sou · H6B324 · 2018-03-27 00:00:00 — finns det krav på att uppbära studiemedel för att den sjuk- penninggrundande inkomsten ska skyddas, vilket kan vara avskräck- ande för den som är mitt i arbetslivet och kanske inte kan få studiemedel för en hel studieperiod.22 För äldre kan det upplevas som mer otryggt jämfört med för yngre, som har en lägre risk för att 21Studieresultat som är mer än räknas inte i prövningen. 22Regeringen aviserade i BP18 (UO12) att skyddet av den sjukpenninggrundande inkomsten för studerande bör förstärkas. har remitterat en promemoria med förslag om att SGI-skyddet för studerande bör utvidgas. Förslaget innebär att SGI-skyddet även ska omfatta studerande som inte uppbär studiemedel. råka ut för ohälsa. Inom studiemedelssystemet finns även ett särskilt sjukförsäkringsskydd. Att ta lån för studier är också avskräckande i sig för många som kanske har mindre positiva erfarenheter från studier tidigare i livet. Utvecklingsledigheten kan vara ett sätt att relativt riskfritt prova på studier för den som är mitt i arbetslivet. En huvudinriktning bör vara att vårt förslag inte ska motverka regeringens initiativ för ökad genomströmning för unga studerande. Utredningen och effektivare studier dir. 2017:80 ska bland annat föreslå åtgärder för att öka genomströmningen i högskolan och analysera hur en tidig övergång från gymnasieskolan till hög- skolan påverkar genomströmningen samt se över fribeloppet och föreslå en väl avvägd nivå för fribeloppet. Det är bland annat mot bakgrund av detta vi föreslår en så pass lång kvalificeringstid som i arbete. Risken finns annars att det uppfattas som mer förmånligt att skjuta upp sina studier tills det att kvalificeringsvillkoren för ut- vecklingsledighet är uppfyllda. En annan invändning mot att utbildning ska kunna ingå som akti- vitet är att det skulle utgå olika ersättning för samma typ av studier. Det kan uppfattas som orättvist men eftersom det redan förekommer är det enligt utredningen inte särskilt problematiskt. Det finns faktiskt redan en konstruktion med aktivitetsstöd som ersättning vid studier. Det är en uppbyggd och inarbetad modell i och med att lång- tidsarbetslösa har denna möjlighet inom ramen för jobb- och utveck- lingsgarantin. Möjligheten att studera med bibehållet aktivitetsstöd finns , parallellt med studiestartsstödet (som administreras av CSN). När det gäller innehållet i utbildningen ställer förslaget krav på ett kursutbud som stämmer både vad gäller innehåll och utformning. Den pågående styr- och resursutredningen (STRUT, U 2017:05) har bland annat i uppdrag att föreslå hur styrningen inom utbildnings- området bör utvecklas för att säkerställa att olika gruppers utbild- ningsbehov kan tillgodoses, särskilt när det gäller möjligheten till ett livslångt lärande. Flexibla kursstarter, möjlighet att studera på distans och ett inne- håll som är anpassat efter de aktuella arbetsmarknadsbehoven är helt avgörande för att utbildning under utvecklingsledigheten ska fungera på ett bra sätt. Det finns redan initiativ kring detta men det kan behövas ytterligare insatser som komplement till vårt förslag på utvecklingsledighetsmodell för att systemen ska förstärka varandra. Det är framför allt hos branschorganisationer som sakkunskapen finns om hur framtidens branschspecifika kompetensbehov ser ut. När det gäller behoven på arbetsmarknaden generellt finns kunska- pen hos Arbetsförmedlingen. Det ligger utanför vårt uppdrag att ut- reda utbildningssystemet. Vi ser dock ett behov av att branschorga- nisationerna/parterna tillsammans med lärosäten och andra utbild- ningsanordnare tar ansvar för ett kursutbud som motsvarar arbets- marknadens behov. Vår bedömning är att validering bör kunna ingå som en av aktivi- teterna inom utvecklingsledigheten. Detta mot bakgrund av att den strukturomvandling som sker på arbetsmarknaden till följd av bland annat den pågående tekniska utvecklingen och den demografiska utvecklingen ökar behoven att synliggöra och