sou · H6B350 · 2018-06-19 00:00:00 — Ambitionsnivån när det gäller möjligheterna för personer med funktionsnedsättning att tillgodogöra sig bolagens utbud ska höjas och tillgängligheten förbättras. Det långsiktiga målet är att hela utbudet görs tillgängligt för alla medborgare. Bolagen ska också ha en dialog med de berörda grupperna. Inför nuvarande tillståndsperiod uttalade regeringen att SVT:s verksamhet på teckenspråk liksom tidigare skulle fokuseras på nyheter, information och kulturprogram (prop. 2012/13:164 s. 43). Vid kommitténs samråd med företrädare för teckenspråkiga har () och () riktat skarp kritik mot SVT:s nyhetsverksamhet för döva och teckenspråkiga i samband med terrorattacken på Drott- ninggatan i . Enligt förbunden dröjde det mycket innan bolaget sände sitt första teckenspråkstolkade nyhetsprogram och när det väl sändes var det svårt för målgruppen att hitta på bolagets onlineplattform SVT Play. SVT har senare upp- gett för organisationerna att textning är den service som bolaget kan ge till döva i extrema nyhetslägen medan teckentolkade nyheter kan sändas senare, när nyhetsläget är mindre akut, av redaktionen som gör Nyhetstecken (dnr Komm2018/00061-24). Organisationerna framhåller dock att textning inte är likvärdigt med att få information på sitt förstaspråk, vilket för många i målgruppen är teckenspråk. Kommittén instämmer med SDR och SDUF om att det just vid akuta nyhetslägen är extra viktigt att inte exkludera vissa grupper, särskilt personer med funktionsnedsättning som kan ha svårt att hitta andra informationskanaler. Vid större kriser eller störningar i samhället vilar huvudansvaret för framtagande och förmedling av krisinformation på myndigheter som Polisen, räddningstjänsten och MSB. Hur denna information ska utformas för att vara tillgänglig för personer med funktionsnedsättning är inte en fråga för kommittén. Däremot berörs public service genom kravet på och att kostnadsfritt sända meddelanden som är av vikt för allmänheten (VMA) om en myndighet begär det. Enligt sändningsvillkoren ska bolagen se till att meddelandet ges en lämplig utformning, vilket skulle kunna innebära en anpassning till behoven hos personer med Vad ska public service göra och tillsammans med vem? Då VMA i regel är mycket korta med- delanden som ska skickas ut i akuta lägen utan fördröjning är ett krav på teckenspråkstolkning av dessa knappast rimligt. Kommittén anser inte att det finns skäl att skärpa public service- bolagens villkor i detta avseende. Som framgått ovan ska bolagen beakta behoven hos personer med funktionsnedsättning. Däremot vill kommittén understryka vad regeringen anförde inför tillstånds- perioden om att nyhetsverksamhet är ett viktigt fokusområde för SVT:s verksamhet på teckenspråk. Vid extrema nyhetslägen är det av naturliga skäl extra viktigt att nyhetssändningarna är tillgängliga för personer med särskilda behov. SVT har med anledning av kritiken efter bevakningen av terror- attacken på i initierat ett förändrings- arbete kring arbetssätt och rutiner för att snabbare kunna erbjuda teckenspråkstolkning i alla lägen. Som ett resultat av detta kommer bolaget att erbjuda teckenspråkstolkning av en daglig nyhetssänd- ning på vardagar med start (SVT 2018d). Kommittén uppfattar detta som ett viktigt steg för att förbättra möjligheterna för personer med funktionsnedsättning att tillgodogöra sig SVT:s utbud. 5.4Programverksamhet med nyheter på olika språk Kommitténs uppdrag är att bedöma behovet av ett uppdrag om pro- gramverksamhet med nyheter om och svenska förhållanden riktad till en utländsk publik och föreslå hur ett eventuellt uppdrag bör formuleras. SR:s sändningar till utlandet Utlandssändningarna inleddes och bestod i huvudsak av nyhets- program på engelska, franska och tyska. En förebild var den inter- nationella verksamhet som bedrevs av BBC. Utbudet har varierat och i praktiken har det delvis styrts av utvecklingen i omvärlden. Exempelvis bedrevs sändningar på de baltiska språken i samband med . Vad