sou · H6B311 · 2018-02-28 00:00:00 — Landstingen är huvudmän för förhållandevis få skolor och driver endast 15 av totalt 1 311 skolor. Detta innebär att deras kostnad kan uppskattas till . 14Kostnaderna är uppskattade utifrån statistik för årskullen som påbörjade gymnasiet 2011 (, Tabell 3C: Genomströmning för nybörjare 1 ). Av de knappt 110 000 elever som påbörjade gymnasiet var det drygt 40 000 elever som inte erhållit gymnasieexamen , varav drygt 30 000 i kommunala gymnasieskolor. 15Utgångspunkt i antagandet att 30 531 samtal hålls (gäller för årskullen som började gymnasieskolan 2011) till en genomsnittlig timkostnad på . Beräkningen är (30 531 avslut) × () × () = . Konsekvenser av Samordnarens förslag När det gäller enskilda huvudmän, driver 207 huvudmän samman- lagt 423 gymnasieskolor och förväntas därvid behöva erbjuda och hålla i cirka 9 000 samtal , till en motsvarande kostnad om . kommer att behöva ta fram stöd och riktlinjer om vägledningssamtalet till de aktörer som berörs, om samtalens ge- nomförande och innehåll, vilket kommer att innebära kostnader för staten. Stöd och riktlinjer kommer också att behöva uppdateras och revideras löpande. Det bedöms som angeläget att Skolinspektionen genomför en särskild granskning av samtalen, ett eller efter införandet. Sam- mantaget uppskattas kostnaderna för staten genom och Skolinspektionen till , samt som engångskostnad. Förslaget får därmed direkta konsekvenser för statens budget. De sammantagna kostnaderna för myndigheterna () föreslås tas från Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning, anslag 1:1 , och 1:2 . Kostnaderna för kommuner och landsting antas på lång sikt kunna täckas av ökade skatteintäkter. För att förslaget ska vara kostnads- neutralt krävs att ett visst antal elever förändrar sitt beteende som följd av de avslutande vägledningssamtalen. Intäkterna kommer där- med att variera, beroende på vilken typ av beteendeförändring som väntas ske. För att intäkterna16, enligt antagande, ska täcka kostna- derna krävs att: •187 elever tar gymnasieexamen snabbare än vad som annars varit fallet, eller att •101 elever som annars inte tagit gymnasieexamen gör det, eller att •1 184 elever får bättre stöd av det kommunala aktivitetsansvaret att hamna i sysselsättning. Mer troligt är dock att effekten uppstår på grund av en kombination av elevernas beteendeförändringar. Exempelvis ger förslaget ett mar- ginellt överskott till offentlig sektor redan om 16 Intäkter i detta avseende är skatteintäkter för stat, kommun och landsting över en tioårs- period. Konsekvenser av Samordnarens förslag •50 elever tar gymnasieexamen snabbare än vad som annars varit fallet, •40 elever som annars inte tagit gymnasieexamen gör det, och •400 elever får ökad information om det kommunala aktivitets- ansvaret och andra stödfunktioner. I och med att cirka 40 000 samtal kan komma att hållas per årskull innebär det i praktiken att mellan och av ele- verna per årskull behöver förändra sitt beteende som följd av väg- ledningssamtalen för att intäkterna ska överskrida kostnaderna för offentlig sektor. Samordnarens bedömning är att förslaget kommer att finansiera sig självt. I tabell 13.7 nedan redovisas en sammanfattning av de uppskat- tade kostnaderna för förslaget fördelade per aktör och aktivitet. 1Kostnaderna om för Skolinspektionen är, till skillnad från övriga kostnader i tabellen, en engångskostnad som förväntas uppstå som följd av en särskild granskning av de avslutande vägledningssamtalen. 