sou · H6B328 · 2018-04-03 00:00:00 — Vid ”icke akuta uppdrag” eller i situationer där myndigheterna inte har omedelbara lediga resurser tillgängliga, hanteras dirigeringen av den operatör som ansvarar för ”uppdrags- uppföljningen” inom olika områden. Dessa operatörer ansvarar för att följa myndigheternas resurssituation och lägesbilden och kan justera resurserna vartefter. Det är också denna funktion som an- svarar för att larma ut fler enheter, samla in data från olika data- baser, varna allmänheten etc.30 29Nödcentralsverket (2016) s. 7. 30EENA ((2016)) Public Safety Answering Points, Global Edition, s. 89–96. Nödcentralsoperatören kan efter att ha gjort en riskbedömning i anslutning till ett nödmeddelande besluta att inte tillkalla hjälp, utan i stället ge råd och anvisningar till den hjälpsökande, t.ex. om sjukhus, vårdcentraler, räddningstjänster, polisstationer och andra aktörer. Endast i undantagsfall förmedlar nödcentralen telefon- nummer till någon aktör eller vidarekopplar samtalet. Icke akuta sjuktransporter sköts av akutvården. deltar inte i dem. De enheter som används vid sjuktransporter och principerna för användningen av dem varierar mellan olika sjuk- vårdsdistrikt. Alla sjukvårdsdistrikt har särskilt avdelade sjuktran- sportenheter. Utöver dessa används ibland även akuta resurser för verksamheten. Alla akutvårdsresurser (akuta och icke akuta) ägs av sjukvårdsdistriktet. Det är möjligt att i vissa fall ansluta automatiska brand- och in- brottslarm till nödcentral mot avgift som är fastställd i en förord- ning från inrikesministeriet.31 I de fall det anses som en offentlig- rättslig prestation är avgiften lägre. Anslutning av en sådan anlägg- ning till nödcentralen kräver alltid medgivande från räddnings- tjänsten. I avgiften ingår inkoppling av automatiskt brandlarm till nödcentralen samt regelbunden testning av anslutningens funk- tionalitet. Brandlarm kan också installeras frivilligt utan att detta krävs vid bygglovsförfarandet eller bestäms av räddningstjänsten. Om ett brandlarm ansluts till nödcentralen på eget initiativ kan det inte hanteras som nödcentralens offentligrättsliga prestationer. Det prissätts därför på företagsekonomiska grunder. Företagsekonomisk prissättning tillämpas även vid mottagning och förmedling av larm från inbrottslarmanläggning samt vid upp- rätthållande av funktionalitet i fråga om den utrustning och pro- gramvara som behövs för mottagning av larmen. De avgifter som prissätts på företagsekonomisk grund fastställs även de i inrikes- Enligt lagen om nödcentralsverksamhet får dock utföra övervakningsuppdrag och larmupp- drag som omfattas av lagen om privata säkerhetstjänster (1085/2015) endast ”om ett viktigt allmänt intresse förutsätter det”. I praktiken innebär detta att inbrottslarm kan anslutas till nödcentraler om detta motiveras av särskilt skydd, höjd personsäkerhet samt eko- nomiskt eller kulturhistoriskt värdefulla objekt. En definition av vilka inbrottslarmsobjekt som får kopplas till nödcentral har gjorts tillsammans mellan Polisstyrelsen och och det handlar uttryckligen om ”riksomfattande viktiga objekt.” Det är polisen som antingen godkänner eller avslår att ett objekt omfattas av myndighetens direkta övervakning när det gäller inbrottslarm. Inbrottslarm som anslutits till nödcentralen räknas som prestation som Nödcentralsverket prissätter på företagsekonomiska grunder.32 Som operatör ska man antingen ha en examen för nödcentrals- operatörer eller grundexamen för poliser.33 Larmoperatörerna är ut- bildade vid i (1,5-årig utbildning mot- svarande 90 studiepoäng, en utbildning som anordnas i samarbete mellan finska och Polisyrkeshögskolan) eller har genomgått polisutbildning. Studierna innehåller grundstudier och yrkesstudier cirka 48,5 vecka.34 På nödcentralerna finns ingen separat polisjour. Alla är nödcen- tralsoperatörer och har samma arbetsuppgifter. Diskussioner har förts om sjuksköterskeutbildning eller annan hälsovårdsutbildning, men det anses inte vara nödvändigt. Däremot har man planerat att utveckla en nationell rådgivningstjänst för hälso- och sjukvård, som är tänkt att fungera i nära samarbete med nödcentralerna och vid behov ska kunna ge vårdanvisningar till hjälpsökande som inte behöver ambulans. har vissa rekryteringssvårigheter i och med att antalet utexaminerade operatörer är färre än behovet. Detta beror delvis på att myndigheten inte får lika många poliser till verk- 32www.112.fi/sv/nodnumret_112/larmanlaggningar 33Nödcentralsverket (2016) s. 20. 