sou · H6B325 · 2018-03-27 00:00:00 — Denna reform både förutsätter och möjliggör kompletterande nationella bestämmelser av olika slag och det pågår flera utredningar för att genomföra det nya dataskyddsdirektivet och för att anpassa den nationella lagstiftningen till dataskyddsförord- ningens krav. Mot denna bakgrund ska inte utredaren lämna några förslag till ändringar på personuppgiftsområdet. Prioriterade områden vid kartläggningen Regeringen anser att digitala tjänster, så långt det är möjligt och där det är relevant, ska vara förstahandsval vid den offentliga sektorns kontak- ter med medborgare, organisationer och företag (prop. 2015/16:1 utg.omr. 22 avsnitt 4.5.1). Detta är grunden i regeringens satsning Digitalt först. Den nya tekniken innebär en stor effektiviserings- potential och kan också bidra till att förstärka förvaltningens öppenhet (prop. 2009/10:175 s. 2). För att målsättningen ska kunna uppnås krävs bl.a. att den offentliga förvaltningen har rättsliga förutsättningar att styra relevanta ärendeflöden och interaktioner med individer och företag till digitala lösningar. är det viktigt att den grundlags- fästa likabehandlingsprincipen i 1 kap. 9 § regeringsformen och myndigheternas allmänna serviceskyldighet enligt 4 § förvaltnings- lagen (1986:223) samt behovet av informationssäkerhet, rättssäkerhet, sekretess och skydd för den personliga integriteten iakttas även vid tillhandahållandet av digitala tjänster. Flera rättsliga utmaningar uppstår i samband med digital sam- verkan och informationsutbyte inom den offentliga förvaltningen. är det i de förvaltningsgemensamma lösningarna som en stor del av den samhällsekonomiska potentialen i digitaliseringen av den offentliga förvaltningen finns. Regeringens målsättning är att uppgifter, i de fall det är möjligt och lämpligt, bara ska behöva lämnas en gång (prop. 2016/17:1 utg.omr. 22 avsnitt 4.5.1). initiativ finns även på europeisk nivå och principen kommer till uttryck i bl.a. Europeiska kommissionens strategi för den digitala inre marknaden. Detta ställer ökade krav på myndigheterna när det gäller digitalt utbyte av information, inte bara på nationell nivå, utan även över landsgränserna. Det är därför angeläget att säkerställa att lagstiftningen ger ett tillräckligt tydligt stöd för ett sådant infor- mationsutbyte. Det osäkra rättsläge som myndigheterna upplever i samband med informationsutbyte, bl.a. när det gäller offentlighet och sekretess, och som kommit till uttryck i bl.a. E-delegationens betänkanden och granskning, verkar hämmande på utvecklingen av en effektiv digitalt samverkande förvaltning. Sam- tidigt är det vid ett ökat digitalt informationsutbyte viktigt att säker- ställa att behovet av informationssäkerhet och skydd av den person- liga integriteten samt allmänhetens rätt till insyn tillgodoses. I detta sammanhang aktualiseras frågor om transparens och öppenhet samt individens möjligheter och rättsliga förutsättningar till kontroll över den information som skickas mellan myndigheterna. Stora delar av den kommunala verksamheten utförs i privat regi. Privata utförare av offentligt finansierade uppgifter bör ha rättsliga förutsättningar att erbjuda offentlig service med hjälp av digitala tjänster på lika villkor, och med samma skyldigheter, som offentliga utförare. Utredaren ska mot denna bakgrund •särskilt analysera och föreslå vilket författningsstöd som krävs för att tillvarata den fulla potentialen i regeringens satsning Digitalt först för att därigenom möjliggöra en övergång från traditionella ärendeflöden till digitala interaktioner mellan den offentliga förvaltningen och individer eller privata aktörer, •särskilt analysera sådan lagstiftning som i onödan försvårar digitalt informationsutbyte inom den offentliga förvaltningen och utifrån denna analys bedöma om och lämna förslag till hur lagstiftningen kan anpassas för att skapa bättre förutsättningar för ett informationsutbyte som uppfyller högt ställda krav på effektivitet och öppenhet samt behovet av skydd av den person- liga integriteten, sekretess och informationssäkerhet, och •inom ramen för analysen avseende digitalt informationsutbyte även behandla frågor om informationsutbyte mellan den offent- liga förvaltningen och privata utförare av offentligt finansierade uppgifter. De avgränsningar och prioriteringar som utredaren ska beakta vid den generella kartläggningen och vid framtagandet av författ- ningsförslag med