sou · H6B383 · 2018-12-11 00:00:00 — Staten har ett betydande ansvar då det gäller att gå i fronten för ett svenskt perspektiv inom denna typ av utveckling. Betydande potential ligger också i att med stöd av AI kunna utveckla kom- munikations- och språkfrågor inom kommunernas och landstingens ansvarsområden. arbete visar att det inom dessa delar av offentlig sektor finns omfattande behov av språk- och tolk- tjänster på olika nivåer. har tagit fram bakgrundsmaterial och strategidokument för framtida digitalisering och ny teknik som även omfattar AI, där kommunikationsfrågor ges en framträdande roll. Utvecklingen ska bland annat möjliggöra en demokratiskt och socialt hållbar stad, där ökat deltagande och minskat utanförskap ska uppnås. Ambitionerna rör sig naturligt på en övergripande nivå. Det innebär att konkreta och näraliggande tillämpningsexempel kring språk och kommunikation saknas även här. Tilltron är stor till att det främst är staten som ska driva utvecklingen och ansvara för nya lösningar. Exempel finns på nytänkande, men då främst med känd teknik.14 En mindre grupp förvaltningsmyndigheter arbetar framsynt men i begränsad skala med praktiskt inriktade tekniska applikationer kopplade till flerspråkig kommunikation. Arbetet sker vid s.k. inno- vationscenter vid och Arbetsförmedlingen samt motsvarande kontaktnod vid . Samverkansytor finns mot ytterligare myndigheter, forskningsinstitutioner och före- 13Andersson, C., , G. och , R. (2018), Artificiell intelligens i offentlig sektor, Hur realiserar vi potentialen? Underlagsrapport till från konsultföretaget , , samt (2018), Artificiell intelligens i svenskt näringsliv och samhälle – Analys av utveckling och potential, s. 61–62. Rapport 2018:08, . 14Stockholms stad (2018). Artificiell intelligens, robotisering och VR/AR, samt bilaga 1, Strategi för som smart och uppkopplad stad. De projekt som rör tolkning och språkstöd spänner över kon- taktcenter och kundmötesplattformar, sökfunktioner som utvecklas mot expertstöd, AI och talbaserade tjänster som bygger på lösningar som Google och andra ledande företag utvecklar. Samverkan mellan de olika myndigheternas innovationscenter sker i nätverksform, där tydligare central styrning från uppdragsgivaren inte i första hand efterfrågas som angelägen eller verkningsfull.15 AI som potentiellt betydelsefullt för tolkars och översättares fram- tida arbete och arbetssätt erkänns också inom språk- och översätt- ningsbranschen, men tiden anses ännu inte fullt mogen. Det ses inte heller som möjligt att helt ersätta tolken med programvara, i vart fall inte inom överskådlig framtid och för kvalificerade tolkuppgifter. Sådan är också inställningen hos tolkutbildare och erfarna tolkar. Bedömningarna är mer sammansatta bland branschens förmed- lingsföretag. Välkomnandet av sådana hjälpmedel sker motvilligt och reservationerna är omfattande. pågår förberedelser hos större aktörer att skaffa sig teknisk potential, genom egen utveckling eller förvärv av kompetens och företag. Uttalanden i dessa frågor, ofta tidsmässigt nära varandra, kan därför ibland te sig motsägelsefulla. Framtida tekniska utvecklingssteg lyfts fram, sam- tidigt som dagens metoder och arbetssätt utgör bas för intäkter och vinster. Mönstret är i detta avseende välkänt. Gamla tekniska lös- ningar och etablerade intäktskällor värnas traditionellt inom olika branscher så länge de ger goda intäkter. Paradigmskiften som följd av tekniska genombrott kan därför bli dramatiska och ibland gå mycket fort. Automatisk översättning av alla texter på all världens språk och auto- matisk tolkning av talat språk är här! Språkbarriären kommer att falla ! ” har artiklar som säger just detta stått att läsa i så framstående tidskrifter som , och . Det låter som science fiction direkt hämtat från , Liftarens guide till galaxen eller . 