sou · H6B349 · 2018-06-15 00:00:00 — Det anges dock i bemanningsdirektivet att arbetstagare är en person som i ”den berörda medlemsstaten i egenskap av arbetstagare är skyddad enligt nationell arbetsrätt” Enligt artikel 1 i bemanningsdirektivet är detta endast tillämpligt på arbetstagare som har ett anställningskontrakt eller anställningsförhållande med ett bemanningsföretag och som hyrs ut till kundföretag för att temporärt arbeta under deras kontroll och ledning. Av bemanningsdirektivets ordalydelse framgår även att arbetstagaren ska vara anställd i syfte att hyras ut till kundföretag. 17Se t.ex. TCO:s Remissvar angående betänkandet Ett arbetsliv i förändring – hur påverkas ansvaret för arbetsmiljön? (SOU 2017:24), A2017/00714/ARM, där det framförs att frågan om egenanställningsföretag som används som arbetsgivarmålvakter åt plattformsföretag bör utredas särskilt, inte minst i frågan om var arbetsmiljöansvaret lämpligast bör läggas eller hur det ska fördelas. Se också Unionens yttrande över samma betänkande s. 4–5. 18Promemorian Fakta om egenanställningar – underlag till , upprättad och inlämnad av Egenanställningsföretagens . Utredningens analys och bedömning 2011/12:178 s. 28) fördes ett resonemang om huruvida tillämpningsområdet för lagen borde avgränsats till arbetstagare som anställts i huvudsakligt syfte att hyras ut till ett flertal olika kundföretag. som ansåg detta hänvisade i sammanhanget till anställningar där det i större eller mindre omfattning kan ingå i arbetstagarens skyldigheter att hyras eller lånas ut till annan verksamhet än arbetsgivarens. Enligt verkets uppfattning borde en anställning som innebär att arbetstagaren är anställd hos en arbetsgivare men huvudsakligen för att hyras ut till ett fåtal specifika, och kanske redan i anställningsavtalet angivna, kundföretag inte omfattats av lagens tillämpningsområde. Regeringen konstaterade i detta sammanhang att bemanningsdirektivet syftar till att skydda samtliga arbetstagare som anställts i syfte att hyras ut av bemanningsföretag. Något utrymme för ett sådant undantag som efterfrågade ansågs inte finnas. Regeringen ansåg inte heller att sådana arbetstagare som är anställda i syfte att hyras ut till ett fåtal kundföretag kunde ha ett mindre skyddsbehov än övriga arbetstagare som hyrs ut. Sammantaget fann regeringen att något sådant undantag därför inte borde införas.19 Utredningen kan konstatera att egenanställningar eller liknande synes bli allt vanligare. Men ökningen har skett från en mycket låg nivå och antalet egenanställda är fortfarande väldigt litet. An- ställda i bemanningsföretag och egenanställningsföretag utgör bara en mycket liten del, tillsammans , av alla sysselsatta.20 Vad som gäller för denna grupp på arbetsmarknaden i olika avseenden är dock omdiskuterat och enligt utredningens bedömning finns det inte heller någon gemensam syn på vad som avses med egenanställning eller liknande. Avsaknaden av en sådan gemensam utgångspunkt för olika diskussioner riskerar leda till att många frågor som rör den egenställdes trygghet och egenanställningsföretagens förutsättningar att göra rätt förblir olösta eftersom man synes tala om olika företeelser. Kunskap och förutsebarhet om vad som gäller i olika sammanhang har inte bara betydelse för de personer som utför arbete i ett egenanställningsföretag. Det har också betydelse för företagens förutsättningar att göra rätt och för bedömning av om det 19Propositionen Lag om uthyrning av arbetstagare (prop. 2011/12:178) s. 27–28. 