34www.112.fi/sv/arbeta_hos_oss/bli_nodcentralsoperator Delvis har rekryteringsproblemen funnits under hela myndighetens historia, beroende på att många väljer att inte fullfölja påbörjad utbildning till nödcentralsoperatör.35 Avsikten var att skapa total integration tekniskt mellan centralerna, via ERICA-systemet36. finns en gemensam databas att använda om primärdatabaserna slutar fungera. Vissa primärdata delas nationellt . har nödcentralerna haft egna datasystem. Datasystemreformens mål är att skapa ett riksomfat- tande datasystem som används gemensamt av alla aktörer i nödcen- tralsverksamheten (polisen, räddningsväsendet, social- och hälsovårds- väsendet samt Gränsbevakningsväsendet). Genom kan myn- digheterna börja använda en gemensam databas och därigenom få tillgång till gemensam lägesinformation i hela landet och vid alla nödcentraler. Det nya systemet har tagits fram och specificerats gemensamt av , Polisen, Social- och hälsovårds- väsendet samt Gränsbevakningsväsendet (som också ingår i syste- met).37 Det nya systemet möjliggör en riksomfattande styrning av nödsamtal. Samtalen styrs fortfarande i första hand till den när- maste nödcentralen, men om den har kö eller inte kan svara av någon annan orsak söker systemet en ledig nödcentralsoperatör på en annan verksamhetsort.38 Det nya systemet är enligt ett gemensamt lednings- och ärendehanteringssystem för alla operativa insatser, men bygger på att hjälporganen har sina egna system för ”annat än nödcentralsverksamhet”. I systemet byggs gränssnitt till flera olika system där information hanteras. Anskaffningen av systemet täcks av särskild finansiering, medan driften finansieras av Nödcentrals- verkets förvaltningsanslag. beskriver den nya tekniska lösningen som en ”nätverksbaserad modell”. Myndigheten beskriver att i praktiken bildas en enda virtuell nödcentral genom 35Nödcentralsverket (2016) s. 20. 36Namnet på IT-lösning som ska möjliggöra integration. 37Nödcentralsverket (2016) s. 10. 38www.112.fi/sv/nodcentralsreformen/nytt_datasystem det nya systemet, som fungerar på flera verksamhetsställen.39 Det finska utgår från att framtidens 112-teknik kan komma att se väsentligt annorlunda ut än den gör . Myndig- heten anser att det bl.a. är väsentligt att notera att informationen kommer in via allt fler kanaler, att informationsmängden ökar, att ”alla nätverkar med varandra” och att de ömsesidiga beroendena mellan de olika myndigheterna i samhället därmed ökar.40 I arbetet med en nätverksbaserad modell ingår också att utveckla sätt att ta emot bilder och videoklipp från en händelse genom ett system som bygger på att en länk kopplar till systemet (länken skickas i ett SMS till anroparens smartphone).41 Gränsbevakningsväsendet är i ansvarig sjöräddningsmyn- dighet med ansvar för sjöräddningstjänsten. har bl.a. ett eget larmnummer även om det går att komma i kontakt med via 112.42 ledningscentraler tar emot meddelanden om kritiskt läge bl.a. per telefon samt med det inter- nationellt använda nöd- och säkerhetssystemet för den globala sjö- farten.43 Gränsbevakningsväsendet är en samarbetspartner till Nöd- centralsverket.44 Det finns under vissa förutsättningar en skyldighet för att delta i uppgifter inom sjöräddningstjäns- ten. tillkom ett flertal ändringar i lagen om nöd- centralsverksamhet som reglerar samarbete med Gränsbevakningsväsendet. Flygräddningen i ansvarar Finnavia för. Flygräddnings- tjänsten inom sök- och räddningsområde (SRR) leds och koordineras av flygräddningscentral (ARCC). 