15Diskussion med personkontakter på berörda innovationscenter, . Säkerligen kommer stora mängder information att översättas och tolkas med maskiner men kommer vi alltid att behöva mänskliga tolkar och översättare.16 Semantix, ett av de största språkföretagen, har som tidigare framgått god teknisk kompetens. Förmedlingsverksamheten och bokningen av tolkar blir alltmer automatiserad och övriga förmedlingsorgan lig- ger inte långt efter.17 En sådan automatiserad bokning av traditio- nella språktolkar skulle kunna ses som kvalificerad utveckling av en gammal och väl beprövad teknik. En finslipning av dagens tjänster kan i förlängningen förbättra matchningen mellan offentlig efterfrå- gan och det utbud av tolkar som från tid till annan är tillgängligt. Det kommer dock inte att förhindra utvecklingen av i grunden nya tek- niska lösningar. Facits sista analoga och elektrifierade versioner av de mekaniska räknesnurrorna var t.ex. högt upp- skattade, men förmådde inte upprätthålla konkurrensen mot de digi- tala räknedosor som introducerades och tog över . Framtida alternativ inom tolk- och översättningsbranschen är på motsvarande sätt högintressanta för berörda företag. Ledande sådana aktörer ser framför sig av förändring med tilltagande global konkurrens, där utgångspunkter finns i teknik och flerspråkiga data. Förändringarna kan ställa krav på ”konsolidering och stora investeringar”. Utmaningen i branschen uppges ligga i utveckling av automatisering och AI kopplat till en generell effek- tivisering av verksamheten.18 Insikten sprider sig om att maskinella verktyg för språkstöd, i betydande utsträckning och inom en inte alltför avlägsen framtid, kan ersätta många mänskliga tolkar och översättare. Ökade effekti- vitetskrav ställs på tjänsteleverantörer. Det innebär , i ett internationellt perspektiv, att det kan ställas krav på att översätt- ningar ska ske maskinellt med AI. Det förekommer också att fors- kargrupper, liksom Microsoft, publicerar maskinöversatta artiklar utan bearbetning av professionella översättare. 16Lindström, N-E. (2016). Dagens sanning om maskinöversättning. Se även Maskinöversättning – en kort framtidsförutsägelse, Semantix, . 17Semantix (2018). Semantix lanserar ny digital plattform för snabbare tolkbokning. 18Semantix (2018), Semantix förvärvar Amestos affärsområde för översättning, press- meddelande, , samt Semantix tar plats nummer 14 i global ranking av de största språkföretagen, pressmeddelande, . fortsatt viktigt att förhålla sig till texters bakomliggande mening och sammanhang. Offentlig sektor rymmer verksamheter och ärenden med mycket höga krav på exakthet och rättssäkerhet, t.ex. i samband med rättsliga prövningar. Det gör att maskinöversättningar passar bäst för vissa typer av texter, något som i än högre grad kommer att gälla framtida tillämpningar inom tolkning av talade språk.19 Flera statliga utredningar har berört infrastruktur och marknadsaspekter för s.k. talbaserade tjänster. Området, som språk- ligt inte känns fullt lika hotfullt för branschen som artificiell intel- ligens, är under stark utveckling och knyter på olika sätt an till tolk- ning för såväl döva och hörselskadade som tolkning i talade språk. Gränsen mot AI är strängt taget obefintlig, men perspektiven är konkreta och mer näraliggande. Talbaserade tjänster berör så skiftande företeelser som taligenkänning, direkttextning samt lag- ring av tal-, text- och språkresurser. , , konstaterade i en utredning att taligenkänning anses vara en standardteknik men att utveck- lingen av tjänsteapplikationer huvudsakligen sker på andra språk än svenska, främst engelska och spanska.20 PTS argumenterar som följd av sin utredning för förstärkta svenska insatser. Det gäller främst ut- vecklingsstöd till en öppen nationell talresursbank samt tekniker för taligenkänning och direkttextning, t.ex. inom public service. En rad framtida applikationer kan möjliggöras, även om PTS inte specifikt lyfter fram tolkning i talade språk. Utvecklingsarbetet sker bland annat vid några av landets tekniska högskolor, ofta med EU-finan- siering. Myndigheten för tillgängliga medier, MTM, utvecklar enligt uppgift också egen talsyntes. PTS har tilldelat KTH och medel för en projektsatsning om ökad tillgänglighet för studenter med funktionsnedsättning genom tal- igenkänning. PTS pekar vidare på och Tele- 19O’, , , A. och , H. (2017). Future out podcast. university, language technology, . 