20Calmfors, m.fl. (2018), Arbetsmarknadsekonomisk rapport – Olika vägar till jobb, s. 7. Utredningens analys och bedömning är egenanställningsföretagets godkännande för F-skatt som gäller eller om det är den egenställdes A-skatt som ska gälla och om utbetalaren av ersättningen då i stället ska göra avdrag och betala avgifter (se avsnitt 9.3.1). Egenanställdas villkor är inte alltid tydliga Av utredningens underlag framgår att det för egenställda eller liknande kan vara oklart vilken trygghet man har i olika avseenden. En del egenanställda uppfattar sig själva som egenföretagare. I dessa fall finns en medvetenhet om att tryggheten vid arbetslöshet och sjukdom ser ut på ett annat sätt än om man haft en anställning under normala förhållanden. Andra kan dock uppfatta att en egenanställning, liksom namnet antyder, innebär den trygghet som en anställning i normala fall leder till. Oklarheter som riskerar drabba den egenanställde och som framförts till utredningen är frågor som t.ex. vem som står risken om kunden inte betalar, vad som händer om den egenanställde blir sjuk, vilken rätt till ersättning från arbetslöshetskassorna som den egenanställde har m.m. En annan synpunkt som förts fram i sammanhanget är vikten av att konkurrensneutraliteten säkerställs. Flertalet av de oklarheter som redogörs för ovan har tagits upp av Egenanställningsföretagens branschorganisation som bl.a. tagit fram ett policydokument där ovanstående frågor behandlas. I dokumentet anges vad som ska gälla i frågor om avtalsbindningen, rätten till sjuklön enligt lag om sjuklön (sjuklönelagen), semesterlön, rehabiliteringsansvar och arbetsmiljöansvaret. Även frågor om skälig lön behandlas där det särskilt anges att egenanställningsformen inte ska vara ett sätt till lönedumpning. För att motverka lönedumpning uppger organisationen att de tillämpar en fördjupad granskning av arbete vars timpenning underskrider de belopp som följer av SCB:s lönestatistik. Det kan också nämnas att det för att bli medlem i Egenanställningsföretagens branschorganisation krävs att sökanden uppfyller särskilt uppställda auktorisationsvillkor. Syftet med villkoren uppges vara att säkerställa att endast seriösa företag inom branschen kan bli medlemmar i branschorganisationen. Utredningens analys och bedömning Det är centralt att det råder förutsägbara och trygga förhållanden på den svenska arbetsmarknaden. Det är därför viktigt att vara uppmärksam på om nya former på arbetsmarknaden medför en risk för att man kringgår anställningsskyddet eller arbetsgivarens ansvar i olika situationer. Frågan är om dagens regler för att kategorisera personer inom olika rättsområden behöver ses över för att bättre fungera också för personer som utför arbete genom ett egenanställningsföretag eller liknande. Ju större denna grupp blir desto viktigare kommer det också att bli att ta ställning till hur egenanställda ska betraktas inom olika områden. Det är angeläget att det är tydligt vilka villkor som gäller och vilket ansvar egenanställningsföretag ska ta. I detta avseende bör trygghetssystemen som i hög grad är byggda för antingen heltidsanställda eller heltidsföretagare, enligt utredningens mening, även diskuteras utifrån ett perspektiv som utgår från de förhållanden som gäller för egenanställda. Som exempel kan nämnas att om det är svårt att avgöra i vilken egenskap en person