39Nödcentralsverket (2016) s. 9. 40Nödcentralsverket (2016) s. 15. 41EENA (2016) Public Safety Answering Points, Global edition s. 89–96. 42http://raja.fi/sjoraddning/sv/utforare och /sv/nodnumret_112/prime101_sv.aspx 43http://raja.fi/sjoraddning/sv/kommunikation 44www.112.fi/sv/nodcentralsverket/myndighetssamarbete reformerades alarmeringstjänsten i efter en rap- port från danska , som argumenterade för vikten av att vid behov kunna koppla in medicinskt utbildad personal i alarmeringsfasen.45 infördes detta på nationell nivå. Re- formen innebar att de fem danska sjukvårdsregionerna byggde upp egna larmcentraler med medicinsk kompetens. Tre centraler med två olika huvudmän I finns tre larmcentraler som mottar alla 112-samtal. Polisen driver två larmcentraler (i städerna Aarhus och ) och brandväsende driver larmcentralen i . Av historiska skäl är det olika huvudmän som driver de olika larm- centralerna. Alarmeringen regleras i lagen om tillhandahållande av elektroniska kommunikationsnät och tjänster. Alla larm tas emot på 112, inklusive sjö- och flygräddningslarm. Den totala samtalsmängden var 1 507 703 samtal, varav 278 138 mottogs i med omnejd. I alla tre cen- tralerna finns geostöd, datatelefonistöd och dirigeringsstöd. Lednings- system och beslutstödssystem finns dock inte i alla tre centralerna. Samtalen i tas emot på larmcentralen i . Polisens två larmcentraler täcker övriga landet och fungerar också som back-up för . Larmen till polisens larmcentraler fördelas till snabbast lediga operatör. 45 (2005). Vurdering af den akut medicinske indsats i s. 6. Meddelanden som tas emot Larmcentralerna tar bara emot samtal på 112. Polisen beskriver i ett underlag till 112-utredningen att många samtal inkommer till cen- tralerna som knappast är nödsamtal, utan som kan handla om exempelvis taxi, hur man stänger av ett brandlarm, telefonnummer till läkarjour, polis, förlorade saker på väg eller motorväg, punkte- ringar, bensinstopp, påkörda djur, rattfyllor, behov av någon att prata med etc. Vid alla samtal ska operatören värdera larmets serio- sitet, larmets art (sortera larmet), liksom göra en korrekt bedöm- ning av händelsen. I Polisens larmcentraler gäller att operatören också ska kunna förmedla kontakt till andra aktörer. Vid okynneslarm kan operatören blockera inringarens nummer i . Larmcentralerna tar emot samtalen, lokaliserar och klassificerar händelsen, och vidarekopplar samtalet (i vårdärenden) respektive sin bedömning av händelsen till ansvarigt hjälporgan46 som ”an- svarar för utlösning av larm till räddningsresurser”.47 Polisen be- skriver att 112-operatörens uppgift är att ta emot och förstå larmet, värdera larmets art, värdera insatsmöjligheter, prioritera insatsen i förhållande till behovet och befintliga resurser, förmedla priorite- ringen vidare till berörda hjälporgans ledningscentraler, ”vaktcentra- ler” (ambulans, räddningstjänst, polis). När platsen för händelsen är identifierad, anger operatören händelsens art, en information som skickas till de hjälporgan som kommer att åka på larmet. Kate- goriseringen av händelsen sker genom att operatören väljer ett av fyra alternativ i en rullista: •Ambulans: Operatören väljer mellan kategorierna a) sjukdoms- fall och b) olycka. De fem regionerna i har ansvaret för hälso- och sjukvården. Om larmet rör ett sjukdomsärende registrerar larmcentralen adressupplysningar och kopplar sedan larmet och den inringande vidare till sjuksköterskor eller ”para- 46Det danska begrepp som används är ”Beredskaberne”. 