20PTS (2017). Regeringsuppdrag att främja utvecklingen av en nationell språkinfrastruktur för talbaserade tjänster. Rapport 1, . vision samt de arkiv, bibliotek och museer som förfogar över tal- material, som viktiga aktörer. Materialen är dock framtagna med olika utgångspunkter och användningen kan även begränsas till följd av att särskilda hänsyn kan behöva tas då det gäller integritet och upphovsrätt.21 Inom förmedlingstjänsten Bildtelefoni upphandlar PTS tjänster inom elektronisk kommunikation och post för personer med funk- tionsnedsättning. Grundfunktionaliteten i dagens tjänster skulle dock, rent tekniskt, kunna anpassas också för andra målgrupper. Dagens bildtelefonitjänst gäller förmedling av samtal mellan perso- ner som är teckenspråkiga och använder bildtelefon och personer som hör och talar med vanlig telefon/mobiltelefon. Tjänsten kan även användas där en person som är teckenspråkig och en person som hör och talar är på samma plats. Teckenspråkstolken är då med på distans via bildtelefon. Det är kostnadsfritt för berörda personer att använda tjänsten, som är tillgänglig dygnet runt. För- medlade samtal och kortare distanstolkning erbjuds utan förbokning och behovsprövning. Uppringning kan även ske via tjänstens egen webbapplikation, egna mobilappar och med Skype.22 Nya applikationer och anknytande tjänster tillkommer löpande inom området. Automatisk tolkning från text till tal och vice versa kan t.ex. kopplas till hälso- och sjukvårdstjänster för målgrupper med särskilda behov.23 Steget mot automatiska översättningspro- gram och automatisk tolkning ligger tankemässigt inte långt från dagens tjänster, men bygger ännu på program och språkdatabaser som kräver betydande fortsatt utveckling. Förändringarna går snabbt och funktionaliteten ökar allt snabbare . Tele 2 översätter arabiska på telefon i realtid. Tjänsten har utvecklats i samarbete med Microsoft för att möjliggöra telefonsamtal mellan personer som talar olika språk.24 Skype Live Translation feature i fyra olika talade språk etablerades 2015. Google Pixel Buds lanserades 2017 för tolkning i realtid på 40 olika språk. Microsofts ”Presentation Translator” be- skrivs som en add-in, med rösttolkning i realtid till spanska eller 21Ibid., samt webbsidan 22www.pts.se/sv/privat/telefoni/telefonitjanster-for-personer-med-funktionsnedsattning/ , . 23Skånskt bolag släpper digital tolk och doktor för personer med särskilda behov. Programmet är inte inriktat på att utforma flerspråkiga ppt, utan översätter i stället i realtid en talares röst med anpassning till en iOS-, android- eller windowsapplikation. Det fungerar även som en länk som åhörare kan använda för att se översättningar på sitt eget språk. Programvaran befinner sig enligt uppgift ännu i en utvecklingsversion.25 Utvecklingen drivs som tidigare framgått av stora nationer och en rad världsledande företag. Som i andra sammanhang kan det visa sig nödvändigt att också ur ett svenskt offentligt perspektiv anknyta till den marknadsutveckling som sker. Det ger möjlighet att dra nytta av teknologisk spetsforskning och nya produkter till rimliga kostnader. Avgörande är dock att vissa steg i en svensk utveckling sker ur just en svensk och offentligrättslig utgångspunkt. Det gäller t.ex. utveckling och underhåll av nationella termdatabaser men även moment som säkrar konfidentialitet och integritet i lagring och hantering av data. Medvetenheten om behovet av maskinöver- sättning och som grund för detta bland annat öppna språkdata, t.ex. i form av texter, termlistor och översättningsminnen, sprider sig nu även i ett svenskt sammanhang.26 vid och folkminnen har sedan tidi- gare uppdraget att följa och främja språkteknologi och terminolo- gisk utveckling i . har detta utvecklats