sou · H6B368 · 2018-08-22 00:00:00 — En årlig uppföljning av avdelningens uppdragsverksamhet sker beträffande samarbetet mellan uppdragsgivaren och avdelningen. Inom den rättsgenetiska verksamheten hanteras många typer av känsligt provmaterial. Lokaler och arbetssätt är anpassade efter verk- samhetens behov. Arbetsmoment är kategoriserade utifrån renhets- grad och lokalerna är ombyggda till indelade zoner. Förändrade arbetsrutiner kring arbetsflödet har minskat risken för kontamination, förbättrat hanteringen och ökat möjligheten att ta emot känsligt material. I de lokaler där de känsligaste proverna hanteras finns till exempel ett övertryck för att minimera kontamination, t.ex. i form av damm, i lokalen. Användandet av skyddskläder och skyddsutrust- ning har setts över och anpassats.25 Det finns enligt Swedac:s ackrediteringsregister sex huvudmän för ackrediterade laboratorier för ”klinisk genetik”, de flesta lands- ting, och sex huvudmän för ”genetik”, nämligen tre högskolor eller universitet (, och ), ett landsting () och två företag (i och i ). För ”rättsgenetik” är endast RMV ackrediterade enligt Swedac.26 24Statskontoret 2016:6 s. 49. 25Uppgift vid besök av utredningen , samt RMV (2017), Årsredovisning 2016, s. 18. 26Swedac:s ackrediteringsregister per , enligt uppgift till utredningen s.d. Dagens regler om rättsgenetisk undersökning vid utredning av faderskap RMV behandlar personuppgifter inom alla sina verksamhetsområden och för ett flertal olika ändamål. Personuppgifterna hanteras huvud- sakligen elektroniskt inom ramen för olika IT-stöd. Dataskyddsförordningen är tillämplig på RMV:s behandling av personuppgifter.27 Vid myndigheten gäller också en allmän regel om sekretess i verksamheten för uppgift om enskilds hälsotillstånd eller personliga förhållanden.28 De personuppgifter som behandlas i verk- samheten är i stor utsträckning integritetskänsliga. Det kan vara fråga om uppgifter ur förundersökningar, patientjournaler och liknande som kan innehålla uppgifter om enskildas hälsa och om brott. Uppgifterna kommer till stor del från myndigheter inom rättsväsendet som RMV arbetar för, som brottsbekämpande myndigheter och domstolar, men också socialnämnder och andra myndigheter som lämnar ut inte- gritetskänsliga personuppgifter om droger, hälsa och sjukdomar till RMV. Många av uppdragsgivarna har särskilda lagar om behandling av personuppgifter, s.k. registerlagar. För RMV har föreslagits en sär- skild dataskyddslag.29 Det finns också särskilda regleringar för vissa verksamheter hos myndigheten.30 27Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv /46/EG (allmän dataskyddsförordning). 28Sekretess gäller om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider men. Se 25 kap. 1 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), där det finns en inte uttömmande exemplifiering av verksamhet som avses. 29Se betänkande från Utredningen om dataskydd vid , Stärkt integritet i verksamhet, SOU 2017:80. 30Se t.ex. lagen (1999:353) om rättspsykiatriskt forskningsregister för forskningsverksamheten inom rättspsykiatrin och patientdatalagen (2008:355) i den sjukvårdande verksamheten. Avsnittet beskriver norsk, dansk och finsk rätt vad gäller faderskap och föräldraskap. Dessa nordiska länders reglering utgår, som i och i likhet med många europeiska länder, från att kvinnan som föder barnet är barnets rättsliga mor. Dessa nordiska länder har också en regel om att den man som modern är gift med vid barnets födelse anses som barnets rättsliga far.1 Regler om faderskap finns i och i en barnlag, har en faderskapslag. Län- derna har också regler om rättsgenetisk undersökning för utredning av faderskap. I finns en särskild författning för sådan under- sökning, medan regler om provtagning och DNA-analys i står i barnlagen. Även i finns reglerna om rättsgenetisk undersökning i barnlagen. I och finns regler om medmorskap. I finns i en nyligen antagen moderskapslag regler om föräldraskap för en kvinna i en samkönad relation som inte har fött barnet.2 Regler om vem som är förälder till ett barn finns i Barneloven. I gäller att den kvinna som föder ett barn anses som barnets mor. Barnets far anses vara den man som modern är gift med vid barnets 1Även denna s.k. pater-est-regel återfinns i flertalet europeiska länder, se t.ex. studie (2009), A study into the rights and legal status of children being brought up in various forms of marital and non-marital partnerships and cohabitation CJ-FA (2008) 5. 