utför ett arbete kan denna svårighet, enligt , även ha effekter på tillämpningen av t.ex. rehabiliteringskedjan inom sjukpenningen och beräkning av sjukpenninggrundande inkomst (SGI). Vilket skulle kunna medföra negativa konsekvenser i försäkringsskyddet för den enskilde.21 Utvecklingen på området bör noga följas Utredningen anser att personer som utför arbete som egenanställda eller liknande har skyddsbehov liknande andra arbetstagare. Det ligger emellertid utanför utredningens uppdrag att lämna förslag på det arbetsrättsliga området och att ta ställning till om egenanställning eller liknande företeelser på arbetsmarknaden bör omfattas av samma regelverk som bemanningsföretag eller om det finns ett behov av en särskild reglering för egenanställning. Det kan dock noteras att det inom pågår arbeten inom olika rättsområden som kan få betydelse för egenanställdas trygghet i olika avseenden.22 Sammanfattningsvis konstaterar utredningen att det saknas en gemensam syn på vad egenanställning eller liknande innebär och att 21Försäkringskassans remissyttrande över betänkandet SOU 2017:24 Ett arbetsliv i förändring – hur påverkas ansvaret för arbetsmiljön? (dnr 031084–2017). 22Som exempel kan nämnas det arbete som pågår inom ramen för kommittédirektivet En ny arbetslöshetsförsäkring för fler, grundad på inkomster (Dir. 2018:8) och inom som en följd av betänkande (SOU 2015:21). Utredningens analys och bedömning det kan råda en osäkerhet om vilka villkor som ska gälla inom olika rättsområden. Det ligger dock, som ovan nämnts, inte inom ramen för utredningens uppdrag att hantera dessa frågor. Utredningen vill dock understryka vikten av att utvecklingen på området noga följs. Utredningen ska i sitt huvudbetänkande bl.a. analysera om det finns behov av åtgärder för att underlätta och förbättra uppföljning av företag som är godkända för F-skatt, t.ex. F-skatt på prov eller tidsbegränsade godkännanden för F-skatt och om det finns behov av att införa en möjlighet att vägra eller återkalla ett godkännande för F-skatt vid kriminalitet eller överträdelse av konkurrensbestämmelser som inte lett till näringsförbud. Utredningen ska också analysera om och på vilket sätt utformningen av F-skatte- systemet inverkar på villkoren för att starta, driva och utveckla företag samt om det förekommer ett missbruk av F-skattesystemet för att kringgå bestämmelserna om skyddsregler för arbetstagare och i vilken utsträckning systemet uppfattas kunna ge sådana effekter. Liksom i frågan om falska egenföretagare har utredningen tagit ställning till om det finns ett behov att ändra bestämmelserna om F- skatt i syfte att bekämpa skattefusk och skatteundandragande vid egenanställning eller liknande. Enligt utredningens mening kan det dock finnas andra skäl att se över utformningen av bestämmelserna i 9 kap. skatteförfarandelagen. Ett sådant är frågan om vissa företags upplägg eller konstruktion vad avser ordningen i vilka avtal sluts kan anses innebära ett missbruk av godkännandet för F-skatt. I förarbeten anges som exempel på en missbrukssituation att en innehavare av godkännande för F-skatt uppträder som s.k. mellanman.23 Frågan är om vissa av de konstruktioner som liknar egenanställning, där personer med A-skatt anser sig anställda av ett faktureringsföretag och använder det företagets F-skatt vid fakturering av arbetet, kan utgöra sådana missbrukssituationer som anges i förarbetena. I utredningens fortsatta arbete, med i direktivet utpekade frågor, kan det därför finnas anledning att återkomma till frågor som rör användande eller lån av någon annans godkännande för F-skatt. 