2I kostnadsuppskattningen antas samtalen leda till att cirka 100 elever läser en kurs vid Komvux. Genomsnittskostnaden per kurs på Komvux är . Det är sannolikt att samtalen även kommer att leda till att elever påbörjar studier mot gymnasieexamen vid folkhögskolor. använder inte kostnad per kurs som nyckeltal och har inte för konsekvensutredningen haft möjlighet att uppskatta kostnaden per kurs. 3 Exklusive uppskattad alternativkostnad om för vårdnadshavare. Konsekvenser av Samordnarens förslag Uppskattade konsekvenser för samhället om ingen ändring sker (nollalternativ) Individer som bara har förgymnasial utbildningsnivå, har en avse- värt lägre förvärvsintensitet än personer med gymnasieexamen.17 Dessutom har lågutbildade individer generellt sämre hälsa än hög- utbildade.18 I en rapport från stiftelsen för livet19 uppskattas den samhällsekonomiska förlusten för att av en kull 24-åringar inte har avslutat gymnasiet uppgå till fördelat över det yrkesverksamma livet (mellan 24 till ). Unge- fär hälften av det värdeskapande som går förlorat på grund av av- saknad av gymnasial utbildning skulle annars ha tillfallit individerna i form av inkomster medan resten skulle ha tillfallit den offentliga sektorn i form av skatteintäkter. Enligt en kartläggning från SCB har knappt hälften av de elever som avbryter gymnasiet eller som slutför utbildningen utan fullstän- diga betyg, fått vägledning och stöd från skolan.20 Drygt hälften i gruppen hade aldrig varit i kontakt med myndigheter eller kommu- nen för studie- och yrkesvägledning efter avhoppet. Det varierar vidare hur gymnasieskolorna informerar om studie- alternativ när en elev hoppar av utbildningen och hur mycket de in- formerar om det kommunala aktivitetsansvaret. Av Skolinspektio- nens kvalitetsgranskning21 av insatser för att förebygga studieavbrott i gymnasieskolans yrkesprogram framgår att de flesta eleverna i urvalet för kvalitetsgranskningen inte hade fått undervisning som förebygger studieavbrott och hjälper eleverna att nå utbildningens mål.22 Däremot existerar även goda exempel på skolornas arbete för att förhindra elevers studieavbrott.23 17Statistiska centralbyrån (2014). UF 84 , Befolkningens utbildning och sysselsättning 2014, Tabell 6. 18Folkhälsomyndigheten (2015). Utbildningsnivå och hälsa – hur hänger de ihop? Övergripande slutsatser från regeringsuppdraget. 19Hök, L. & Sandaji, N. (2017). Samhällsförlusten av skolmisslyckande och värdet av att rädda fler i varje årskull. 20Statistiska centralbyrån (2017). Så har det gått på arbetsmarknaden för 90-talister utan fullföljd gymnasieutbildning. 21Skolinspektionen (2015). Gymnasieskolors arbete med att förebygga studieavbrott. 22Urvalet i Skolinspektionens granskning omfattade samtliga yrkesprogram och avsåg inte att ge en nationell bild av förhållandena. 23Se exempelvis Kommuner och Landsting (2016). Plug In – största sam- verkansprojekt för att förhindra studieavbrott. Konsekvenser av Samordnarens förslag har andelen som avslutar gymnasiet varie- rat mellan omkring 27–. Utifrån statistik för tidigare års- kullar har genomströmningen för kohorter framöver uppskattats (se tabell 13.8). Eftersom kvinnor i högre grad slutför gymnasiet än män antas att glappet mellan könen är även högre upp i åldrarna. Därför antas också att utvecklingen ser liknande ut för båda könen men att män ligger på en lägre ingångsnivå. Rambölls uppskattning av statistik från (2017), Utbildningsnivå 2016 efter inrikes/utrikes född, kön och ålder (ett-årsklasser), (2016) Betyg och studieresultat i gymnasieskolan läsår 2015/16, samt Delegationen för unga och nyanlända till arbete (2016) . Nationell etableringssamordnare för unga med funktionsnedsättning En nationell samordnare föreslås inrättas för att stärka etableringen för unga med funktionsnedsättning (se avsnitt 10.4). Syftet är att öka samhällets gemensamma förmåga att få fler unga med funktions- nedsättning att övergå från studier till sysselsättning. Förslaget bedöms få en positiv inverkan för enskilda unga med funktionsnedsättning genom att aktualisera förslag på nationell och lokal nivå som påverkar deras dagliga liv och möjligheter i över- gången från utbildning och andra verksamheter till arbete. Kommu- nernas arbete förväntas framför allt utvecklas genom att kvalitet och rutiner i övergångar mellan olika kommunala verksamheter utvecklas samt deras samarbete med näringsliv och det civila samhället. Det civila samhällets organisationer förväntas få ökat inflytande