anledning av den kartläggningen ska även gälla vid genomförandet av de ovan nämnda deluppdragen. Rapportering av den offentliga förvaltningens arbete med it och digitalisering It-kostnader är det andra största utgiftsslaget i den offentliga förvaltningens verksamhetskostnader och utvecklingen av it-stödet är en central del av förvaltningens verksamhetsutveckling. För att kunna ta till vara digitaliseringens möjligheter finns behov av att öka den digitala mognaden och kompetensen inom hela den offentliga förvaltningen. Ett sätt att åstadkomma detta är att skapa en bättre uppföljning och styrning och att analysera relevanta frågor kopplade till digitalisering inom den offentliga förvaltningen. I detta ingår också att sammanställa en bättre bild av var de stora utmaningarna och potentialen finns för digitaliseringen av den offentliga för- valtningen. Regeringen har ställt krav på de statliga myndigheternas rapportering på området, men förutsättningarna för att kunna säkerställa en mer omfattande rapportering av arbetet med it och digitalisering som omfattar hela den offentliga förvaltningen behöver utredas och om möjligt förbättras. Utredaren ska mot denna bakgrund •analysera och lämna förslag på hur en utvidgad, men kostnads- effektiv och inte alltför administrativt betungande, rapportering av hela den offentliga förvaltningens löpande arbete med it och digitalisering kan åstadkommas och utformas, samt •sammanställa och redovisa de kostnader som är förknippade med en sådan rapportering. Vid utformningen av förslaget ska utredaren utgå från den modell för rapportering av it-kostnader som ESV föreslagit i sin slutrapport djupat it-kostnadsuppdrag – Förslag (ESV 2015:64). Bättre förutsättningar för hantering av rättsliga utmaningar Digitaliseringen beskrivs som vår tids starkaste förändringsfaktor. Den utveckling som skett på området den senaste tioårsperioden, exempelvis när det gäller tillgången till smarta mobiltelefoner och stora datamängder, sakernas internet, dvs. anslutningen av alltmer teknisk utrustning till internet, och delningsekonomin, kommer att påverka den offentliga förvaltningens förhållningssätt samt dess till- handahållande av service till individer och företag. Det är angeläget att den offentliga förvaltningens verksamhet bygger på anpassade och långsiktigt hållbara rättsliga regler som ger stöd för digital utveckling, som de säkerställer behovet av informations- säkerhet och skydd av den personliga integriteten, och allmänhetens rätt till insyn och tillgång till god offentlig service. Den snabba förändringstakten kräver ett mer proaktivt arbete med att analysera hur den offentliga förvaltningen påverkas av digitaliseringen. Regeringen behöver bl.a. tidigt uppmärksammas på behov av anpassning av lagstiftningen för att kunna stödja ut- vecklingen när den äger rum. Lagstiftningen bör vidare utformas med teknikneutralitet och framtida digitala samhällsförändringar i åtanke för att den digitala utvecklingen ska vara möjlig. Den bör exempelvis inte innefatta onödiga krav på pappersbaserade för- faranden eller processer. På ett område som präglas av snabb utveckling kan det även vara svårt att tillräckligt snabbt hitta den reglering som skapar bäst förutsättningar . Samverkan sker inom den offentliga förvaltningen för att identifiera behov av ny eller ändrad lagstiftning på området för digitalisering av den offentliga förvaltningen. Förutsättningarna för samverkan kan dock utvecklas, bl.a. för att säkerställa att mer full- ständiga underlag tas fram, som väger in samtliga relevanta intressen, och för att involvera fler delar av förvaltningen i arbetet. Utredaren ska mot denna bakgrund •analysera den pågående digitala utvecklingen utifrån ett rättsligt perspektiv för att skapa en förståelse för vilka områden och före- teelser som i förlängningen kommer att kräva lagstiftnings- åtgärder för att de möjligheter som digitaliseringen och den tekniska utvecklingen skapar för den offentliga förvaltningen ska kunna tas till vara, •analysera och lämna förslag till hur den offentliga förvaltningen som helhet kan samverka kring behovet av ny eller ändrad lag- stiftning för att främja digitaliseringen av förvaltningen, och •lämna förslag till andra åtgärder som syftar till att skapa bättre förutsättningar för hantering av rättsliga utmaningar med anled- ning av digitaliseringen av den offentliga förvaltningen. Utredaren ska utifrån de förslag som lämnas