47SOU 2013:33 s. 111. medics” på berörd regions AMK-vaktcentral.48 Berörd AMK- vaktcentral kan medlyssna i vårdärenden innan överkoppling sker, för en mer sömlös övergång. AMK-vaktcentralerna är ansvariga för alla vårdärenden: sjukdom, kroppsskada, olycks- händelser m.m., och disponerar även resurserna för insatsen. Sjuksköterskorna tar emot och bedömer 112-samtalen. På AMK- vaktcentralerna finns även dirigenter, som på grundval av den bedömning som gjorts, avsänder ambulanser, akutbilar och läkarhelikoptrar. •Brand och miljö: Operatören väljer mellan kategorierna a) brand och b) miljö. När det gäller brand går det att välja mellan 8 huvudsakliga objekt, exempelvis brand i byggnad, brand i con- tainer, naturbrand, eller transportmedel. Dessa olika bränder är uppdelade ytterligare 50 underpunkter i trädstrukturen, t.ex. i brand i butik, gård, villa etc. I kategorin miljö går det att välja mellan större eller mindre förorening med totalt 8 underpunk- ter. Om det gäller brand registrerar larmcentralen upplysningar om branden, adressen och kopplar elektroniskt vidare till berörd vaktcentral. Den inringande talar enbart med 112-operatören. •Samverkanslarm: Omfattar exempelvis trafikolycka (delas i sin tur upp efter fordonstyp, antal inblandade, brandrisk etc.), personräddning (delas i sin tur upp i åtta undergrupper, bl.a. fastklämning, ras etc.), drunkningsolycka (delas i sin tur upp i hav, fjord, sjö eller hamn), tågolyckor (delas upp i passagerar- eller godståg) och flygolyckor (delas upp i passagerar- eller mili- tärflyg). Här har polisen ett samlat ansvar och operatören kopplar till berört polisdistrikts vaktcentral. Inringaren talar enbart med 112-operatören. •Polislarm: Omfattar bl.a. överfall/slagsmål, våld i nära relatio- ner, rån, inbrott etc. Om det gäller polis skickas larmet till det lokala polisdistriktets vaktcentral. Inringaren talar enbart med 112-operatören. 48 AMK = Akut Medicinsk Koordinationscenter. Det tekniska systemet pekar vid positioneringen ut de hjälporgan som ansvarar för området. I alla händelser utom vid sjukdomsfall, skickar 112 en kopia av den kategorisering som gjorts till vakt- havande polis. När platsen är identifierad kontaktas berörd vakt- central. Alla hjälporgan utalarmeras via en ”vaktcentral”, med undan- tag för den statliga räddningstjänsten. Hjälporganens vaktcentraler är fördelade över landet i 24 räddningstjänstcentraler, 12 poliscen- traler och 5 regionala AMK-vaktcentraler (för vårdärenden). Vid samverkanslarm vidarebefordras larmet till hjälporganen av 112-operatören. Parallellt sker insatser av 112-operatören för att minska ska- dorna av händelsen, som kan handla om vägvisning, information om förhållanden vid platsen etc. I detta ingår också att ett andra meddelande sänds till berörda hjälporgan, med information om t.ex. händelsens omfattning, vägvisning eller andra upplysningar som kan vara relevanta för hjälporganen att känna till. Avslutningsvis tar operatören ställning till om det föreligger behov av ytterligare insats samt om det finns information som bör förmedlas i en fortsatt kontakt. När larmen sänts till berört hjälporgan är 112- funktionens uppdrag slutfört. Ledningen av hjälpinsats sker hos hjälporganen, samverkanslarm leds av polis Det är de olika vaktcentralerna som ansvarar för dirigeringen av hjälporganen, beroende på händelsen. Polisen har ett ansvar för ”koordinerad ledning” vid alla typer av händelser utom rena sjuk- domslarm. Polisen har ett ansvar vid större olyckor i form av •brand eller explosion, •olyckor med farliga ämnen, •flygolyckor på land, och •fartygsolyckor vid kaj. Naturkatastrofer, som översvämningar, snöstorm och liknande samordnar polischefen (politidirektören) på den lokala nivån och i det aktuella fallet den samlade insatsen. Polisens ansvar för sam- ordningen innebär, att samtliga funktioner i och utanför insats- området koordineras på ett sådant sätt, att den samlade insatsen sker så effektivt som möjligt. Polisens samordnande ledning inträder efter polisens beslut i fall av händelser som kräver insats av flera myndigheter, och den pågår från en eventuell planerings- och förberedelsefas via insatsfasen, till dess att funktionen slutar med reducerad beredskap, när den egentliga re-etablerings- eller återuppbyggnadsfasen inträder. Polisen ansvarar för ledningen vid samverkanslarm, vilket innebär att eventuella ändringar av resursfördelningen meddelas hjälporganen. Polisen ansvarar också för