ta tillvara hela arbetskraftens kompetens. Validering är ett viktigt verktyg för att möjliggöra detta och för att motverka utvecklingen mot en tudelad arbetsmarknad.23 Validering kan bidra till att göra utvecklingsledigheten mer effektiv både genom att identifiera individens kompetens och genom att korta utbildningsinsatser. Validering är ett verktyg för att identifiera kompetens. En valider- ing tar sikte på ett visst område och individens kunskaper och för- mågor mäts mot tydliga och på förhand fastslagna kompetenskri- terier. Validering är hela processen bestående av bedömning, värder- ing, dokumentation och erkännande av en individs kompetens. Själva valideringsprocessen kan behöva följas upp med till exempel utbild- ningsinsatser för att fylla i kunskapsluckor, eller med vägledning eller praktik för att individen ska komma vidare i arbete eller utbildning. En inledande kartläggning, det vill säga utanför själva validerings- insatsen, kan även behövas för att avgöra om personen i fråga kan tänkas ha tillräckligt stor kompetens inom ett givet område för att vara lämplig att valideras. Denna inledande kartläggning utförs i branschvalideringsfallet oftast av en förmedlare på Arbetsförmed- lingen. Arbetsförmedlingen kan anvisa till validering. Men det finns även företag, framför allt inom industrin, som använder validering som ett kompetensförsörjningsinstrument. Inom utbildning finns också möjlighet att validera kompetens, utan anvisning från Arbetsförmed- lingen, se kapitel 4. Det finns ett stort behov av validering, både för arbetstagare utan formella intyg på sina kunskaper och för personer med kom- petens förvärvad utomlands. Valideringsdelegationen nämner i ett delbetänkande fyra olika målgrupper för validering: personer i om- ställning, personer med kompetens från utlandet, personer som vill vidare i utbildning och personer som är yrkesverksamma.24 En vali- dering föregås av studie- och yrkesvägledning och kartläggning och bör vid behov mötas upp av kompletterande utbildningsinsatser. Validering kan styrka att individen besitter en viss yrkeskom- petens, det vill säga validering mot arbetsmarknaden. Men validering kan också syfta till att identifiera luckor i en persons kompetens. Validering blir då ett sätt att bättre rikta och utforma en utbild- ningsinsats på vuxenutbildnings- eller högskole-/yrkeshögskolenivå. Validering inom en utbildning syftar till att korta utbildningsinsatsen 23SOU 2017:18, s. 23. 24SOU 2017:18, s. 29 ff. med hjälp av tillgodoräknande. Det finns också möjlighet att få sin kompetens bedömd för behörighet så att man sedan kan söka en utbildning/kurs. För samhället är det angeläget att validering av kunskaper och färdigheter/kompetens görs, i syfte att förbättra matchningen men också för att skapa förutsättningar för att de som råkar ut för arbets- löshet kan få en chans att komma tillbaka till ett nytt arbete. Utan formella intyg och bevis på kunskaperna kan vägen tillbaka till arbete bli allt för lång för den som blir arbetslös en bit in i arbetslivet. Arbetsgivaren är ofta inte intresserad av att bidra till en validering som riktas mot arbetsmarknaden, då den kan leda till att den anställda hittar ett nytt arbete då hen får intyg som ger större anställnings- barhet. För den anställda kan det vara en tröskel att få en validering att bli av så länge man är i arbete, på samma sätt som för studier. Utvecklingsledigheten kan ge förutsättningar för fler att få valider- ingen att bli av. Vi bedömer att det är få som behöver ägna så mycket tid åt sin validering att det fyller en hel utvecklingsledighet. Validering bör ses som en insats i en kedja av insatser, där valideringen möts upp med andra insatser, både före och efter. En sådan annan insats är vägled- ning. I ett valideringsperspektiv bör vägledning finnas med innan, ibland under och sedan efter själva valideringen. Men det kan också handla om inledande kartläggning, studie- och yrkesvägledning, kom- pletterande utbildningsinsatser