1991/92:112 s. 119. , och , , Skatteförfarandelagen m.m. (den . 2017, Zeteo), kommentaren till 9 kap. 1 §. , , Hur är det att vara egenföretagare i ? Ekonomisk Debatt, årgång 325, nr 6 . , Förstudie om det fortsatta arbetet med utländska företag och arbetstagare, rapport 2012:5. , Återrapportering av regeringsuppdrag – Nationell funktion för kunskapsområdet arbetsmiljö och arbetsliv, dnr A2014/4479/ARM och A2014/4486/SV (delvis). Arvas, , Egenanställning – en väg till arbete för långtidsarbetslösa, 0121, 2012. , , F-skattare slår undan avtalsvillkoren, Arbetet, . , , Enmansföretagare som affärsidé, Arbetet, . , , Byggjobbare åker på skattesmällar, Arbetet, . , och , , Egenanställning - en väg in på arbetsmarknaden, i , Braunerhjelm, och , (red. ), En fungerande arbetsmarknad – nyckel till innovation och kunskapsdriven tillväxt, 2014. (Brå), Rapport 2007:27 Organiserat svartarbete i byggbranschen. (Brå), Rapport 2011:7 Storskaliga skattebrott – en kartläggning av skattebrottslingens kostnader. Calmfors, m.fl. (2018), Arbetsmarknadsekonomisk rapport – Olika vägar till jobb, . Daunfeldt, , , och , , Personalliggares effekter på lönerapporteringen i restaurang- och frisörbranschen, . Du & jobbet, Allt fler startar eget for att rädda jobbet, . Egenanställningsföretagens , Fakta om egenanställningar- underlag till . Ekonomiska och sociala kommittén, yttrande om Nya teknologiers inverkan på sysselsättningssituationen (97/C 66/20). , , Även cykelbud har rätt till schysta villkor, Dagens samhälle, . , , Möjlighetsbaserat företagande bättre än rättsliga hybrider, debattinlägg på , . , och Inganäs, , Atypiska företagare, Om relationen mellan företagare och deras uppdragsgivare, (), 2018. , och , , Starta eget-bidrag – en studie av framgångar och misslyckanden, Forskningsrapport 2001:18, utvärdering (IFAU). Eurofound (2017), Egenföretagande inom Europeiska unionen – Sammanfattning, Publications Office of Union, . Eurofound (2017), Exploring self-employment in Union, Publications Office of Union, . Eurofound (2015), New forms of employment, Publications Office of Union, . Eurofound (2015), Nya anställningsformer – Sammanfattning, Publications Office of Union, . och rådets beslut(EU) 2016/344 av om inrättande av ett europeiskt forum för att förbättra samarbetet när det gäller att bekämpa odeklarerat arbete, beaktandeskäl 8. , Utskottet för sysselsättning och sociala frågor, Betänkande om social trygghet för alla, inklusive egenföretagare (2013/2111(). (2010), Self-employment in Europe, 2013/C 161/03. Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande ”Missbruk av status som egenföretagare” (yttrande på eget initiativ) (2013/C 161/03). , Remissyttrande över betänkandet SOU 2017:24 Ett arbetsliv i förändring – hur påverkas ansvaret för arbetsmiljön?, (dnr 031084–2017). , Övergripande bestämmelser i , unionsrätten och internationella avtal uppdrag vad gäller vissa gemensamma gränsöverskridande frågor, vägledning 2017:1, version 2. Hessmark, L-G, m.fl., Socialförsäkringsbalken – en kommentar (, Zeteo), kommentaren till 6 kap. 2 §. Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen, 2016:3 Uppdragstagare i arbetslöshetsförsäkringen - Kartläggning initierad av IAF. IT-rättsliga observatoriet (2001), Fri aktör, egenanställd, ny daglönare, En summering av det IT-rättsliga observatoriets seminarieserie om nya anställningsformer, PM 14:2001. J. m.fl., (2011), Unwilling or Unable to Cheat? from a Tax Audit Experiment in , Econometrica 79: Konstnärliga och (), Råd om: Fakturaanställningsföretag. Laurelii, , (2008), Equal egenanställning – Ett projekt för framtiden? , , Tusentals tvingas starta firma – för att få jobba, ETC, . , , m.fl., Inkomstskatt – en läro- och handbok i skatterätt, upplaga 15:1. Lunning, L., och Toijer, G., Anställningsskydd, En lagkommentar, (, Zeteo), kommentaren till 1 §. , och , (2014), Behovet av en flexibel arbetsmarknad – egenanställning som en möjlig lösning, i Braunerhjelm, och , (red), En fungerande arbetsmarknad – nyckel till innovation och kunskapsdriven tillväxt, Entreprenörskapsforum, . , , Internationell skatterätt (, Zeteo), avsnitt 9.4. , , Uber Eats vill inte teckna kollektivavtal, Arbetet, . , och , , Personalliggare och kassaregister, En sammanställning och genomgång av underlagen för gjorda bedömningar av lagstiftningens effekter, , . , Branschindikator för egenanställning 2017. , Undersökning av egenställda (Frilans Finans), . , , Egenföretagare behöver definieras på EU-nivå, Europaportalen, . , Faktapromemoria, 2015/16:FPM67, Ändring av utstationeringsdirektivet. Regleringsbrev för avseende , A2014/4479/ARM, A2014/4486/SV (delvis). (), Rapport 1983:3, Skatteavdrag på biinkomster. , Delningsekonomi, Kartläggning och analys av delningsekonomins påverkan på skattesystemet (dnr 131129651–16/113). , Rapport om effekterna av den ändrade ordalydelsen i 13 kap. 1 § inkomstskattelagen (1999:1229), (dnr 131-165148-13/113). , Rapport om Egenanställda (dnr 410 48380-17/1211). , Skattefelets utveckling i –2012, . , Skattefelskarta för – hur togs den fram och hur kan den användas? , allmänna råd om godkännande för F-skatt (SKV A 2012:6). , information om utfärdande och återkallelse av F-skattsedel enligt skattebetalningslagen (SKV M 2009:4). , kommentar till HFD:s dom (dnr 202 278405-17/111). , promemoria Beskattning och betalning av skatt vid tillfälligt arbete i (dnr 202253985–17/113), , (Fi/2017/02786/S3). , ställningstagande om utfärdande av F-skattsedel efter ändrat näringsbegrepp (dnr 131 751308-08/111). , årsredovisning 2010. , årsredovisning 2016. , årsredovisning 2017. , Åkeriverksamhet i (dnr 410-115937- 16/123). , Arbetskraftsundersökningar (), 2018. , Bakgrundsfakta, arbetsmarknads- och utbildningsstatistiken, Några väsentliga sysselsättningsbegrepp i den officiella statistiken 2007:1. , Kvalitetsdeklaration, Registerbaserad arbetsmarknadsstatistik (RAMS), 2016. , Trender och prognoser 2017, befolkningen | utbildningen | arbetsmarknaden med sikte . Svaleryd, , Den lokala konjunkturen och egenföretagandet, Rapport 2013:15, utvärdering (IFAU). , , Hyr din arbetsgivare – slipp F-skattsedel, , , tidigare publicerad i Tidningen . , Kaliber, De ofrivilliga företagarna, . Thörnquist, , Falskt egenföretagande – ett fenomen i arbetsmarknadens gråzon, Arbetarhistoria 2013:3–4. (2014), Förutsättningar för konkurrenskraftiga företag, Företagens villkor och verklighet 2014. (), Remissvar angående betänkandet Ett arbetsliv i förändring – hur påverkas ansvaret för arbetsmiljön? (SOU 2017:24), A2017/00714/ARM. Transportstyrelsen (2014), Uppdrag att redovisa fördjupade analyser om regelefterlevnaden inom yrkestrafiken på väg, 2. Konkurrensvillkor/cabotagetransporter 