redovisa de konse- kvenser och kostnader som uppstår för den offentliga förvaltningen samt för privata aktörer och enskilda. Utredaren ska i sin redovis- ning särskilt redogöra för hur hänsyn tagits till behovet av infor- mationssäkerhet, rättssäkerhet, skydd för den personliga integri- teten samt allmänhetens rätt till insyn. Utredaren ska även analysera vilka konsekvenser förslagen får för kvinnor och män samt förslagens effekter för jämställdheten. Samråd och redovisning av uppdraget Kartläggningen av lagstiftning som i onödan försvårar digital utveck- ling och digital samverkan i den offentliga förvaltningen ska bl.a. genomföras genom dialog med de aktörer inom den offentliga förvaltningen som har kommit långt i sitt arbete med digitalisering, samt i relevanta delar även med representanter för näringslivet. Utredaren ska vidare särskilt samråda med Datainspektionen, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap samt Kom- muner och Landsting. I relevanta delar ska utredaren även inhämta synpunkter från Försvarsmakten. Utredaren ska också hålla sig informerad om och beakta sådant arbete som på området pågår inom och på EU-nivå. Utredaren ska även ta hänsyn till pågående digitaliseringsarbeten inom olika sektorer och beakta tidigare utredningar på området, bl.a. det arbete som utförts av E-delegationen och Informationshanterings- utredningen. Utredaren ska ta särskild hänsyn till pågående utredningsarbete i samband med EU:s dataskyddsreform och i lämplig omfattning följa de utredningar som tillsatts för att anpassa svensk rätt till reformen. Utredaren ska även följa andra på området relevanta utredningar och lagstiftningsförslag, bl.a. utredningen om effektiv styrning av natio- nella digitala tjänster i en samverkande förvaltning (N 2016:01). Vidare ska utredaren ta hänsyn till regeringens kommande strategi om informations- och cybersäkerhet (prop. 2016/17:1 utg.omr. 6 avsnitt 4.3). Uppdraget ska redovisas . Mötesstödet utgör ett underlag för de aktörer som deltar i den kart- läggning som utförs inom ramen för uppdrag (dir. 2016:98). 1.Kartläggning – lagstiftning som försvårar digitalisering inom offentlig förvaltning Rättsliga hinder eller utmaningar inom prioriterade områden för kartläggningen Med utgångspunkt i redan befintligt it-stöd, pågående och/eller plane- rat digitaliseringsarbete beskriv era erfarenheter av: •direkt hindrande författningar, •oklar tillämpning av författningar, eller fördelat på följande områden: •Utveckling och användning av egna digitala tjänster för (extern) kommunikation med enskilda (privatpersoner eller företag) o i samband med ärendehandläggning, o i samband med service, eller o i samband med affärsverksamhet eller uppdragsverksamhet. •Helt eller delvis automatiserat beslutsfattande. •Helt eller delvis automatiserat faktiskt handlande (dvs. verksam- hetsutövning som varken utgör ärendehandläggning eller service till enskilda). •Myndighetsgemensamma digitaliseringsprojekt (eller program etc.). •Digitaliseringsprojekt (eller program etc.) i samverkan med privata aktörer. •Informationsutbyte mellan myndigheter (statliga eller kommunala). •Informationsutbyte mellan myndighet och privat utförare av offentligt finansierade tjänster. •Informationsutbyte över nationsgränserna mellan myndigheter och/eller privat utförare av offentligt finansierade tjänster. Rättsliga hinder eller utmaningar inom andra relevanta områden Med utgångspunkt i redan befintligt it-stöd, pågående och/eller pla- nerat digitaliseringsarbete beskriv era erfarenheter, i förhållande till rättsliga hinder eller utmaningar, inom nedan angivna områden. Digital service och ärendehandläggning •E-tjänster som tillhandhålls enskilda för exempelvis ansökan eller anmälan. •”The Once Only Principle”, dvs. att enskilda endast ska behöva lämna samma uppgift en gång. •Kommunikation med enskilda via digitala kanaler. •Enskildas användning av s.k. ”eget utrymme1” inom ramen för myndighetens verksamhet. 