2Riksdagen godkände ett medborgarinitiativ om moderskap , avsikten är att reglerna ska träda i kraft . Faderskapspresumtionen gäller dock inte om makarna är se- parerade vid barnets födelse. Om modern är änka, anses den avlidna maken som barnets far under förutsättning att modern kan ha blivit gravid innan maken avled. När faderskapet inte följer av äktenskap, fastställs faderskap ge- nom bekräftelse eller dom. Det mest vanliga är att modern uppger vem som är far och att han bekräftar faderskapet. Om modern inte har uppgett en viss man som far, kan hon godta en mans bekräftelse i efterhand. Faderskapet kan bekräftas både före och efter barnets födelse. Faderskapet kan bekräftas hos barnmorska eller läkare vid mödra- vårdskontroll, eller i samband med barnets födelse på sjukhuset. Läka- ren eller barnmorskan skickar bekräftelsen till folkeregistermyndig- heten. Faderskapet kan också bekräftas skriftligt vid ett personligt besök hos Arbeids- og velferdsetaten (NAV), på ett skattekontor eller hos en domare. Det är NAV som har ansvar för att varje barn som föds i får ett rättsligt faderskap fastställt. Blir faderskapet inte fastställt ge- nom faderskapspresumtion eller bekräftelse, kan det fastställas ge- nom dom. I dessa fall beslutar domstolen vanligtvis om rättsgenetisk undersökning (se avsnitt nedan). Det sker genom DNA-analys av prov från modern, barnet och den man som modern har uppgett som far till barnet. Domstolen ska som huvudregel fastställa att en man är far till ett barn om han genom rättsgenetisk undersökning är ut- pekad som barnets far. Regler om assisterad befruktning finns i loven om humanmedisinsk bruk av bioteknologi m.m. och avser insemination eller befruktning utanför kroppen. Sådana behandlingar får bara ges till en kvinna som är gift eller sambo med en man eller kvinna. Den som har kommit till genom en behandling med donerade spermier har rätt att få veta vem donatorn är. I finns ett nationellt donatorregister. Vid assisterad befruktning anses moderns make eller manliga sam- bo som barnets far om han har samtyckt till behandlingen och det inte är osannolikt att barnet har kommit till genom behandlingen. En spermiedonator kan inte fastställas som barnets far. Om modern är gift eller sambo med en kvinna, anses den andra kvinnan under vissa förutsättningar som barnets medmor (se nästa avsnitt). Ett barn kan inte ha både en far och en medmor. Den kvinna som föder ett barn anses som barnets mor. Barneloven reglerar också fastställelse av medmorskap, när två kvinnor bildar familj med hjälp av assisterad befruktning i eller i utlandet. sambo eller make kan få status som medmor till barnet om hon har lämnat ett samtycke till assisterad befruktning inför behandlingen och behandlingen har skett på en godkänd hälso- institution i eller i utlandet. Det krävs också att spermiedona- torns identitet är känd. Medmorskap följer inte direkt av lagen. avgör om villkoren för medmorskap är uppfyllda, och beslutar om fast- ställelse av medmorskap efter att minst en av parterna har begärt det. Medmorskap kan också bekräftas före barnets födelse och kan fast- ställas även om en av parterna inte önskar att medverka. En medmor anses rättsligt som förälder till barnet på samma sätt som modern.3 Reglerna om medmorskap gäller för barn födda . För barn födda före den tidpunkten får föräldraskapet för en mors partner eller make fastställas efter en adoption. Det gäller också om förut- sättningarna för att fastställa ett medmorskap inte är uppfyllda. Om barnet inte har en far eller medmor vid födelsen, ska NAV för- söka få fastställt vem som är far eller medmor. Om den man som modern uppger som far inte bekräftar faderskapet kan NAV besluta om rättsgenetisk undersökning av modern, barnet och mannen. Domstol kan besluta om vite eller hämtning av polis om inte beslutet följs. Om en man inte vill bekräfta faderskapet trots att en rätts- genetisk undersökning visar att han är far till barnet ska NAV över- lämna frågan om faderskap till domstol. 