mot ett ökat nationellt terminologiuppdrag, vilket naturligt bör ske i sam- verkan med en rad olika myndigheter. Arbetet omfattar utveckling av flerspråkig terminologi och termresurser i form av öppna data. Förvaltningen av den s.k. Rikstermbanken avvecklas av Termino- logicentrum, TNC, och och folk- minnen tar över. Rikstermbanken innehåller termer och begrepp inom ett stort antal områden och på flera språk, däribland flera av de nationella minoritetsspråken.27 Ett sådant arbete är av stort värde också för tolkutbildningar och praktiskt verksamma tolkar. Det kräver också resurser och aktiv medverkan från myndigheterna för att svara mot den stora efterfrågan på utveckling som finns. Önske- mål om gemensamma listor med myndighetsord skulle vara till stor (2017). Personal computing, . 26Språkrådet (2018). EU-seminarium om behovet av maskinöversättning och öppna språk- data, . 27www.rikstermbanken.se/kontakt.html, . nytta även inom myndigheterna.28 Utvecklingen av en nationell språkinfrastruktur innebär vidare att säkra en egen bas av texter och tal, för offentlig sektors egna behov. Det kan ligga till grund för maskininlärning och tillämpningar inom området översättning och tolkning. Etikfrågor får inte alltid den plats de förtjänar i samband med teknik- skiften. Maskinella översättningar och framtida tolkning behöver säkras också med avseende på den värdegrund som kan lagras in i systemen, medvetet eller omedvetet. Artificiella system blir sällan bättre än de förutsättningar de grundar sig på. Bakomliggande data från språkpar eller enskilda språk i språk- och termdatabanker kan rymma värderingar, som behöver tydliggöras och hanteras. Annars är risken stor att förment neutrala stödsystem för tolkning hamnar vid sidan av det som benämns god tolksed. ”If you build AI systems that reflect the biases of their creators and of the world more largely, you get some, occasionally, spectacular failures.”29 Det inne- bär att det kan vara nyttigt att ställa sig frågor om hur bakomliggande algoritmer designats, och inte minst av vem.30 Å andra sidan finns också goda förutsättningar att maskinella AI-system kan undanröja viss ”subjektiv problematik” och skapa större trygghet hos enskilda asylsökande, patienter eller brukare, jämfört med den traditionelle tolkens närvaro och förhållningssätt. 11.4Utredningens bedömningar och förslag med dess Språkråd upp- dras utveckla en modell för samverkan och utveckling av fler- språkig terminologi som grund för tolkning och översättning, 28Se t.ex. (2018), Rapportering av uppdrag om effektivare tolkanvändning och utvecklad flerspråkig service, dnr 204 430633-17/113, . 29SingularityHub, , D. (2018). Why Hasn’t AI Mastered Language Translation? 30Gear, R. (2018). Does artificial intelligence have a language problem? •berörda myndigheter uppdras bistå i arbetet, med syftet att utveckla en gemensam basterminologi som stöd för tjäns- ter och tekniska applikationer. Skälen för utredningens förslag Utvecklingen av ny teknik kommer att få avgörande betydelse för tolkyrkets framtida utveckling. Teknik har betydelse i en rad avseen- den, som berörs i olika delar av utredningen. Det gäller tolkens arbetsredskap, stöd för terminologi och språkhantering och i för- längningen digitala översättningsfunktioner. Digitalt förvaltade och systematiskt uppbyggda terminologidatabaser i olika språk utgör en grundläggande och värdefull resurs för såväl myndigheter som tolkar och översättare. Olika språk och terminologier utvecklas över tiden, vilket ställer krav på aktualitet och tillgänglighet. Staten föreslås där- för ta ett tydligare ansvar för utveckling och förvaltning av term- databanker på de mest frekventa språken. har visst an- svar inom området och ges i uppdrag att i närtid utveckla en modell för hur kan samverka med myndigheter för att gemen- samt ta fram flerspråkig terminologi som grund för tolkning och översättning i kommunikationen mellan myndigheter och enskilda. Arbetet kan även ta sin utgångspunkt i tidigare