över den nationella politiken genom formaliserat samarbete med den nationella etableringssamordnaren. Regeringen kommer få förutsätt- ningar att utveckla en mer sammanhållen politik inom området, främst i samarbete mellan Arbetsmarknads-, Social- och Utbildningsdeparte- mentet. Konsekvenser av Samordnarens förslag Förslaget uppskattas belasta statens budget med (se tabell 13.9) och ska täcka kostnaderna för ett kansli med en utredare och två sekreterare fördelat på . I detta ingår vissa kostnader förenade med upp- dragets genomförande i form av kommunikation, resor och enklare utredningsarbete. Motsvarande bemanning har Samordnaren för utveckling och samordning av insatser inom området psykisk hälsa (S 2015:09) samt Samordnaren för den sociala barn- och ungdoms- vården haft. Förslaget får direkta konsekvenser för statens budget, och förslås belasta Utgiftsområde 1 , anslag 4:1 m.m. Samlad analys av kunskapsläget om insatsers effekter Samordnaren föreslår att Forte får i uppdrag att återkommande ta fram en analys av kunskapsläget om insatsers effekter för unga som varken arbetar eller studerar (se avsnitt 10.5). Förslaget syftar till att öka förutsättningarna för att insatser och stöd baserar sig på ett aktuellt kunskapsläge. Detta ger bättre förutsättningar för kommu- ner, landsting, regeringen och dess myndigheter att i politiska beslut såväl som planering, genomförande och uppföljning av verksamheter utgå från den senaste kunskapen. Förslaget förväntas innebära ett minskat behov för omvärlds- bevakning för regeringen och dess myndigheter samt landets kom- muner och landsting. Den direkta kostnaden för att genomföra undersökningarna för staten, genom Forte, uppskattas till (se tabell 13.10) för att genomföra en första studie. En samlad analys bör dock göras minst . Förslaget får direkta konsekvenser för statens budget, och förslås belasta Utgifts- område 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid, anslag 12:3 Sär- skilda insatser inom ungdomspolitiken. Konsekvenser av Samordnarens förslag 13.2.3Samverkan och samordnat stöd Utredning om samordnad barn- och ungdomshälsovård En allt högre grad av specialisering och uppdelning på olika sektorer och aktörer innebär en utmaning i att åstadkomma ett samordnat stöd till individer med mer sammansatta behov av hälso- och sjukvård (se avsnitt 11.1). Samordnaren föreslår ett tilläggsuppdrag till utredningen utveckling för god och nära vård (S 2017:01) att utreda och lämna förslag på hur en samordnad barn- och ungdomshälsovård ska säkerställas, med särskilt fokus på de barn och unga i åldrarna , som är i behov av insatser från flera vårdgivare/huvudmän. Det tilläggsuppdrag som Samordnaren föreslår, beräknas mot- svara en heltidstjänst , det vill säga omkring 1 miljon kro- nor (se tabell 13.11). Kostnaderna föreslås belasta Utgiftsområde 1 , anslag 4:1 m.m. En lokal försöksverksamhet för samordnat stöd Samordnaren föreslår att , , Social- styrelsen och ska få i uppdrag att koordinera en försöks- verksamhet med ett lokalt sammanhängande stödsystem för barn och unga från 0 till (se avsnitt 11.2). Försöksverksam- heten ska inkludera selektiv och indikerad prevention samt stöd till unga som varken arbetar eller studerar inom utbildning, omsorg och hälso- och sjukvård. Förslaget syftar till att erbjuda målgrup- pen förstärkta förebyggande och tidiga insatser samt bättre sam- ordnade stödinsatser. Försöksverksamheten ska pågå under fyra till Konsekvenser av Samordnarens förslag Till verksamheten ska forskning kopplas och verksamheten ska också utvärderas Samordnaren lämnar också en till förslaget kopplad bedömning, om att ny lagstiftning kan komma att behöva tas fram för att genomföra försöksverksamheten, samt att en analys av detta behov behöver göras. Samordnaren har dock inte haft möj- lighet att, inom ramen för utredningsuppdraget, göra en egen sådan analys. Försöksverksamheten föreslås omfatta fem kommuner och två landsting förutom de fyra myndigheterna. En möjlig