3Det har bl.a. betydelse för barnelovens regler om vårdnadsansvar, umgängesrätt och under- hållsplikt. En medmor får samma rätt som en far till föräldrapenning. Barnet har enligt arve- loven rätt till laglott efter medmoren och medmoren har å sin sida arvsrätt efter barnet. Domstolen har en utredningsplikt. Bevisningen i faderskapsären- den utgörs i de allra flesta fall av en rättsgenetisk undersökning. Om det inte finns en sådan får domstolen besluta om det, avseende mo- dern, barnet och den man som är part. Beslutet får också avse andra män som har haft samlag med modern . Ett beslut kan följas upp med beslut om vite eller hämtning av polis för att lämna prov för undersökning. Domstolen kan också besluta att inhämta biologiskt material eller prover som tidigare är tagna av en möjlig far som är avliden eller som av andra orsaker inte finns tillgänglig. Ett sådant beslut omfattar som utgångspunkt också analysresultat som kan finnas från tidigare, t.ex. i en behandlingsbiobank. Det kan dock finnas hinder för utlämning av sådana analyser med hänvisning till regler som gäller för DNA-register.4 Staten står enligt barneloven för kostnaderna att inhämta nöd- vändig bevisning. Kostnaden för rättsgenetisk undersökning som har beslutats av domstol eller av NAV belastar statsbudgeten. Det är Seksjon for rettsgenetisk slektskap og identitet, Klinikk for laboratoriemedisin, Rättsmedicinska fakulteten vid Univer- sitetssjukhus som utför undersökningarna. Faderskap som följer av faderskapspresumtionen eller av bekräftelse kan ändras genom att en annan man bekräftar faderskapet, och att bekräftelsen godkänns av modern och den man som har an- setts som far till barnet. I dessa fall ska NAV säkerställa att det nya faderskapet är genetiskt riktigt genom att besluta om rättsgenetisk undersökning. Det gäller inte några tidsfrister för att ändra fader- skap på detta sätt. När inte alla parter är ense om att faderskapet ska ändras får den som vill begära ändring av faderskapet vända sig till domstol. Tidi- gare gällde tidsfrister för att kunna väcka en sådan talan. gäller inte någon inskränkning . Barnet kan alltid väcka talan om ändring av faderskap. Det gäller också om barnet är . Har faderskapet blivit fastställt genom dom, utan en DNA-analys, får frågan tas upp igen genom resning. 4NOU 2009:5 s. 53. Se även Høyesterett (HR 2012-868-A), dom , om behand- lingsbiobanker. Den föräldraskapsrättsliga regleringen finns i børneloven. På samma sätt som i och gäller att om modern är gift vid barnets födelse anses mannen i äktenskapet som barnets far och faderskapet registreras då i samband med barnets födelse. Om faderskapspre- sumtionen inte gäller kan faderskapet registreras om en man och modern lämnar en omsorgs- och ansvarserklaering. En sådan för- lämnas av föräldrarna i första hand till personregistret (folk- bokföringen), som hör till . Detta sker digitalt till personregistret, dagar efter barnets födelse.5 Omsorgs- och ansvarserklaering kan också lämnas till . Förklar- ingen kan lämnas före eller efter barnets födelse. Den kan göras av både sammanboende föräldrar och föräldrar som inte är samman- boende.6 När ett faderskap registreras i samband med barnets födelse, ut- ifrån faderskapspresumtionen eller omsorgs- och ansvarserklaeringen, har modern inte någon plikt att upplysa vem som är eller kan vara genetisk far till barnet. På motsvarande sätt har inte den man som registreras