avspärrning, evakuering, trafikreglering, bevakning och upprätthållande av den allmänna ordningen i skadeområdet. På den regionala nivån upprättas sam- ordnande staber vars uppgift är: Att med respekt för sektorsansvaret under regionpolisledarens (regionpolitilederens) ledning etablera ett planerings- och operativt samarbete mellan hjälporgan och andra med ansvar eller uppgifter på beredskapsområdet med hänsyn till att dels kunna fatta beslut om ett koordinerat och prioriterat utnyttjande av de samlade resurserna i händelse av stora händelser och tilldragelser, stora olyckor och katastrofer, inbegripet krigs- handlingar, dels att trygga en samstämmig och anpassad informa- tion till press och befolkning.49 Händelser som inte är akuta I normalfallet är det hjälporganet med ansvar för insatsen, som också ansvarar för bedömningen av hur akut insatsen är. I Polisens larmcentraler gäller att operatören, förutom att kunna förmedla kon- takt till andra aktörer, ska kunna vägleda enskilda om hur man kan minska skadorna av en olycka/häva olyckan, samt lugna de drabbade. 49 Beredskapslagen: LBK nr 137 af. 1 marts 2004 § 17. Larmcentralerna hanterar inte automatiska brandlarm, inbrottslarm, driftslarm eller mer kommersiella larm. I normalfallet är 112-operatörerna i polisens larmcentraler poliser med tjänsteerfarenhet. Utöver den allmänna polisutbild- ningen ska de ha praktisk erfarenhet av arbete på skadeplats. 112- operatörerna ska också ha genomgått en 3-veckors kurs i alarme- ring, en utbildning som arrangeras av polisskolan i samarbete med 112-sekretariatet. Dessutom ställs krav på goda kunskaper om geografi och det danska vägnätet. På försök genomförs nu 112- utbildning också av civila, som har fått samma utbildning som de polisanställda. 112-operatörerna ansvarar inte för att bedöma vård- ärenden, varför utbildning eller kompetens på det medicinska området inte krävs. Personalen på regionernas vaktcentraler är an- ställda av de danska regionerna. Varje hjälporgan tar emot larm från 112 på sin egen vaktcentral. 112-systemet möjliggör sökningar i flera databaser som kan vara relevanta, t.ex. om det är svårt att positionera händelsen: •temasökning (teman är bl.a. landsväg, motorväg, avfarter, rast- platser, påfarter, trafikplatser, järnväg, stationer, viadukter). Om det gäller polis vidarekopplas samtalet till det lokala polis- distriktets vaktcentral. Polisen och räddningstjänsten har olika tek- niska lösningar. kan nå polisen via telefon liksom via SINE50, dvs. Polisens två nationella larmcen- traler har gemensamt system, ett system som Rikspolisens 112-sek- retariat51 ansvarar för. Den bedömning som gjorts av 112-operatören visas i loggen, som dokumenterar de hjälporgan som kontaktats, liksom om larmet tagits emot och behandlats. Om tekniska problem upp- står som innebär att larmet antingen inte kan sändas eller tas emot av hjälporganet, rödmarkerar loggen och ett s.k. time out-mail skickas, varpå nödsystemet sätts igång. Det är möjligt att skriva ut loggen för varje enskilt larm efter larmet. Den särskilda räddningstjänsten är uppdelad i följande tre områden: •SAR-tjänsten (Search and Rescue), •Olje- eller kemikalieutsläpp i havet, och SAR-tjänsten är organiserad i sjö- och flygräddningstjänst. För- svarsministeriet ansvarar för ledning och drift av och försvarets kommandon ansvarar för den operativa ledningen. JRCC i ansvarar för koordinering av alla SAR-tjänster inom sjö- och flygräddning och har en vaktcentral som kan ta emot larm från 112. SAR-tjänsten i är en organisation med ledningsfunktion och den är bemannad dygnet runt.52 50Motsvarigheten till svenska . 51112-sekretariatet ingår i danska Rigspolitiet, , och är en del av center for beredskabskommunikation, CFB. CBF:s uppdrag är att säkerställa en ändamålsenlig för- valtning och utveckling av statens investeringar inom området beredskabskommunikation. CFB ansvarar för att utveckla effektiva, välfungerande och teknologiskt uppdaterade kom- munikationssystem, som de danska hjälporganen kan använda sektorsövergripande. Målet är att skapa trygghet och effektivitet i hjälporganens insats, både i förhållande till händelser i vardagen och under större olyckor. 