organisering av försöksverksamheten är att staten bekostar motsvarande totalt två heltidstjänster i de fyra myndigheterna samt en heltidstjänst i vardera deltagande kommun och landsting. Varje tjänst uppskattas motsvara och till detta beräknas tillkomma verksamhetsmedel om totalt . Kostnaden föreslås i första hand belasta Utgiftsområde 9, Hälso- vård, sjukvård och social omsorg, anslag 1:9 Bidrag för samordning och tillgänglighet och anslag 4:7 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. samt Utgiftsområde 16 Utbildning och universitets- forskning, anslag 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedago- gisk verksamhet (ap. Försöksverksamheten ska följas och utvär- deras genom att därtill koppla följeforskning och en utvärdering för försöksverksamheten. Det beräknas mot- svara en årlig kostnad om . Denna kostnad före- slås belasta Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, anslag 7:1 för hälsa, arbetsliv och välfärd: Förvalt- ning, samt anslag 7:2 för hälsa, arbetsliv och väl- färd: Forskning. Den totala årliga kostnaden för staten för försöks- verksamheten beräknas motsvara (se tabell 13.12). Kommuner och landsting förväntas även bidra med medel till försöksverksamheten. Om varje kommun respektive landsting be- räknas bidra med motsvarande en tjänst till en kostnad av beräknas den årliga kostnaden för kommunerna vara 5 mil- joner kronor , och för landstingen (se tabell 13.12). Konsekvenser av Samordnarens förslag Staten förväntas till följd av försöksverksamheten ges ett utvecklat beslutsunderlag för att utveckla offentlig sektor och göra den mer effektiv och med högre kvalitet genom att exempelvis lösa eventu- ella strukturella hinder för samverkan mellan huvudmän eller kring individer. Samordnarens bedömning är att förslaget kommer att ge del- tagande kommuner och landsting en möjlighet att utveckla ett mer ändamålsenligt sätt att arbeta förebyggande samt att bättre stödja individer med behov av samordnat stöd, genom exempelvis nya sätt att styra och organisera sig, nya arbetssätt, rutiner med mera. Enskilda i de kommuner och landsting som medverkar i försöks- verksamheten förväntas få bättre förebyggande och tidiga insatser och ett stöd som är mer behovsanpassat. Om behoven hos den enskilde är sammansatta och kräver samverkan mellan flera verksam- heter och aktörer så torde individen bland annat få en mer samman- hängande service och stöd som kan motverka senare serviceanvänd- ning respektive förbättra förutsättningarna för etablering. Nationellt samordnat stöd från tre myndigheter Samordnaren föreslår att Arbetsförmedlingen, och Social- styrelsen ges i uppdrag att gemensamt identifiera och föreslå åtgär- der där nationell samverkan mellan myndigheterna kan bidra till ett bättre lokalt stöd och därigenom bättre stöd till barn och unga som har, eller riskerar att få, svårigheter i sin etablering i samhället (se avsnitt 11.3). Förslagets syfte är att bidra till att förebyggande och tidiga insatser förstärks och att den enskilde ges ett tidigt, samord- nat och långsiktigt stöd som är av god kvalitet. Konsekvenser av Samordnarens förslag bedömer Samordnaren att samarbetet bland annat kan bidra till bättre prestationer, kapacitetsuppbyggnad, effektivisering och ökad kvalitet lokalt genom utvecklad samordning. Samordnaren bedömer att detta uppdrag kan kräva motsvarande en heltidstjänst på , som samordnar uppdraget, samt mot- svarande en halvtidstjänst på respektive en halvtids- tjänst på Arbetsförmedlingen. Det blir totalt en uppskattad kost- nad på (se tabell 13.13). Krav på samverkan och samordning finns då myndigheter, enligt 6 § förvalt- ningslagen (1986:223), har en allmän skyldighet att samverka och varje myndighet ska lämna andra myndigheter hjälp inom ramen för den egna verksamheten. Kostnaden föreslås tas inom myndigheternas budgetram och belasta Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, anslag 8:1 ; Utgiftsområde 14 Arbets- marknad och arbetsliv, anslag 1:1 