk- ning av statistiken är att bankernas utlåning till icke-finansiella före- tag i inte har drabbats av samma nedgång efter finanskrisen som i flera andra europeiska länder. Detta kan i sin tur vara en del- förklaring till varför alternativa finansieringsformer för företags- sektorn har utvecklats relativt långsamt i jämförelse med exempelvis i . En mer negativ tolkning av utlåningsstatistik- en till icke-finansiella företag betonar att företagsutlåningen har fått stå tillbaka för den mycket snabba utlåningstillväxten till hushållen13. Hushållens belåning har ökat snabbare vad gäller både konsumtion och bostäder. omsatte den då helt nyetablerade andelsbaserade gräs- rotsfinansieringen i Sverige.14 Gräsrots- finansieringen växer betydligt snabbare än den övriga marknaden för tillväxtkapital.15 Flera av de relativt nyetablerade plattformarna ökar sin omsättning . Enligt SVCA är denna beräkning sannolikt för låg. Dessutom fångar inte studien investeringar från mer informella investerare. 9Tillväxtanalys (2016:06), Riskkapitalstatistik 2015. 11Tillväxtanalys (2013:08), Business , Portfolios. 12En marknadsstorlek på är en fullt möjlig men kanske något optimistisk beräkning. 13För vidare diskussion om bankernas utlåning till företag och hushåll, se bland annat / nyheter/debatt/bankerna-gillar-bolån-mer-än-företag 14Cambridge : Sustaining Momentum, the 2nd European Alter- native Report, . 15Tillväxtanalys riskkapitalstatistik indikerar en minskning av marknaden för tillväxtkapital med 0,3 miljarder . finansieringsformen är ännu långt från att nå en mognads- och konsolideringsfas. Även om dagens snabba tillväxt skulle fortsätta kommer gräsrotsfinansieringen emellertid att utgöra en begränsad andel av den betydligt större marknaden för tillväxtkapital . Därmed är inte sagt att den är oviktig. Den andels- baserade gräsrotsfinansieringen bör ses som en kompletterande kanal för att distribuera tillväxtkapital. Flera etablerade aktörer på marknaden för tillväxtkapital skulle kunna använda gräsrotsfinan- sieringsplattformar för att distribuera kapital till en vidare krets av små och medelstora företag i stark tillväxt. Plattformarna kan där- med bidra till en större och mer effektiv marknad för tillväxtkapital på flera sätt än enbart via kanalisering av nytt kapital från icke- professionella investerare. Enligt Tillväxtanalys riskkapitalrapport , förlade de närings- politiska fonderna störst andel av sin investeringsvolym i bolagens uppstartsfas. Enligt Företagarnas finansieringsrapport upplevde av företagen ändå att det var svårt att finan- siera företagens investeringar med extern finansiering.16 Svårighet- erna för uppstartsbolag att attrahera tillväxtkapital, efter det att det egna satsade kapitalet och det från entreprenörens personliga nät- verk17 börjar sina, kan ha flera olika orsaker. Den vanligaste anled- ningen är att externa investerare, exempelvis riskkapitalbolag, anser att bolaget ännu är för ungt och oprövat för att dess framtida fram- gångspotential ska kunna bedömas och att investeringen därmed blir för riskfylld. konstaterar att av det statliga riskkapitalet gick till företag i uppstart- och såddfas under åren 2007 till 2012.18 Flera utredningar har undersökt hur stat- liga finansieringsinsatser kan stimulera innovation och tillväxt.19 Det finns klargjorda styrmedel, och former för hur tillgången till tillväxtkapital för företag i sådd- och uppstartsfas kan ökas med stöd av näringspolitiska åtgärder. Andelsbaserad gräsrotsfinansiering kan vara en kompletterande lösning till annat externt tillväxtkapital vid en tidig fas av bolagets 16Företagarna (2015), Småföretagen vill växa – men saknar finansiering. 17Beskrivs ofta som 3F: family, friends and other fools. 18Riksrevisionen, Statens insatser för riskkapitalförsörjning – i senaste laget, RiR (2014:1). 19Se bland andra SOU2015:64, En fondstruktur för innovation och tillväxt och SOU 2016:72, Entreprenörskap i det tjugoförsta århundradet. utveckling.20 I denna fas fyller andelsbaserad gräsrotsfinansiering ett behov som inte tillgodoses av professionella investerare. Andels- baserad och lånebaserad gräsrotsfinansiering till företag är finan- sieringsformer som lockar allt fler privata aktiebolag. Ny teknik och sociala medier gör kommunikationen med potentiella finansiärer både enklare, snabbare och effektivare. En begränsning av privata aktiebolags möjligheter att använda sig av andelsbaserad och viss slags lånebaserad gräsrotsfinansiering för att tillgodose sina finansierings- behov blir därmed hämmande för nyföretagandet. Om signaleffekter för vissa målgrupper En kartläggning genomförd av (DI Digital) visade att av riskkapitalinvesteringarna i hamnade i Stockholm.21 Om undantag görs för Spotify, som stod för majoriteten av kapitalgenereringen, så sjunker andel till . Ändå gjorde flertalet av sina in- vesteringar utanför . Tillväxtanalys har gjort iakttagelsen att ”venture capital dras till tillväxtregioner, men skapar dem inte”,22 men oavsett om det är tillgången till riskkapital som gjort till en attraktiv region för uppstartsbolag, eller om riskkapitalet har lockats till på grund av de många uppstartsbolagen, så indikerar nämnda kartläggning att det är svårare att attrahera till- växtkapital utanför . En annan kartläggning av Di Digital visade att av de svenska riskkapitalbolagens investeringar i s.k. tech- bolag i under de första tre kvartalen 2015 gjordes i bolag med manliga grundare.23 Forskningen inom lånebaserad och andelsbaserad gräsrotsfinan- siering är påbörjad. Det finns i skrivande stund inga bevis för att dessa finansieringsformer särskilt skulle gynna grupper som annars missgynnas på marknaderna för tillväxtkapital. Det statistiska under- laget är fragmentariskt, men det finns ändå en oro för att det är svårare 20Fasen benämns ofta “the funding gap.” En beskrivning finns i , Crowd- funding’s Potential for the Developing World, 2013. 21digital.di.se/artikel/stockholm-slukar-techinvesteringarna 22Tillväxtanalys, Staten och Riskkapitalet, rapport 2010:01. 23digital.di.se/artikel/nio-av-tio-riskkapitalinvesteringar-gar-till-en-man att attrahera riskkapital för dem som bor utanför Stockholms- området, för kvinnor och även för utlandsfödda. Det finns däremot inget stöd för att dessa grupper skulle vara sämre skickade att utveckla framgångsrika företag. För dessa grupper kan andelsbaserad gräs- rotsfinansiering vara en tillgång.