eller praktik. Vi ser att utvecklingsledigheten skulle kunna användas för valider- ing och komplettering av utbildning i ett sammanhang. Inte minst ser vi att validering i kombination med kompletterande utbildning kan vara ett sätt att stödja utrikesfödda med hög kompetens som ofri- villigt har fastnat i ett arbete med låga kvalifikationskrav att kunna ta sig vidare och använda mer av sin potential. På köpet kan inträdet för dem som är i behov av ett arbete med låga kvalifikationskrav underlättas genom att ett vikariat för den som är utvecklingsledig uppstår. Prova annat arbete/uppdrag och arbetspraktik Utredningens bedömning är att det inom ramen för modellen med utvecklingsledighet bör finnas utrymme för att prova en ny väg i arbetslivet. Studier är inte enda sättet att utveckla sin kompetens. Att prova något nytt i arbetslivet kan vara mycket värdefullt. Under utvecklingsledigheten kan det gå att under trygga förutsättningar göra just detta. Antingen som en kortare utflykt till något helt annat i syfte att hämta nya intryck eller som ett sätt att testa en ny bana för resten av arbetslivet. Om den utvecklingslediga vill prova ett annat arbete under ut- vecklingsledigheten blir det anställningsavtalet med den nya arbets- givaren som avgör vilken anställningsform den utvecklingslediga anställs på. Någon anställning tillsvidare kan dock inte bli aktuellt för det fall den utvecklingslediga har en tillsvidareanställning hos den arbetsgivare hen är ledig från. Inkomster från annat arbete skulle räknas av från ersättningen. Om lönen för det arbete som provas överstiger aktivitetsstödet kom- mer alltså inte något aktivitetsstöd att betalas ut till den utvecklings- lediga. Det gör att det kan ifrågasättas vilken skillnad det blir mot dagens situation där arbetsgivaren går med på att den sysselsatta får vara tjänstledig för att prova annat arbete. En poäng kan vara om det handlar om arbetspraktik men det kan också handla om arbete i en ideell organisation eller förening. Här krävs dock kontroll av såväl riktigheten i användandet av själva utvecklingsledigheten som av att det inte underminerar arbetsmark- nadens parters upprätthållande av kollektivavtalsenliga villkor. En annan poäng kan vara att den enskilda vill få tillgång till det stöd som finns kring utvecklingsplanen. Ett annat skäl för att inklu- dera annat arbete kan vara om den utvecklingslediga vill kombinera exempelvis validering med praktik under en utvecklingsledighet. Den stora invändningen mot att inkludera att prova på annat arbete/uppdrag och arbetspraktik som en aktivitet är att det finns en risk för felutnyttjande. Potentiellt går det att tänka sig fiktiva utlån- ingar av personal mot statlig subvention av lönekostnaden. Kravet på vikarie kan vara viktigt för att undvika detta. Eventuellt ska två arbetsgivare inte kunna byta utvecklingslediga med varandra. Å ena sidan kan det vara en jättebra idé om intentio- nerna är de rätta men det är också en sårbar del av modellen i ett kontrollperspektiv. Med en noggrann uppföljning av hur modellen används kan dessa risker motverkas. Vi utgår från att Arbetsförmed- lingen inkluderar utvecklingsledigheten i stort i sitt riskarbete. Därut- över kan det krävas särskilda analyser av utfallet i denna del. Att tillåta start av näringsverksamhet under utvecklingsledigheten kan ge flera positiva konsekvenser. Fler företag är positivt för dynamiken i ekonomin och kan ge ett högre välstånd och fler arbetstillfällen. För arbetslösa finns starta eget-bidrag. Mot- svarande regler finns för anställda i vissa glesbygdsområden. I prak- tiken skulle denna aktivitet under utvecklingsledigheten innebära en liknande modell. En nackdel är att utvecklingsledigheten i de flesta verksamheter skulle vara väsentligt kortare än uppstartsskedet för företag. Det finns en risk att de som vill fortsätta som företagare hamnar i kläm mellan att gå tillbaka till anställningen och att fortsätta med företaget som i de flesta fall