ska public service göra och tillsammans med vem? Programmen har sänts via kortvåg och mellanvåg för att möjlig- göra mottagning i utlandet. I takt med teknikutvecklingen har även andra distributionssätt använts, t.ex. satellit och internet. Även åter- utsändningar i andra länders FM-nät har förekommit. Sändningarna på kort- och mellanvåg lades ner av SR 2010 med hänvisning till den tekniska utvecklingen och att det kostade för mycket att upprätt- hålla denna typ av radiodistribution. Sändningar på engelska, tyska och ryska fortsatte på internet och via satellit till 2015, därefter har den verksamhet som SR bedriver under beteckningen Radio varit inriktad på att förse nyanlända i med nyheter. Radio är en del av Ekoredaktionen och sänder på arabiska, kurdiska, persiska, somaliska och engelska. Utbudet tillgängliggörs på och vissa inslag sänds i FM-nätet (P6) över . Sändningar till utlandet förekommer således inte längre. Utlandsverksamheten har finansierats på olika sätt . Ursprungligen med licensmedel, men var verksamheten skattefinansierad, inledningsvis med anslag via men var ansvarigt. finansierades verksamheten med tv- avgiftsmedel, men finansieringen var fortsatt skild från SR:s övriga verksamhet, dvs. ett särskilt anslag utgick till Radio i den årliga medelstilldelningen. anvisades medel för utlandssändningarna tillsammans med övriga medel för . då medel anvisades särskilt för Radio , tilldelades verksamheten (av SR:s ordinarie medelstilldelning). I förhållande till årets medels- tilldelning motsvarar det . SR:s uppdrag att sända till utlandet Bestämmelser om utlandssändningar fanns i det tidigare avtalet mellan staten och SR och finns fortsatt i företagets nuvarande sänd- ningstillstånd. I avtalet för perioden –1996 stod att SR ska sända program avsedda för mottagning i utlandet (5 §). I avtalets 17 § för- tydligades att SR:s program för sändningar till utlandet ska ge dels svenskar som befinner sig utomlands, dels utländsk publik möjlighet att få information om och upprätthålla kontakt med . Vad ska public service göra och tillsammans med vem? stod att programmen bör ge kunskap om och bidra till för- ståelse för det svenska samhället. I det nuvarande sändningstillståndet finns ingen tydlig skrivning om att SR ska sända program avsedda för mottagning i utlandet, motsvarande den som tidigare fanns i avtalet. Denna skrivning för- svann 1997, då avtalskonstruktionen ersattes med tillstånd och till- ståndsvillkor. Av det nuvarande sändningstillståndet framgår i stället att SR medges rätt att sända ljudradioprogram avsedda för mottag- ning i utlandet. Av tillståndets innehållsbestämmelser (13 §) följer sedan att SR:s program för sändningar till utlandet ska ge dels svenskar som befinner sig utomlands, dels utländsk publik, möjlig- het att få information om och upprätthålla kontakt med . Programmen bör syfta till att ge kunskap om och bidra till förståelse för det svenska samhället. Det är samma formulering som fanns i det tidigare avtalets 17 §. Enligt den s.k. villkorslistan i radio- och tv-lagen, som infördes , saknas möjligheten att ställa villkor om skyldighet att sända till utlandet. Att SR:s tillståndsvillkor saknar en bestämmelse om att företaget ska sända till utlandet måste dock ses i sitt sammanhang. Det kan bl.a. framhållas att verksamheten med sändningar till utlandet finansierades med ett särskilt anslag i samband med över- gången från avtal till sändningstillstånd med villkor, dvs. då den tidigare skrivningen om att SR ska sända program avsedda för mot- tagning i utlandet försvann. Genom den årliga medelstilldelningen till Radio befästes verksamheten med skrivningar i budget- propositionen. I public service-propositionen inför den första perioden med sändningstillstånd och anslagsvillkor framhöll också regeringen att Radio uppdrag ska kvarstå oförändrat (prop. 1995/96:161 s. 89). Frågan om utlandssändningarna har inte tagits upp särskilt i de två senaste public service-propositionerna. Frågan berördes senast