Arbetsförmedlingens förvaltnings- kostnader, samt Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforsk- ning, anslag 1:1 . Samordnaren föreslår att Statskontoret får i uppdrag att ge ex- ternt stöd. Samordnaren beräknar att ett sådant uppdrag omfattar knappt fem månaders heltidstjänst vilket uppskattas kosta . Kostnaden föreslås tas inom myndighetens budget- ram och belasta Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansför- valtning, anslag 1:1 Statskontoret. Samordnaren föreslår att MUCF får ett förtydligat uppdrag att löp- ande redovisa uppgifter på nationell, regional och lokal nivå samt genomföra årliga analyser av föreslagna indikatorer (se avsnitt 11.5). Konsekvenser av Samordnarens förslag Förslaget syftar till att stärka styrningen för att åstadkomma ett sam- ordnat stöd för unga. Förslaget bedöms leda till att MUCF, regeringen och dess myn- digheter samt landets kommuner kommer att få ett tydligare under- lag för det fortsatta arbetet att verka för samordnat stöd för unga som möter utmaningar i sin etablering, samt att följa upp detta arbete. Genom en gemensam lägesbild ökar förutsättningarna för samordning och samarbete. Den regelbundna analysen ger en samlad bild, medan tillgängliggörande av indikatorer gör det möjligt för olika aktörer att på egen hand inhämta material för regionala och lokala analyser. Förslaget innebär att MUCF får ett förtydligat uppdrag för in- riktningen på sin indikatorsuppföljning. Detta bedöms inte med- föra några betydande ytterligare arbetsuppgifter utan ryms inom befintligt uppdrag. Förslaget innebär att får två nya indikatorer att redo- visa till MUCF, samt justering av en indikator som Försäkringskas- san levererar till MUCF. Myndigheter, landsting, kommuner och andra aktörer som arbetar för att stödja de unga kommer att få ett bättre kunskapsunderlag för att utveckla och följa upp sitt arbete. Förslaget bedöms inte generera ytterligare kostnader eller admi- nistration för eller involverade myndigheter. Statistik om unga som varken arbetar eller studerar Samordnaren föreslår att SCB får i uppgift att ta fram och leverera registerbaserad statistik över unga som varken arbetar eller studerar (se avsnitt 11.6). Förslaget syftar till att etablera ett långsiktigt upp- drag att ta fram indikatorn Andel unga som varken arbetar eller stu- derar. Indikatorn används av regeringen för uppföljning av ungdoms- politiken och efterfrågas även av kommunerna för att följa arbetet med unga som varken arbetar eller studerar där andel i okänd akti- vitet särredovisas. Den övergripande konsekvensen från förslaget är att beslutsfattare även fortsättningsvis kan använda en registerbase- rad indikator för unga som varken arbetar eller studerar, där unga som arbetar i och exkluderas. Det i sin tur ger möj- ligheter till effektivare insatser till målgruppen. Förslaget om registerbaserad statistik för unga som varken arbe- tar eller studerar innebär att SCB får i uppdrag att inhämta nödvän- diga uppgifter från , samt nationella myndigheter. Konsekvenser av Samordnarens förslag SCB ska även leverera statistiken till MUCF som i sin tur får i upp- drag att löpande redovisa statistiken och genomföra årliga analyser som en del av det ungdomspolitiska indikatorsystemet. Samordnaren har vänt sig till SCB och MUCF om uppgifter för att beräkna kostnaden för framtagande av statistiken. Det har dock varit svårt för dem att göra en mer exakt beräkning. sak- nas finansiering för inhämtning av data från och som tillfälligt täcks av ett nordiskt projekt. Utifrån de uppgifter Sam- ordnaren har fått in bedöms förslaget medföra en årlig kostnad för staten, genom SCB om , vilket framgår av tabell 13.14. Kostnaden föreslås tas inom myndighetens budgetram och belasta Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning, anslag 1:9 . 