är i ett tidigt uppstartsskede. längdes uppstartsperioden för företagare när det gäller sjukpenning- grundande inkomst (SGI) från 24 . Vi bedömer dock att utvecklingsledigheten skulle vara en tillräck- ligt att prova på företagande för att det ska gå att avgöra om man vill satsa helhjärtat eller inte. I kombination med vårt förslag om rätten till ledighet för näringsverksamhet på deltid skulle ledigheten kunna innebära att en utvecklingsledig person kan starta sitt företag på heltid under maximalt för att sedan kunna driva det på deltid . För att bli anvisad till en utvecklingsledighet för att starta företag bör samma krav som gäller för det arbetsmarknadspolitiska pro- grammet stöd till start av näringsverksamhet ställas. Det innebär att en anvisning får göras om den utvecklingslediga bedöms ha goda förutsättningar att driva näringsverksamheten med tillfredställande lönsamhet och genom verksamheten kunna få varaktig sysselsättning. Arbetsförmedlingen bör, på samma sätt som vid stöd till start av näringsverksamhet, också inhämta uppgifter om den enskilda och hens förutsättningar att bedriva näringsverksamhet innan anvisningen sker. De motargument vi har fått under utredningsarbetet har framför allt handlat om riskerna för att det startade företaget konkurrerar med verksamheten hos arbetsgivaren och att företaget kan vara för- troendeskadligt mot arbetsgivaren. Den lediga kommer dock att vara anställd under utvecklingsledigheten (om än tjänstledig) och befint- liga regler kring detta är giltiga på samma sätt som om den lediga var i arbete. Även lojalitetsplikten gäller under utvecklingsledigheten. För anställda i offentlig sektor gäller också att arbetstagaren inte får ha någon anställning, något uppdrag eller utöva någon verksamhet som kan rubba förtroendet för hens eller någon annan arbetstagares opar- tiskhet i arbetet eller som kan skada myndighetens anseende. Detta kommer också att gälla under utvecklingsledigheten. På liknande sätt som med utbildning finns här en rätt till ledighet för att bedriva näringsverksamhet, men utan rätt till ersätt- ning. För rätt till ersättning utifrån utvecklingsledighetsmodellen skulle arbetsgivarens godkännande krävas. Det finns en risk att det blir komplicerat med parallella system. Den tredje huvudsakliga invändningen vi vill lyfta är kontrollper- spektivet. Det kan vara svårt att kontrollera att den lediga verkligen har för avsikt att starta ett seriöst företag. är en statlig aktör som kan bidra med stöd och råd- givning till utvecklingslediga som vill ägna utvecklingsledigheten åt att prova på att starta företag. Inte minst erbjuder de kurser. Verk- är ett samarbete mellan , , Bolags- verket och Arbetsförmedlingen där myndigheterna via en gemensam webbportal erbjuder stöd till både blivande företagare och företagare. Denna skulle vara en naturlig ingång till det myndighetsstöd som finns att tillgå vid start av företag. Ett alternativ till att tillåta start av företag som aktivitet skulle kunna vara att inom ramen för utbildning som aktivitet säkerställa att utbildningar kring företagande ingår som en möjlighet. Då skulle utvecklingsledigheten kunna ägnas åt att förbereda starten av före- taget men inom ramen för att den lediga deltar i relevant utbildning. Förslag: Den utvecklingslediga ska ta fram en utvecklingsplan som beslutande myndighet godkänner och följer upp. Skäl för utredningens förslag: Eftersom utredningen föreslår att utvecklingsledigheten ska syfta till uppdatering eller omställning genom kompetensutveckling behövs ett underlag för att det ska vara möjligt att bedöma att så verkligen är fallet. Vi föreslår att individen i samband med ansökan om utvecklingsledighet ska ta fram en utveck- lingsplan. Av utvecklingsplanen ska det framgå vilken eller vilka aktiviteter den lediga tänker ägna sig åt samt vad syftet med detta är. Vid sidan av de rent formella kvalifikationskraven (tid som sysselsatt, att arbetsgivaren godkänner och så vidare) kommer utvecklingsplanen