inför tillståndsperioden som inleddes . Regeringens förslag var då att SR:s program för sändningar till utlandet ska ge dels svenskar som befinner sig utomlands, dels utländsk publik, möjlighet att få och upprätthålla kontakt med (prop. 2005/06:112 s. 64). Regeringen framhöll att det är SR:s direktion som fattar beslut om vilka språk Radio ska sända på till utlandet. I pro- positionen som föregick tillståndsperioden –2006 föreslog regeringen att SR:s uppdrag att sända program till utlandet ska vara Vad ska public service göra och tillsammans med vem? I samma proposition föreslogs att Radio medelstilldelning skulle bli en del av SR:s samlade medelstilldelning. Med anledning av det förslaget framhöll regeringen att denna för- ändring inte skulle påverka verksamhetens inriktning (prop. 2000/01:94 s. 52 f.). godkände regeringens förslag om Radio vid båda tillfällena. Några särskilda uttalanden om sändningar till utlandet gjordes inte i samband med utskottsbehand- lingen (bet. 2000/01:KrU8 och bet. 2005/06:KrU28). SR tolkar sändningstillståndet så att de har en rätt men inte en skyldighet att bedriva utlandssändningar (dnr Komm2017/00395-74). och tv har vid sin bedömning av SR:s public service-redovisning uppfattat ordalydelsen i till- ståndet på samma sätt som SR, dvs. att någon skyldighet att bedriva sändningar till utlandet inte föreligger. Nämnden noterar att villkoret kan tolkas på olika sätt (och tv 2017a). Kommitténs uppfattning är att SR har ett uppdrag att sända till utlandet enligt nuvarande sändningstillstånd. När det gäller tolk- ningen av sändningstillståndets uppdrag bör ledning sökas i de ut- talanden som gjorts av regering och riksdag. har inte tagit ställning till att förändra uppdraget om sändningar till utlandet. Som framgår ovan har det när frågan behandlats tydligt framgått att verk- samheten ska bestå. Kommittén menar inte att detta innebär att uppdraget att bedriva sändningar till utlandet måste ske genom kort- och mellanvågssänd- ningarna. Regeringen påpekade i den proposition som senast behand- lade SR:s utlandssändningar att det är viktigt att SR kan anpassa verksamheten efter den tekniska utveckling som sker och som bl.a. medger nya sätt att distribuera företagets programverksamhet (prop. 2005/06:112 s. 65). Av särskild betydelse för denna bedömning är att det handlar om en sändningsverksamhet som riktar sig till en publik utanför . Vad ska public service göra och tillsammans med vem? SVT:s sändningar till utlandet SVT har inget uppdrag motsvarande SR:s när det gäller sändningar till utlandet. SVT har dock bedrivit sändningar till utlandet genom SVT World. Till skillnad från SR:s utlandssändningar har verksam- heten aldrig syftat till att förse andra språkgrupper än den svenska med information och nyheter om , utan kanalen har bestått av ett urval av det utbud som också tillhandahållits för publiken i . Vid sidan av satellitdistribution har kanalen sänts i det finska marknätet som en del av det sverigefinska tv-utbytet. Orsaken var att Yle förändrat sin kanal- struktur och inte längre hade utrymme för SVT World samt att den abonnemangsbaserade satellitdistributionen till övriga världen inte bar kostnaderna för kanalen. De särskilda medel som tidigare utgick till SVT för överföring av kanalen till (11,2016) har därför upphört. Det kan tilläggas att SVT World var en sidoverksamhet som skulle bära sina egna kostnader. 