52www2.forsvaret.dk/eng/Organisation/Search-and-Rescue/Pages/SAR-Denmark.aspx I kan enskilda kontakta samhällets hjälporgan via tre olika nummer: 112 som hanteras av polisen, 110 som enbart rör kom- munal räddningstjänst och 113 för vårdärenden. Om en hjälpsö- kande har ringt ”fel” nummer, blir den hjälpsökande vidarekopplad till rätt hjälporgan. Det innebär t.ex. att om ett larm på 112 inte berör polisen, vidarekopplas det till berört hjälporgan.53 Dessutom finns SMS-numret 1412 för döva med texttelefon. Larm på 1412 går till en telefoncentral som vidareförmedlar larmet till 110, 112 eller 113. Möjligheten att nå hjälporganen via SMS-numret kräver registrering i förhand.54 Ett pilotprojekt pågår för att införa möjligheten för döva och hörselskadade att skicka SMS direkt till 110, 112 och 113.55 Uppdelningen i tre olika nummer innebär att enskilda kontaktar hjälporganen direkt. Mottagning och behandling av larm sker separat i de olika larmcentralerna.56 I de fall fler eller ett annat hjälporgan än det uppringda behöver kopplas in, vidarekopplas inringaren.57 Det totala antalet inkommande larm uppgick enligt upp- gift till omkring 1,6 miljoner. finns polisen i 27 ”112-centrum” över landet, medan rädd- ningstjänsten är organiserad i 18 centraler. Ambulanssjukvården finns i 16 AMK-centraler (med ansvar för utalarmering av ambu- lans)58 liksom i en central i . I finns också en samverkanscentral, som bedrivs som ett pilotprojekt med samtliga hjälporgan närvarande. Som en konsekvens av Nærpolitireformen kommer den samlokaliserade centralen i att flyttas till , och då flyttar inte AMK-centralen med. har en samverkanscentral inrättats i där samtliga hjälporgan sitter vägg i vägg. motsvarighet till heter Nödnett. 53EENA (2016) Public Safety Answering Points, Global edition s. 242. EENA (2016) s. 242–247. 55www.regjeringen.no/no/tema/samfunnssikkerhet-og-beredskap/innsikt/oppfolging-etter- 22-juli/id2508054/ 56SOU 2013:33 s. 110. 59 a. EENA (2016) s. 242–247. 58 AMK står för akuttmedisinsk kommunikasjonssentral (Se Helse- og omsorgsdeparte- mentet (2016) Sentrale elementer vedrörende organisering av AMK-sentralene s. 17). En diskussion pågår om den norska alarmeringstjänsten föreslogs att sju eller åtta 112-centraler skulle etableras i i stället för nuvarande struktur. Dessa centraler föreslogs ta emot alla anrop på 112. 112-centralerna föreslogs alltså överta verk- samheten på 110-centralerna och AMK-centralerna (med larm- nummer 113) som gällde hantering av nödmeddelanden. Polisens ledningscentraler skulle enligt förslaget behållas, med den skillna- den att alla 112-anrop skulle tas emot av de nya 112-centralerna.59 Förslagen har därefter hanterats dels i form av de utredningar som följde efter terrorattackerna 2011 (se nedan), dels genom ”Nasjonalt Nødmeldingsprosjekt”. Utredningen ”Nasjonalt Nød- meldingsprosjekt” konstaterade 2014 att det inte förelåg något behov av att övergå till ett gemensamt nödnummer och inte heller till gemensamma alarmeringscentraler. I stället ansåg utredningen att en organisatorisk koppling till respektive hjälporgan var viktig också , för att säkerställa sakkunskap, samverkan och förmågan hos hjälporganen att lösa sina uppgifter. Utredningen föreslog att de tre olika numren skulle behållas, men att 110-centra- lerna skulle samlokaliseras med polisens nya centraler, och att en utredning skulle analysera hur AMK-centralerna bäst kunde orga- niseras.60 Utredningen om AMK-centralernas organisering Utredningen om AMK-centralernas organisering (Sentrale elemen- ter vedrørende organisering av AMK-sentralene) konstaterade 2016 att det inte var möjligt att dra några definitiva slutsatser om hur AMK-centralerna bäst bör organiseras , bl.a. som en följd av att kvalitets- och resultatindikatorer liksom löpande data- fångst från verksamheten saknas.