13.3.1Kostnader eller intäkter för staten Staten är den aktör som påverkas i högst utsträckning av Samord- narens förslag. I och med att Samordnarens förslag är av olika slag – vissa gäller tidsbegränsade satsningar, ett antal utgör föreslagna utredningar eller förstudier medan andra förslag föreslås gälla på eller permanent – är kostnadsberäkningarna också av olika slag. Samordnarens förslag bedöms dock ha offentligfinan- siellt positiva effekter för staten på lång sikt till följd av att unga som varken arbetar eller studerar kan fångas upp i ett tidigt skede. Detta leder sannolikt både till kostnadsbesparingar till följd av ett minskat behov av insatser och socialförsäkringsutbetalningar, samt till ökade skatteintäkter till följd av att de unga som tar del av insat- serna får bättre möjligheter till etablering. I tabell 13.15 nedan redovisas en sammanställning av statens kost- nader för Samordnarens förslag efter aktivitet, aktör, kostnad och typ av kostnad. Övriga förslag bedöms inte påverka statens kostnader. Tabell 13.15 Kostnader för staten Utredning om ekonomisk ersättning till unga Engångskostnad för utredning () Utveckling av en nationell betygsdatabas Engångskostnad för utveckling av databas (1,) Förstudie om lokal och nationell uppföljning Engångskostnad för förstudie () av elevfrånvaro i grund- och gymnasieskola Avslutande vägledningssamtal för ungdomar som avslutar gymnasiet eller utan Nationell etableringssamordnare för unga Engångskostnad för utredning () Samlad analys av kunskapsläget om Återkommande kostnad, minst Engångskostnad för utredning () Engångskostnad för projekt (antas löpa , Analys och externt stöd Statistik om unga som varken arbetar eller studerar förslag Samordnarens av Konsekvenser Konsekvenser av Samordnarens förslag 13.3.2Kostnader eller intäkter för kommuner och landsting Samordnarens förslag om en lokal försöksverksamhet för samord- nat stöd, samt förslaget om en förstudie om lokal och nationell uppföljning av frånvaro i grund- och gymnasieskolan, har en direkt finansiell påverkan på de kommuner och landsting som kommer att delta i försöksverksamheten respektive förstudien. Valet att delta är upp till verksamheterna, varför de förväntas att till viss del bekosta sitt eget deltagande. Samordnarens förslag om avslutande väglednings- samtal för elever som avslutar gymnasiet eller utan examen förväntas innebära en kostnad för huvudmännen. Kostnaden för detta bedöms , och beroende på antalet beteendeförändringar till följd av förslaget samt när i tiden dessa inträffar, bli kostnads- neutralt. Till dess att så sker, bör kostnaden bäras genom kommunala skatteintäkter.24 Samordnarens förslag om utveckling av en nationell betygsdatabas kan, enligt Samordnarens bedömning, medföra marginella kostnader för de huvudmän och utbildningssamordnare (inom de 40 kommunala och 2 landstingsdrivna gymnasieskolorna, samt 65 kommunala och 1 landstingsdrivna enheter för komvux som ej var anslutna i janu- ari 2018) som berörs. Övriga förslag förväntas inte få någon direkt finansiell påverkan på kommuner eller landsting. Förslagen väntas dock få positiva effekter på effektiviteten i kommunernas verksamhet, till följd av att staten föreslås ta en mer aktivt samordnande och stödjande roll. 24 Om finansieringsprincipen tillämpas, ska kostnaden i stället bäras av staten. Konsekvenser av Samordnarens förslag 13.3.3Kostnader eller intäkter för företag eller andra enskilda Samordnarens förslag syftar till att unga som varken arbetar eller studerar ska erbjudas ett mer kvalitativt och individanpassat stöd. I längden förväntas förslagen innebära att unga kvinnor och män får bättre möjligheter till sysselsättning. Samordnarens förslag om utveckling av en nationell betygsdata- bas kan, enligt Samordnarens bedömning, medföra marginella kost- nader för de enskilda huvudmän och utbildningssamordnare inom de 67 gymnasieskolor och 30 enheter för komvux som ej var anslutna . Samordnarens förslag om avslutande vägledningssamtal för elever som avslutar gymnasiet eller utan examen får direkta finan- siella konsekvenser för enskilda huvudmän. driver 207 enskilda huvudmän sammanlagt 423 gymnasieskolor.