1 E-delegationen har definierat ”eget utrymme” som ett förvar som myndigheten tillhandahåller åt en användare endast som led i teknisk bearbetning eller teknisk lagring för användarens räk- ning (SOU 2014:39 s. 28). Digitaliseringsprojekt i samverkan med myndigheter och/eller privata aktörer •Ansvarsfrågor exempelvis i förhållande till integritetsskydds- och sekretesslagstiftningen m.m. •Avsaknad av gemensamma (öppna) standarder, specifikationer och format. •Arkivering och gallring i digitala miljöer. •Formkrav som kräver pappershantering. •Outsourcing av it (infrastruktur, tjänster m.m.) till andra myndig- heter eller privata aktörer (upphandling). •It- och informationssäkerhetsmässiga utmaningar i egna och/eller förvaltningsgemensamma digitaliseringsprojekt. •Information för vidareutnyttjande (Public Sector Information, PSI) och/eller öppen data. Exempel på relevant lagstiftning •Lag om ansvar för elektroniska anslagstavlor •Lag om elektronisk kommunikation •Lag om vidareutnyttjande av handlingar från den offentliga förvalt- ningen (PSI) 2.Kartläggning – bättre förutsättningar att hantera rättsliga utmaningar Samverkan i den offentliga förvaltningen kring behov av ny eller ändrad lagstiftning Beskriv med utgångspunkt hur samverkan sker med andra aktörer inom den offentliga förvaltningen för att främja digitali- seringen. •Inom vilka områden och i vilka former samverkar ni med andra aktörer i den offentliga förvaltningen? •Vilka samverkansformer och kanaler ser ni att det finns behov av för att främja digitaliseringsutveckling och anpassning av lagstiftning såväl inom den egna verksamheten som i hela den offentliga förvaltningen? •Andra tankar och förslag kring hur bättre förutsättningar för han- tering av rättsliga utmaningar kan uppnås genom samverkan? Reflektioner inför framtida digital utveckling och rättsliga utmaningar Beskriv, i förhållande till befintliga rättsliga hinder eller utmaningar, hur ni kan, eller kan komma att, använda er av bl.a. nedan uppräknade tekniker eller tjänster. •Big data, öppna data, PSI. •Förstärkt verklighet (Augmented Reality). •Sakernas internet (Internet of Things). 1.Ett reklamlandskap i förändring –konsumentskydd och tillsyn i en digitaliserad värld. för blåljusverksamhet och andra samhällsnyttiga funktioner. 5.Vissa processuella frågor på socialförsäkringsområdet. 6.Grovt upphovsrättsbrott och grovt varumärkesbrott. 7.Försvarsmaktens långsiktiga materielbehov. 8.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2018. Beslut under osäkerhet. 9.Ökad trygghet för studerande som blir sjuka. 10.Myndighetsgemensam indelning – samverkan på regional nivå. Myndighetsgemensam indelning – författningsändringar till följd av ny landstingsbeteckning. –för unga som varken arbetar eller studerar. 12.Uppdrag: Samverkan 2018. Många utmaningar återstår. 13.Finansiering av infrastruktur med skatt eller avgift? 14.Bidragsbrott och underrättelseskyl- dighet vid felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen – en utvärdering. 15.Mindre aktörer i energilandskapet –genomgång av nuläget. 16.Vägen till självkörande fordon – introduktion. Del 1 + 2. icentrum – ett ramverk för lärares och rektorers professionella utveckling. 18.Statens stöd till trossamfund i ett mångreligiöst . 19.Forska tillsammans – samverkan för lärande och förbättring. 22.Ett ordnat mottagande – gemensamt ansvar för snabb etablering eller återvändande. 23.Konstnär – oavsett villkor? 24.Tid för utveckling. 25.Juridik som stöd för förvaltningens digitalisering. Uppdrag: Samverkan 2018. Många utmaningar återstår. [12] Flexibel rehabilitering. Ett ordnat mottagande – gemensamt ansvar för snabb etablering eller återvändande. Tid för utveckling. Ett reklamlandskap i förändring – konsumentskydd och tillsyn i en digitaliserad värld. Myndighetsgemensam indelning – sam- verkan på regional nivå. Myndighetsgemensam indelning – författningsändringar till följd av ny landstingsbeteckning. Finansiering av infrastruktur med skatt eller avgift? Bidragsbrott och underrättelseskyldig- het vid felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen – en utvärdering. Juridik som stöd för förvaltningens digitalisering. Försvarsmaktens långsiktiga materielbehov. för blåljusverksamhet och andra samhällsnyttiga funktioner. Grovt upphovsrättsbrott och grovt varumärkesbrott. Statens stöd till trossamfund i ett mångreligiöst . Konstnär – oavsett villkor? Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2018. Beslut under osäkerhet. Mindre aktörer i energilandskapet – genomgång av nuläget. Vägen till självkörande fordon – introduktion Del 1 + 2. Vissa processuella frågor på social- försäkringsområdet. Ökad trygghet för studerande som blir sjuka. – för unga som varken arbetar eller studerar. i centrum – ett ramverk för lärares och rektorers professionella utveckling. Forska tillsammans – samverkan för lärande och förbättring.