att utgöra beslutsunderlaget för anvisning till utvecklingsledighet. Det är angeläget att kraven på utvecklingsplanen utformas så att den är tillräckligt utförlig för att det ska gå att fatta beslut, men å andra sidan får den inte vara för omfattande så att det blir för krång- ligt att ta fram den och att tolka den. Hur planen ska se ut konkret bör utformas av handläggande myndighet men vi tänker oss att det tas fram en mall för hur en ut- vecklingsplan kan se ut och att det i normalfallet räcker med en kor- tare beskrivning av de aktiviteter som planeras för den sökta utveck- lingsledigheten och vad syftet är. NN är inbokad på tre veckors validering , därefter antagen till en kurs som innebär att hen blir behörig/ legitimerad i ett yrke hen arbetat med som ung men tappat kontakten med vid flytten till . Kursen är på heltid. Syftet är att få en nystart inom yrket. Självfallet behövs kopior på ansökningar eller antagningsbesked om sådant finns och vid praktik eller företagsstart motsvarande inty- gande dokument. Myndigheten bör ha ett aktivt jämställdhetsperspektiv i att stöt- ta enskilda som tar fram sin plan och exempelvis bidra med infor- mation så att fler vågar ta steget att bryta könsmönster i yrkesval. Planen fyller både en funktion i ett kontrollperspektiv men vi ser den minst lika mycket som ett verktyg för att det på individnivå ska blir konkret vilket syfte som ska uppfyllas. Det finns ett värde i att individen själv tar fram sin plan, men vid behov gärna med stöd från myndigheter, arbetsmarknadens parter eller arbetsgivaren. Att på egen hand formulera syfte och mål tror vi kan öka motivationen att se till att det faktiskt blir som man har tänkt sig. Utvecklings- ledigheten ska ses som en förmån och en chans att utvecklas och stärka sina framtidsmöjligheter på arbetsmarknaden. Förslag: Utvecklingsledigheten ska vara (eller ) och som mest 12 månader (). Utvecklingsledigheten får endast tas ut samlat i en period. Skäl för utredningens förslag: Utbildningsbehov och lämplig tid för ledighet/frånvaro skiljer sig mellan olika branscher och beroende på vilken aktivitet den utvecklingslediga avser att ägna sig åt. Vi bedömer att det är mycket svårt att få en optimal längd för samtliga med en fast reglering av utvecklingsledighetens längd. Å andra sidan talar enkelhet och förutsebarhet för att det ska vara samma för alla. Från parternas sida har det lyfts att är att föredra framför en kortare. Två huvudsakliga argument har framförts. För det första att det är lättare att hantera i verksamheten om utvecklingsledigheten är sammanhängande och längre. För att upprätthålla verksamhetens kvalitet och effektivitet bör utveck- lingsledigheten vara längre och sammanhängande. Ju kortare ledighetsperioderna är desto svårare är det för arbetsgivaren att hantera. Att hitta en vikarie och lära upp den blir mer motiverat i ett arbetsgivarperspektiv ju längre utvecklingsledigheten är. i vikarieperspektivet är sannolikt också att föredra för att de positiva effekterna av vikariat ska få så stor effekt som möjligt. Det andra argumentet är att ju kortare utvecklingsledigheten är desto mer sannolikt är det att det faller inom ramen för arbets- givarens skyldighet att vidareutbilda och kompetensutveckla sin personal. Utredningen föreslår att utvecklingsledigheten ska kunna vara maxi- malt . Bakom avvägningen ligger dels att är ett väl etablerat tidsbegrepp men det hänger dels också samman med hur vi har reso- nerat kring kvalificeringstiden för första utvecklingsledighet respektive återkvalificering. Om vi utgår från medianlönen uppräknat till en skattad nivå 2018 är den för kvinnor och för män 2018, se kapitel 13. Arbetsmarknadsavgiften för lönesumman arbete till den lönen hamnar på ungefär halva den beräknade ersättningen för en utvecklingsledighet som är (det antagande vi gör om genomsnittlig längd givet att maximal utvecklingsledighetsperiod är maximalt , se kapitel 13). För återkvalificering krävs arbete. Det