5.4.2Behovet av nyhetsverksamhet på olika språk Bedömning: Det finns ett behov av programverksamhet inom public service med nyheter på olika språk. Ansvaret för denna verksamhet bör bäras av SR. Den politiska utvecklingen i vår närmaste omvärld och det föränd- rade säkerhetspolitiska läget har också påverkat förutsättningarna för medier att verka. Saklig nyhetsrapportering från oberoende medier är därför mycket betydelsefull och kan spela en viktig roll för människor i vår omvärld att kunna skapa sig en bild av händelse- utvecklingen. Nyheter från på andra språk är också en värde- full informationskälla för utländska journalister för vidarerappor- tering i hemlandet. Det är därför rimligt att public service har ett uppdrag att tillhandahålla nyheter om för en utländsk publik. Av de tre bolagen är SR mest lämpat att bära ansvaret för detta uppdrag. SR har erfarenhet av nyhetsförmedling på olika språk, vilket SVT saknar. Det är vidare lättare att tillhandahålla ljud än rör- Vad ska public service göra och tillsammans med vem? lig bild för en utländsk publik, både distributionstekniskt och kost- nadsmässigt. Rättighetsfrågorna är mindre problematiska för ljud än rörlig bild. UR har inget nyhetsuppdrag. Kommittén vill poängtera att det inte handlar om att sprida en viss bild av . Verksamheten ska bestå av oberoende nyhets- rapportering och det är avgörande att den bedrivs i enlighet med de journalistiska principer som gäller för SR:s övriga verksamhet. Det är således en verksamhet som skiljer sig från det som görs inom ramen för Sverigefrämjandet. Kommittén noterar att det framför allt inom område görs betydande insatser för att informera om och svenska förhållanden utomlands. Men den verksamheten omfattar inte en regelbunden oberoende nyhets- rapportering, vilket bör vara i fokus för denna del av SR:s program- verksamhet. 5.4.3Hur bör ett uppdrag formuleras? Förslag: ska erbjuda ett utbud av nyheter på olika språk. Utbudet ska vara relevant för människor i och för människor i närområden som inte kan ta del av nyheter på svenska. Om ändringar i yttrandefrihetsgrundlagen så medger ska upp- draget till SR att bedriva nyhetsverksamhet på olika språk preci- seras på så sätt att uppdraget innebär att tillhandahålla utbudet ifråga online. I föregående avsnitt bedömer kommittén att det finns ett behov av programverksamhet med nyheter om och svenska förhål- landen riktad till en utländsk publik. Mot bakgrund av att teknik- utvecklingen inneburit att den tidigare distributionsmässiga grunden för verksamheten, dvs. sändningar via kort- och mellanvåg, blivit obsolet bedömer kommittén att uppdragets formulering behöver för- ändras för att åstadkomma en ändamålsenlig reglering på området. Det görs lämpligast genom att nuvarande § 13 första stycket i SR:s sändningstillstånd ersätts. Den föreslagna formuleringen SR ska erbjuda ett utbud av nyheter på olika språk avser att förtydliga att det handlar om nyhetsverksamhet. Som framgått ovan är det avgörande Vad ska public service göra och tillsammans med vem? att samma journalistiska principer gäller för denna nyhetsverk- samhet som för SR:s övriga nyhetsverksamhet. Av den anledningen bör andra stycket i 13 § kvarstå. Det innebär bl.a. att bestämmelserna i sändningstillståndets 8 § om nyhetsverksamhet, t.ex. att nyheterna ska ge allsidig information, även fortsättningsvis ska tillämpas med avseende på varje språkgrupp för sig. Att nuvarande utformning av första stycket ersätts innebär vidare att verksamheten inte längre ska syfta till att förse svenskar som befinner sig i utlandet med möjlig- heten att få information om och upprätthålla kontakt med . Detta behov tillgodoses även utan denna del av bestämmelsen efter- som merparten av SR:s utbud finns tillgängligt på webben utan geoblockering. Förslaget till formulering innebär vidare att utbudet ska vara relevant för människor i och för människor i när- områden som inte kan ta del av nyheter på svenska. Utformningen av villkoret har en förebild i minoritetsspråksparagrafen, som bl.a. innehåller ett villkor om att SR, utöver de nationella minoritets- språken, även ska erbjuda ett utbud på andra minoritetsspråk. I enlig- het med tidigare ställningstaganden från regering och riksdag ska SR självt få avgöra vilka språk som nyheterna ska tillgängliggöras på. Senast i propositionen inför tillståndsperioden som inleddes konstaterade regeringen att SR:s direktion själva fattar beslut om vilka språk /Radio ska sända på till utlandet. Mot bakgrund av kommitténs bedömning av behovet av program- verksamheten är det rimligt att uppdraget konkretiseras