satsningar och mo- dellarbeten som gjorts.31 ska enligt sametingslagen32 fast- ställa mål för och leda det samiska språkarbetet, vilket bör beaktas i det mer övergripande terminologiarbetet.33 Uppdraget utförs av institutet som ett pilotprojekt i samverkan med ett antal berörda centrala myndigheter, som t.ex. Arbetsför- medlingen, , , , Social- styrelsen och myndighet inom det rättsliga området. Tolk- och över- sättarinstitutet vid bör medverka i arbetet. Arbetet bör inriktas på en samordning av det flerspråkiga termino- logiarbete som bedrivs. Det ska i en förlängning resultera i en första 31Se t.ex. Vinnovafinansierade projektet – delaktighet och inkludering i ett flerspråkigt samhälle. /p/flerterm---delaktighet-och-inkludering-i-ett-mangsprakigt-samhalle, . 322 kap. 1 § samtetingslagen (1992:1433). 33Beaktas bör även det samiska språksamarbete för normering av skriftspråk och terminologi som sker inom Giellagáldu, som verkar under de nordiska sametingens samarbetsorganisation . gemensam basterminologi som kan användas och byggas på av andra myndigheter och även tillgängliggöras som en del av en nationell språkinfrastruktur. En sådan infrastruktur behövs för att stimulera utvecklingen av språkteknologiska tjänster, som flerspråkig sökning och maskinöversättning. 12Avslutande överväganden och kommentarer Tolkning i talade språk är en viktig, inte sällan underskattad sam- hällstjänst. Väl utförd är den ett omistligt verktyg i dialogen mellan människor med olika språk och förutsättningar, på alla nivåer i sam- hället. Tolkning av god kvalitet är lika viktig för den enskilde, som för beställaren. Det är en fråga om rätts- och patientsäkerhet och en betydelsefull grund för god integration och demokratisk utveckling. har under sitt arbete återkommande diskuterat den samlade problembild som kännetecknar samhällets tolktjänster. Problembilden, och därmed motiven för att åter utreda tolkfrågorna, speglas i utredningens direktiv. Det gäller sammanfattningsvis hur samhället ska öka tillgängligheten till tolktjänster av hög kvalitet. Det finns både en upplevd brist på tolkar i ett flertal språk och kvali- tetsbrister hos åtskilliga av de tolkar som trots allt är tillgängliga. Direktiven ger i övrigt uttryck för en mångfacetterad problem- bild, med skiftande fokus beroende på vilka delfrågor som disku- teras. Det gäller således dagens okunskap om antalet yrkesverksam- ma tolkar och hur mycket tolktjänster på olika kompetensnivåer myndigheter och förvaltningar använder, vilken karaktär de olika uppdragen har, upplevd brist på kvalificerade tolkar, okoordinerad utveckling och finansiering av olika utbildningsvägar till tolk, brist på fortbildningsmöjligheter, svaga förkunskaper och låg genom- strömning i befintliga utbildningar och i auktorisationsprov samt hur myndigheter och andra beställare av tolkar kan definiera rätt kompetensnivå, som t.ex. auktorisation. Ytterligare problemfokus gäller om det behövs (mer) tillsyn inom området och hur den då bör utformas, hur en bättre myndighetssamverkan kan åstadkommas, svårigheter att schemalägga tolkar så att de får full sysselsättning etc. Avslutande överväganden och kommentarer Det lyfts även en rad delfrågor som upplevs som problematiska och där utredningen ombeds överväga förslag, t.ex. förekomsten av barn- och anhörigtolkning, att enhetliga benämningar på olika typer av tolkar saknas, hur mycket felanmälningar som förekommer, vilka tolkuppdrag som är kopplade till dessa, behovet av effektivare upp- handling och validering av tolkar, låg beställarkompetens, möjliga digitala hjälpmedel, liksom effekter av eventuella regelförändringar för andra typer av tolkar, t.ex. teckenspråkstolkar. konstaterar, liksom ett flertal tidigare utredningar, att det är svårt att ange en enkel och entydig problembild – dvs. vilka huvudproblemen är och vad som i första hand behöver åtgärdas. Det beror på perspektivet och vad olika aktörer i samhället främst önskar lösa. Det hänger även samman med samhällets