som far till barnet en plikt att uttala sig om att han är genetisk far till barnet. Det rättsliga faderskapet är i dessa fall fast- ställt mot bakgrund av det sociala förhållandet mellan modern och fadern.7 efter barnets födelse är det dock möjligt att få ett faderskap som är registrerat på grund av pre- sumtionen eller en omsorgs- och ansvarserklaering ändrat om någon av föräldrarna begär att få det genetiska faderskapet prövat. Om faderskapet inte är registrerat i samband med barnets födelse, ska starta en utredning om faderskap. I dessa fall är utgångspunkten att det rättsliga faderskapet ska stämma överens med det genetiska. Modern ska uppge vem som är eller kan vara far till bar- net, och om hon har mottagit behandling för assisterad befruktning och i så fall om det är en man eller kvinna som inför behandlingen förklarat sig vilja bli förälder till barnet. 5Personregistrets handläggning förutsätter att båda föräldrarna har ett s.k. CPR-nummer, dvs. motsvarighet till svenskt personnummer, och e-legitimation med kod. 6En gemensamt undertecknad omsorgs- och ansvarserklaering kan före födelsen lämnas till , i samband med födelsen lämnas den digitalt till personregistret och efter födelsen lämnas den till . 7Se t.ex. Social- og (2016) Föräldreskab i børneloven, s. 26. utreder faderskapet inte bara med hänsyn till moderns uppgifter utan kan också ta upp frågan på begäran av en viss man. En man som har haft en sexuell relation med modern har en begränsad rätt att få prövat om han är bar- nets far. En förutsättning är att han begär sådan prövning från barnets födelse. utredning medför i många fall antingen att föräldrarna lämnar en omsorgs- och ansvarserklaering eller att en man bekräftar faderskapet. Om inte kan fastställa ett faderskap för barnet överlämnar förvaltningen frågan till dom- stol. En bekräftelse kan också lämnas inför domstol. Domstol kan fastställa faderskap genom bekräftelse eller dom. Domstol fastställer också medmorskap (se avsnitt nedan). Den kvinna som föder ett barn efter en assisterad befruktning anses som barnets mor. Om den assisterade befruktningen är utförd av vårdpersonal, eller under vårdpersonals ansvar, ska kvinnans make, registrerade partner eller partner under vissa förutsättningar anses som barnets far eller medmor. Förutsättningarna är att han eller hon har samtyckt till behandlingen och att barnet kan antas ha tillkom- mit genom behandlingen. Samtycket ska vara skriftligt och innehålla en förklaring om att mannen ska vara barnets far eller att kvinnan ska vara barnets medmor. Det finns inte något krav på att en spermiedonator ska vara känd. I är den kvinna som föder barnet barnets mor. Om villkoren för assisterad befruktning är uppfyllda blir den kvinna som barnets mor utfört behandlingen tillsammans med barnets medmor. Brister förutsättningarna, t.ex. om behandlingen inte har utförts av vårdpersonal eller under vårdpersonals ansvar, ska i stället spermiedonatorn som regel anses som barnets far. Huvudregeln är att en donator inte anses som barnets far om donationen har skett till ett vävnadscentrum, till vårdpersonal eller till någon som arbetar under vårdpersonals ansvar. skett med en känd spermiedonator kan dock det samkönade paret och mannen välja om moderns partner ska vara medmor eller om donatorn ska vara barnets far. En spermiedonator anses då som barnets far om han skriftligen har samtyckt till att en viss kvinna ska motta spermiedonationen och förklarat att han ska vara barnets far. Om parterna i stället skriftligen har förklarat att kvinnans make, registrerade partner eller partner ska vara barnets medmor gäller det. Om barnets mor är gift kan den kvinna som barnets mor är gift med registreras som barnets medmor efter en digital ansökan till . Om barnets mor är ogift kan moderns partner bekräfta medmorskapet vid . Ett medmorskap kan också fastställas genom dom. Om ett barn inte har en far registrerad i samband med födelsen ska utreda faderskapet eller