på så sätt att utbudet ska vara relevant också för människor i närområden som inte kan ta del av nyheter på svenska. Förslaget till ny utform- ning av uppdraget rymmer även det nyhetsutbud som SR erbjuder på arabiska, kurdiska, persiska, somaliska och engelska till en nyanländ publik. Eftersom programverksamheten bl.a. syftar till att nå människor i som inte kan ta del av nyheter på svenska är det rimligt att SR:s formella möjlighet att uppfylla tillståndsvillkoret består i att utnyttja marksändningar inom landet. Exempelvis sänder SR kanalen P6 över på frekvensen . Kanalen beskrivs av SR som den flerspråkiga kanalen och innehåller bl.a. Radio – News in English, program från Sameradion, Sisuradio och vidare- sändningar från . Kommittén vill fram- hålla att ett viktigt syfte med verksamheten är att nå en utländsk Vad ska public service göra och tillsammans med vem? publik med intresse för . Som kommittén framfört är meningen inte att de tidigare kort- och mellanvågssändningarna ska behöva återupptas. Det är en otidsenlig distributionsform och allt färre har den mottagningsutrustning som krävs för att kunna lyssna på sändningarna. Att tillgängliggöra programutbudet ifråga via inter- net är ett sätt att nå denna målgrupp. Det kan även nämnas att den programverksamhet SR tidigare bedrev under beteckningen Radio , då kortvågssändningarna lades ned, bl.a. fanns tillgänglig på webben. I avsnitt 3.4 föreslår kommittén, under förutsättning att vissa grundlagsändringar genomförs, att public service-bolagens program- verksamhet genom tråd ska omfattas av samma innehållsvillkor som sändningarna i marknätet. Kommitténs uppfattning är att SR ska tillhandahålla nyheter på olika språk, bl.a. de som används i närområden. Detta görs mest effektivt genom att programutbudet ifråga tillhandahålls via webben. Eftersom det inte är möjligt att ställa sådana krav utan en ändring i yttrandefrihetsgrundlagen menar kommittén att den föreslagna regleringen ska kompletteras när de rättsliga förutsättningarna medger det. I praktiken kan det innebära, enligt de förslag som presenteras om ändamålsenlig reglering , att en sådan förändring kan gälla . 5.5SVT:s ansvar för svensk film Enligt direktiven ska kommittén utifrån SVT:s avgörande betydelse för svensk filmproduktion föreslå hur bolagets ansvar för svensk film ska formuleras. Kommittén slår i detta avsnitt fast att ansvaret för svensk filmproduktion ska komma till uttryck på samma sätt som . I syfte att öka transparensen gentemot filmbranschen lämnar kommittén förslag om att SVT i förväg ska redovisa sitt planerade engagemang för svensk film. 5.5.1SVT:s roll under filmavtalet Den svenska filmpolitiken förverkligades tidigare huvudsakligen genom det närmast världsunika filmavtalet. Genom avtalet garan- terades medel till produktion, distribution och visning av svensk Vad ska public service göra och tillsammans med vem? SVT var en av parterna som tillträtt avtalet och bidrog till pro- duktionen av svensk film genom att bidra med en viss summa som sedan fördelades som stöd av Stiftelsen (). Under det sista filmavtalet, som löpte –2016, bidrog SVT med från till . Utöver detta garanterade SVT att använda ungefär motsvarande belopp för samproduktion, medfinan- siering och köp av visningsrätter vad gäller nya svenska långfilmer samt nya svenska kort- och dokumentärfilmer (det s.k. garanti- beloppet). En del av den summan skulle vidare användas till sam- produktion och medfinansiering av film som fick förhandsstöd från . Medel som SVT använde till egna produktioner av film räknades inte in i garantibeloppet. SVT var härigenom, efter staten och biografbranschen, den tredje största finansiären av svensk film genom filmavtalet. De andra tv-bolagen som var parter i film- avtalet var TV4, C , MTG och SBS TV, numera . SVT:s uppdrag på filmområdet är en del av kulturuppdraget som kommer till uttryck i 9 § i sändningstillståndet. I stora drag innebär uppdraget att SVT ska bevaka kulturhändelser, producera