4. Beställaransvar, delredovisning, (dnr TSV 2013–2006). Unionen, Unionens yttrande betänkandet Ett arbetsliv i förändring – hur påverkas ansvaret för arbetsmiljön?, . Wingborg, (2016), Den tredelade arbetsmarknaden – Om olika anlitandeformer och möjligheten till socialt skydd, Underlagsrapport till analysgruppen, Arbetet . Wingborg, (2017), Egenanställningar – den svenska modellens ingenmansland, Futurions rapport 2017:1. Wingborg, M., Sätt stopp för falska företagare, , . Proposition 1991/92:112 om F-skattebevis, m.m. Proposition 1992/93:150 med förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /94, m.m. (kompletteringsproposition). Proposition 1993/94:186 Ändringar i arbetsmiljölagen. Proposition 1996/97:100 Ett nytt system för skattebetalningar, m.m. Proposition 1997/98:1 Förslag till statsbudget, finansplan m.m. Proposition 1997/98:33 Utfärdande av F-skattsedel m.m. Proposition 1998/99:1 Förslag till statsbudget, finansplan m.m. (1. Reviderad finansplan). Proposition 1999/2000:2 Inkomstskattelagen. Proposition 2005/06:130 Omvänd skattskyldighet för mervärdesskatt inom byggsektorn. Proposition 2008/09:62 F-skatt år fler. Proposition 2009/10:120 Trygghetssystemen för företagare. Proposition 2010/11:165 Skatteförfarandet. Proposition 2011/12:69 Genomförande av vägarbetstidsdirektivet för egenföretagare. Proposition 2011/12:178 Lag om uthyrning av arbetstagare. Proposition 2012/13:18 Vissa internationella socialavgiftsfrågor. Proposition 2012/13:143 Effektivare sanktioner för arbetsmiljö- och arbetstidsreglerna. Proposition 2013/14:234 Sanktionsavgift för överträdelse av bestämmelserna om cabotagetransport på väg. Proposition 2017/18:1 Förslag till statens budget, finansplan m.m. Proposition 2017/18:214 Ett entreprenörsansvar för lönefordringar i bygg- och anläggningsbranschen. Proposition 2017/18:245 Nya skatteregler för företagssektorn. Lagrådsremiss Beskattning och betalning av skatt vid tillfälligt arbete i , . SOU 1995:2 Arbetsföretag – En ny möjlighet för arbetslösa. SOU 2003:21 Konstnärerna och trygghetssystemen. SOU 2008:76 F-skatt åt flera. SOU 2008:89 Trygghetssystemen för företagare. SOU 2011:5 Bemanningsdirektivets genomförande i . SOU 2011:52 Uppdragstagare i arbetslöshetsförsäkringen. SOU 2015:21 Mer trygghet och bättre försäkring. SOU 2015:38 Tillämpningsdirektivet till utstationeringsdirektivet – Del II. SOU 2017:24 Ett arbetsliv i förändring – hur påverkas ansvaret för arbetsmiljön? Ds S 1985:1 Företagarregistrering – klarare regler för socialavgifter. Ds 1988:59 F-skattebevis – nya regler för skatteavdrag och socialavgifter. Ds 2002:56 arbetsrätt för ett föränderligt arbetsliv. Ds 2003:27 Företags- och anställningsformer i förändring. Ds 2017:30 Ett entreprenörsansvar i bygg- och anläggningsbranschen. Dir. 2016:1 Arbetsmiljöregler för ett modernt arbetsliv. Dir. 2017:108 Översyn av F-skattesystemet. Dir. 2018:8 En ny arbetslöshetsförsäkring för fler, grundad på inkomster. Motion 2012/13:T361 Konkurrens på lika villkor inom åkerinäringen. Motion 2013/14:T510 Hållbara lastbilstransporter. Motion till 2015/16:263 Främja egenanställningsformen. Motion till 2015/16:1373 Egenanställning som ett verktyg mot arbetslöshet. Motion till 2016:17:1186 Egenanställning. Motion till 2017/18:244 Egenanställning. Motion till 2017/18:827 Ofrivilliga egenföretagare. AD 1975 nr 33 AD 1975 nr 43 AD 1981 nr 121 AD 2005 nr 16 AD 2006 nr 24 AD 2008 nr 4 