om en medmor ska fast- ställas. får uppmana modern och den man som är möjlig som far att medverka till en rättsgenetisk undersökning, men kan inte tvinga dem till detta. Även i de fall en man begärt prövning av om han är far till barnet kan en rättsgenetisk undersökning göras. tar initiativ till rättsgenetisk undersökning i cirka 1 000 ärenden , vilket utgör av de ny- födda barnen i Danmark.8 Om faderskapet inte kan fastställas av genom bekräftelse och det inte heller finns anledning att lägga ner ärendet tar domstolen över frågan om faderskap. Domstol kan kalla parterna till rättegång för att lämna upplysningar, och får också besluta att par- terna ska delta i en rättsgenetisk undersökning. Domstol kan ålägga parterna att medverka vid äventyr av vite. En undersökning kan ock- så ske av prov från en möjlig far som är avliden. Staten står kostnaden för provtagning och undersökning. Det är rättsgenetiska avdelningen på vid Köpen- hamns universitet som genomför rättsgenetiska undersökningar. 8Ibid, s. 30. Under barnets är det möjligt att få ändrat ett faderskap som är fastställt enligt faderskapspresumtionen eller på grund av en omsorgs- og ansvarserklaering om en av föräldrarna vill ha det genetiska faderskapet prövat. Om det har skett ett fel i samband med registreringen eller det senare kommer fram omständigheter som kan ha betydelse för ett tidigare fastställt faderskap kan modern, fadern, barnet och den man som anser sig vara far begära resning. Även dödsbodelägare till dessa kan väcka frågan om ändring. Möjligheten till ändring är begränsad, som huvudregel till att begäran ska ske från barnets födelse. I särskilda fall får undantag från fristen ske. Resning förutsätter att fadern inte trots vetskap om omständig- heten har behandlat barnet som sitt eget, eller på motsvarande sätt för modern, att hon låtit fadern behandla barnet som sitt. Att det finns en rättsgenetisk undersökning som utesluter att den rättsliga fadern är genetisk far är inte tillräckligt för resning. Ett barn kan alltid begära att saken tas upp på nytt, om det inte finns något faderskap fastställt. Ett barn som fyllt ska höras i ett ärende om ändring av faderskap. Regler om vem som är förälder till ett barn finns i faderskapslagen. Moderns make anses som far till barnet, om barnet är fött under äktenskapet. Om äktenskapet på grund av makens död har upplösts före barnets födelse, anses han vara far till barnet förutsatt att barnet är fött att det kan ha tillkommit före den äkta mannens död. Om modern har ingått nytt äktenskap före barnets födelse, anses den nya maken i stället som far till barnet. Om faderskap inte kan antas enligt presumtionen måste fader- skapet fastställas, antingen genom bekräftelse av faderskap eller dom- stolsbeslut. Far till barnet är den som har avlat barnet eller den vars spermier på något annat sätt har använts för befruktning av barnets mor och barnet har fötts till följd av detta. Faderskapet kan bekräftas under graviditeten eller efter barnets födelse. Om det endast finns en möjlig far och föräldrarna är eniga om faderskapet, kan faderskapet bekräftas vid ett besök på mödraråd- givningsbyrån. Det finns ett särskilt formulär för förhandsbekräftelse av faderskap som föräldrarna fyller i och tar med till besöket. Formu- läret undertecknas i närvaro av en hälsovårdare på rådgivningsbyrån, som sänder handlingen till barnatillsyningsmannen i moderns hem- kommun. Föräldrarna kan också besöka barnatillsyningsmannen för en förhandsbekräftelse av faderskap. Om faderskapet inte har bekräftats under graviditeten sänder barnatillsyningsmannen en begäran till modern om utredning av faderskap. Vid ett besök hos barnatillsyningsmannen kan en man bekräfta faderskapet till barnet. Bekräftelsen kräver inte moderns godkännande. Båda föräldrarna ska dock vara närvarande . Modern och mannen som deltar i utredningen har sanningsplikt. Faderskap kan efter barnets födelse även bekräftas inför vigsel- förrättare eller vid