innebär att den om är utvecklingsledig kommer att bära sin egen kostnad i inbetalda arbetsmarknadsavgifter innan hen är kvalificerad på nytt. Naturligtvis blir beräkningen fiktiv i och med att ingen har samma lön . De som tjänar över taket kommer också på grund av detta att betala mer än de får i ersättning. Som ett överslag anser vi dock att det kan vara vettigt att använda sig av tidsperioder som kopplas till en logik när det gäller inbetalda avgifter. Hur som det är möjligt att vara utvecklingsledig kommer påverka möjligheten att ställa om eller vidareutbilda sig inom det reguljära utbildningssystemet. Inom till exempel komvux eller yrkes- högskolan finns det kurser eller program som ryms . Däremot har antalet fristående kurser inom högskolan minskat. Det kan därför vara svårt att hitta en utbildning inom högskola eller uni- versitet som bidrar till syftet med utvecklingsledigheten givet det kursutbud som finns . Ansvaret för att se till att kursutbudet motsvarar efterfrågan ligger i första hand på lärosätena. Högskolor och universitet har i uppdrag att se till att utbildningsutbudet svarar mot studenternas efterfrågan och arbetsmarknadens behov.25 25 Regeringen (2017b). Inom många yrken är utbildning en allt för att bli klar med en omställning till yrket. I vissa fall kan det därför finnas goda skäl att tillåta längre ledigheter än 12 månader. Det kan gälla till exempel personer som vill gå en bristyrkesutbildning men som inte har rätt till studiemedel. Utredningen har övervägt om det bör gå att förlänga utveck- lingsledigheten om det finns särskilda skäl. Vi har dock landat i att utvecklingsledigheten bör vara maximalt . Dels är det enklare med enhetlighet i regelverket men vi anser också att det är studie- stödssystemet som bör omhänderta sammanhängande, längre studie- perioder. Utvecklingsledigheten kan vara ett utmärkt sätt att starta en större omställningsprocess genom att med bibehållen anställning i grunden och med ekonomisk trygghet kunna prova på om den dröm man har bär. Efter utvecklingsledighetens slut kan den som har varit ledig sedan välja att gå vidare inom de andra system som finns. På samma sätt är utvecklingsledighet inom många bran- scher en allt att starta upp och bli klar med uppstarts- skedet av ett företag. Men utvecklingsledigheten kan ändå göra att fler vågar ta steget att komma igång, tack vare den trygghet som finns under utvecklingsledigheten. Utredningen föreslår att utvecklingsledigheten ska vara . Det finns goda argument för att tillåta kortare ledigheter än så. Med en högre grad av flexibilitet och möjlighet att använda ut- vecklingsledighet för korta påbyggnader av kompetensen skulle även de som kanske inte är beredda att göra en större förändring i livet kunna ta del av modellen. Det inkomstbortfall som ersättningen vid utvecklingsledighet innebär kan göra att till exempel småbarns- föräldrar tycker att det blir för knapert med den lägre inkomstnivån under en lång utvecklingsledighet. Men med lägre inkomst kan betydligt fler sannolikt tycka är acceptabelt. Den farhåga för att korta perioder med utvecklingsledighet kan tränga undan arbetsgivarens ansvar för personalutbildning menar vi dock är att ta på allvar, liksom argumentet att påverkan på arbets- platsen av en utvecklingsledighet blir mer besvärlig med korta ledig- hetsperioder. Därutöver är det i ett kostnads- och administrationsperspektiv inte rimligt att ha så pass omfattande administration för en mycket kort utvecklingsledighet. I praktiken innebär det att man drar igång en relativt stor apparat för en mycket liten ersättningssumma. Utred- ningen menar också att det är en poäng att utvecklingsledigheten är ett slags omtag i arbetslivet vilket talar för att den kortaste möjliga tiden för utvecklingsledighet inte ska vara allt för kort. Även sett ur vikariernas perspektiv är det rimligt att de får en chans att hinna komma in i arbetet. Utredningen föreslår att utvecklingsledigheten bara ska kunna tas ut samlat .