AD 2008 nr 50 AD 2013 nr 92 dom i mål nr C-161/07 dom i mål nr C-577/10 dom i mål nr C-413 /13 RÅ 1969 ref. 19 RÅ 1973 not. RÅ 1974 not. RÅ 1976 ref. 159 RÅ 1981 ref. 1:17 RÅ 1983 ref. 1:40 RÅ85 1:37 RÅ 1986 ref. 8 RÅ 1987 ref. 158 RÅ 1987 ref. 164 I och II RÅ 1993 ref. 55 RÅ 1998 ref.19 RÅ 2001 ref. 25 RÅ 2003 ref. 91 RÅ 2004 ref. 27 RÅ 2005 ref. 90 HFD 2017 ref. 41 Högsta förvaltningsdomstolens dom i mål nr 1889-17 och 1890-17 Kammarrätten i beslut i mål nr 898-03 Kammarrätten i dom i mål nr 1417-06 Kammarrätten i dom i mål nr 3059-09 Kammarrätten i dom i mål nr 4303–4304-14 och 4306-14 Kammarrätten i dom i mål nr 4307–4308-14 Kammarrätten i dom i mål nr 911-15 Kammarrätten i dom i mål nr 4747-16 och 4749-4751-16 Kammarrätten i dom i mål nr 3020-04 Kammarrätten i dom i mål nr 3006-15 Kammarrätten i dom i mål nr 5816-04 Kammarrättens i dom i mål nr 3944-05 Kammarrätten i dom i mål nr 3157-11 Kammarrätten i dom i mål nr 3054-14 Kammarrätten i dom i mål nr 203–206-15 Förvaltningsrätten i dom i mål nr 6746-16 och 6747-16 Förvaltningsrätten i dom i mål nr 25228-13 och 31305-13 Förvaltningsrätten i dom i mål nr 9561-16 Förvaltningsrätten i dom i mål nr 2077-15, 2079-15, 2081-15, 2082-15 och 4098-15 Attunda Tingsrätts dom i mål nr T 7165-16 All Music Agency () hemsida (). hemsida (). Egenanställningsföretagens branschorganisations hemsida, (). Ekonomifaktas hemsida (). Firmify:s hemsida (). Företagarnas hemsida, (). utvecklings hemsida (). PaySalarys hemsida (). Särskilt yttrande av experterna Den särskilda utredaren har i betänkandet valt att använda begreppet ”falska egenföretagare”. Detta är ett begrepp som är så gott som okänt inom skatterätten, och som synes ha sin grund i arbetsrätten. Även om begreppet falska egenföretagare används i direktiven är det enligt vår uppfattning djupt olyckligt att använda det i betänkandet, eftersom det utgör en stark perspektivmarkör och sänder signaler om skattefusk och skatteundandragande. Det är angeläget att begreppsapparaten inom skatterätten behålls stringent. Av betänkandet framgår att falskheten ligger i att egenföretagandet döljer ett anställningsförhållande. Den fortsatta analysen bör därför, i den mån ett begrepp överhuvudtaget anses nödvändigt att formulera, ta fasta på ord som ”dold” och ”anställning”. Den skatterättsliga prövningen av om en person bedriver näringsverksamhet eller är anställd är en komplicerad fråga, där bedömningen ska ske utifrån ett stort antal kriterier som i olika fall har olika tyngd. Detta framgår inte av betänkandet, som saknar tillräckligt djup i analysen och i många delar ger en onyanserad bild av hur en sådan bedömning sker. I en utredning vars uppdrag begränsar sig till den skatterättsliga lagstiftningen bör arbetsrättsliga problem, frågeställningar och tolkningar behandlas med stor försiktighet och återhållsamhet. Vi anser vidare att problem som huvudregel bör lösas inom det regelverk där de hör hemma, innebärande att eventuella arbetsrättsliga problem inte ska lösas genom ändringar i skattelagstiftningen. Enligt direktiven ska den särskilda utredaren i delbetänkandet lämna en analys av om och i vilken utsträckning F-skattesystemet uppfattas leda till att de som egentligen är anställda anlitas som näringsidkare. Utredaren konstaterar att sådana företeelser förekommer på den svenska arbetsmarknaden, men att det inte är möjligt att vare sig kvantifiera eller uppskatta omfattningen av företeelsen.