besök på magistraten, som är en statlig förvaltning med lokal och regional indelning.9 Barnatillsyningsmannen ska sända faderskapshandlingar till magi- straten efter barnets födelse. Magistraten fastställer faderskapet. Har faderskapet inte bekräftats ska barnatillsyningsman- nen väcka talan i domstol. Även mannen kan väcka en faderskapstalan om barnets mor inte vill delta i utredningen. Lagen om assisterad befruktning innehåller bestämmelser om sådan behandling. Om barnets mor har fått behandling enligt lagen och barnet har fötts till följd av den assisterade befruktningen, är barnets far den man som i samråd med modern har gett sitt samtycke till behandlingen. En kopia av samtycket ska visas i samband med be- kräftelsen av faderskapet. Om en kvinna har fått behandlingen ensam är barnets far den man vars spermier har använts vid behandlingen om han, före behand- lingen eller i samråd med modern efter behandlingen, har gett sitt samtycke till att han fastställs vara far till barnet. 9Magistraten ansvarar bl.a. för befolkningsdatasystemet. Det finns i inga särskilda bestämmelser om moderskapet till ett barn. Ett medborgarinitiativ om en moderskapslag har dock godkänts av . Lagen innehåller bestämmelser om hur moderskap bestäms. Principen om att den som fött barnet är barnets mor framgår av lagen. I lagen ingår bestämmelser om fastställande av moderskap på grund av samtycke till assisterad befruktning. Förutom den kvinna som har fött barnet kan hennes kvinnliga partner fastställas vara moder till barnet, om barnet tillkommit genom assisterad befruktning. Moder- skapet fastställs genom magistratens eller domstolens beslut enligt ett förfarande som huvudsakligen motsvarar förfarandet för fast- ställande av faderskap. fastställs moderskapet i dessa fall genom familjeintern adoption. Om föräldrarna vill eller om barnatillsyningsmannen anser att det behövs och föräldrarna samtycker, kan en rättsgenetisk undersök- ning för utredning av faderskap beställas av barnatillsyningsmannen. Resultatet sänds till denne. Domstol kan besluta om rättsgenetisk undersökning och också förena sitt beslut med vite. Domstol kan också besluta om biträde av polis för att genomföra sådan under- sökning. Domstol kan besluta att en undersökning ska göras av vävnad från en man eller mor som är avliden. Om den avlidna ännu inte har begravts eller kremerats får domstolen bestämma att undersök- ningen ska göras med hjälp av ett vävnadsprov från den avlidna. Om den avlidna är försvunnen eller inte har kunnat identifieras tillförlit- ligt, har begravts eller kremerats får domstolen bestämma att under- sökningen ska göras av ett vävnadsprov som har tagits av honom eller henne. Om det inte kan klarläggas var en man befinner sig eller om han har avlidit och det inte går att använda ett tidigare vävnadsprov eller få uppgifter från en tidigare undersökning av honom, får domstolen 10Regeringen har föreslagit att moderskapslagen och de lagändringar som har samband med den ska stadfästas av presidenten, med följd att de träder i kraft . Se webbplats voimaan-huhtikuussa-2019. bestämma att hans förälder ska delta i en undersökning. Det förut- sätter dock samtycke från aktuella släktingar. Domstol kan meddela förbud att förstöra andra vävnadsprov än sådana som tagits med stöd av lagen om rättsgenetisk faderskaps- undersökning. Kostnader för provtagning och för undersökning av prover som barnatillsyningsmannen har beställt eller som domstol har beslutat om betalas av statsmedel. Det är och välfärd eller vid som utför rättsgenetisk undersökning av pro- ver för utredning av faderskap. Barnet, modern och den rättsliga fadern har rätt att söka ändring av ett fastställt faderskap. Även en man som anser sig vara far till barnet i stället för den äkta mannen har i vissa fall möjlighet att väcka sådan talan, t.ex. när han varit sammanboende med modern vid barnets födelse. Det gäller en frist från barnets födelse för att frågan om ändring ska tas upp.