kultur- program och tillgängliggöra föreställningar, konserter m.m. Som en del av kulturuppdraget ska SVT även bidra till utvecklingen av svensk filmproduktion. Flera tidigare public service-utredningar har analyserat om SVT:s ansvar för svensk filmproduktion borde stärkas. Den förra public service-kommittén uttalade att SVT:s verksamhet på film- området på olika sätt bidrar till att fullgöra bolagets kulturuppdrag, exempelvis genom att SVT visar betydande mängd fiktion, drama och dokumentär i både lång- och kortfilmsformat, vilket bidrar till att uppfylla bolagets uppdrag om att tillgängliggöra kultur. Enligt utredningen gjorde även SVT investeringar i svensk film som gick utöver överenskommelsen i filmavtalet. Investeringarna gjordes uti- från företagets uppdrag att bidra till utvecklingen av svensk film. Utredningen bedömde att det inte fanns ett behov av att stärka SVT:s uppdrag när det gäller utvecklingen av svensk filmproduktion, Vad ska public service göra och tillsammans med vem? eftersom SVT genom sitt deltagande i filmavtalet tog ett stort ansvar för filmen. betonade att SVT även fort- sättningsvis skulle fortsätta att ta det ansvaret under kommande till- ståndsperiod, oavsett om filmpolitiken skulle komma att regleras via ett filmavtal eller på annat sätt (SOU 2012:59 s. 116 ff.). Regeringen delade utredningens bedömning, men uttalade att SVT:s engagemang för svensk filmproduktion tydligt bör redovisas i public service-redovisningarna och, i de delar som rörde filmavtalet, till . För det fall att ett nytt filmavtal inte träffades för- utsatte regeringen att SVT redovisade sitt engagemang för svensk filmproduktion i public service-redovisningarna (prop. 2012/13:164 s. 48). I anslagsvillkoren infördes ett krav på att SVT ska redovisa omfattningen av och formerna för företagets engagemang för utvecklingen av svensk filmproduktion. Mot bakgrund av att SVT var part i filmavtalet fanns det således tidigare inte anledning att förtydliga eller närmare reglera SVT:s ansvar för svensk film. sades upp av staten och upphörde att gälla . Omställningen av filmpolitiken innebar att staten tog över helhetsansvaret för finansieringen av svensk filmproduk- tion. En följd av omställningen blev att den 10-procentiga biograf- avgiften som varit en del av filmavtalet upphörde. Då före- komsten av en särskild biografavgift motiverat en sänkning från momssats om på biobiljetter till , innebar det att momsen på biobiljetter åter höjdes till . I syfte att vidga den krets som har inflytande över filmstödens utformning och öka insynen i stödverksamheten inrättades även olika branschråd som samråder med . I samband med omställningen formulerades även nya filmpolitiska mål och en vision för svensk film. Målen antogs av (prop. 2015/16:132, bet 2015/16:KrU11, rskr. 2015/16:289). Som en följd av omställningen har sett över samt- liga filmstöd. Eftersom filmbranschen behöver långsiktiga och stabila förutsättningar implementeras de förändringar som görs av filmstödens utformning successivt. Vad ska public service göra och tillsammans med vem? av filmpolitiken fortfarande, i och med att de olika aktörerna i den svenska filmbranschen anpassar sin verksamhet efter de nya förut- sättningarna. SVT:s satsning på film efter filmavtalet I propositionen som föregick omställningen av filmpolitiken uttalar regeringen att SVT:s roll som finansiär av svensk filmproduktion skiljer sig från övriga tv-bolags, dels genom omfattningen av inve- steringar och produktioner, dels genom SVT:s uppdrag i allmänhetens tjänst (prop. 2015/16:132 s. 38). började SVT förbereda bolaget för en stärkt roll, bl.a. genom ett stort antal samtal med olika kreatörer och produktionsbolag i filmbranschen. SVT beslutade utifrån samtalen att öka satsningarna inom alla filmområden (kort-, lång-, barn- och dokumentärfilm) samt att tillsammans med externa kreatörer i filmbranschen vara mer aktiva redan i filmernas utveck- lingsfas. SVT har åtagit sig att –2019 bidra med sam- manlagt till svensk film.