intresse och förut- sättningar för mer kraftfulla förändringar av ett ifråga- satt men även i vissa avseenden fungerande system för offentlig tolkförsörjning. Det finns också tidsaspekter, hur samhället på kort sikt kan söka förbättra och på åstadkomma mer varaktiga förändringar avseende tolktjänster. inställer sig också frågor – ska vi riskera funktioner i en haltande tolktjänstmarknad, kanske t.o.m. skapa vissa störningar, för att åstadkomma helt nya förutsättningar? Förändring kan leda till betydande fördelar, men också vara svåra att överblicka. Samhällsåtaganden inom tolk- och översättarområdet har funnits . bedrevs folkbildning och högskoleutbildning för att möta samhällets behov av tolkar inom talade språk och teckenspråk. Förmedling av tolkar och etablering av egna tolkresurser inom offentlig sektor förekom inom såväl sta- ten som den kommunala sektorn. Tidigt väcktes frågan om aukto- risation och fastare strukturer för verksamheten inom myndigheter och regeringskansli. Området har upplevts som outvecklat, med oklara samhällsbehov och planeringsförutsättningar. Det har i sin tur inneburit viss vilsenhet kring hur frågor på bästa sätt ska lösas. Avslutande överväganden och kommentarer En rad utredningar har återkommande behandlat behovet av att utveckla, justera och organisera verksamheten, ofta med inriktning på riktade problemställningar. Från tid till annan kunde konstateras att yrkesgruppen tolkar skilde sig från de flesta andra grupper på arbetsmarknaden. Det framtida behovet, som ytterst grundar sig på demografi och invandring, har aldrig riktigt kunnat överblickas. fanns t.o.m. föreställningen att man inom över- blickbar tid inte skulle uppleva någon betydande utomnordisk arbets- kraftsinvandring och att flyktinginvandringen inte kunde bedömas. Stora förhoppningar sattes också till undervisning i svenska för invand- rare, som ett sätt att minska behovet av tolktjänster.1 Den problembild som lyfts under senare årtionden har varit sam- mansatt. pekade 1999 på bristen av ett samman- hållet regelverk för tolkservice, behovet av kompetenskrav på tolkar, tolkarnas utbildnings- och arbetsvillkor och behovet av obligatorisk registrering och tillsyn av tolkförmedlingar. På flera sätt innebär det en samsyn med aktuella förslag . Det gäller även senare studier. Statskontoret konstaterade t.ex. i sin mot dom- stolarna riktade studie , att det inte fanns enstaka åtgärder som kunde lösa problematiken med brist på kvalificerade tolkar, bris- tande beställarkompetens, avsaknad av effektiva beställningsrutiner, krångliga ramavtal, fel och brister vid tolkning m.m. Det krävdes enligt Statskontoret en rad små och mer omfattande samordnade åt- gärder som gällde styrning, teknik, kunskaper, stödsystem, avtal, uppföljning och samordning.2 kan som tidigare utredningar identifiera en rad för- hållanden och inbördes sannolika orsakssamband. En del av dessa samband är uppenbara. Det kan t.ex. gälla att ökad efterfrågan från samhället på tolkar med viss angiven kompetens leder till ökat intres- se för tolkar att utbilda och kvalificera sig mot sådan kompetens. Eller att styrning mot lägre kostnadsersättningar, genom att anlita outbildade tolkar, inte betala spilltid och reseersättning, eller ökad tolkning via telefon, minskar drivkrafter och intresse för kvalificerade 1Ds U 1982:10. 2Statskontoret (2015). Sju förslag för effektivare användning av tolkar i domstol. Avslutande överväganden och kommentarer personer att söka sig till eller stanna i tolkyrket. Andra orsaksförhål- landen som utredningen uppmärksammat gäller de effekter dagens ramavtal kan ge på tillgången av kvalificerade tolkar. Pressade för- medlingspriser, ibland även s.k. nollanbud, leder till nya affärsmodeller hos förmedlingarna. Egenanställda tolkar kan komma att prioriteras före frilansande auktoriserade tolkar. Nedanstående tabell ger en över- sikt över några av de orsaksförhållanden som utredningen noterat under sitt arbete och vilka åtgärder som utredningen lyfter fram.