sou · H6B371 · 2018-09-05 00:00:00 — Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och trygghet. 2016/17:1. Förslag till statens budget , finansplan. 2016/17:5. Rätt till behörighetsgivande utbildning inom komvux. 2016/17:161. En försöksverksamhet med branschskolor. 2016/17:171. En ny kommunallag. Prop.2016/17:188. Nationellt mål och inriktning för funktions- hinderspolitiken. 2017/18:1. budget , finansplan och skattefrågor. 2017/18:204. Fler vägar till kunskap – en högskola för livslångt lärande. Rapport från Nationella Samverkansgruppen om Utveckling av högskoleutbildning för studenter med utvecklingsstörning, Optimalt Lärande 2014. N2015/05297/RT. Remisspromemoria U 2008:6038. En utökad betygsrätt för enskilda utbildningsanordnare, överlåtelse av myndighetsupp- gifter, sfi i folkhögskola m.m. RiR 2015:7 Aktivitetsersättning – en ersättning utan aktivitet? Samordnaren för unga som varken arbetar eller studerar. Arbetskraftsundersökningarna (), 1:a kvartalet 2017. Trender och prognoser 2017. Arbetskraftsundersökningarna () 2017, publicerad . Gymnasieutbildning avgörande för etablering på arbetsmarknaden. Statistiknyhet från SCB. Matchning visar arbetsmarknadens behov. Stora insatser krävs för att klara 40-talisternas äldreomsorg. Statistiknyhet från SCB, . Skollagen (2010:800). Pedagogisk insikt genom utbildning och erfarenhet – behörighetskrav för rektorer och förskolechefer. Utbildningsanordnare med betygsrätt, Dnr 401–2014:8769. Särskild utbildning för vuxna. Riktad tillsyn i 15 kommuner och ett kommunalförbund. Hemställan om ändring i förordning om den officiella statistiken, dnr 2007:3. Yttrande över departementspromemorian En ny betygsskala (Ds 2008:13). Dnr U 2008/1012/S. föreskrifter (SKOLFS 2013:151) om utformningen av gymnasiesärskolebevis från särvux. Beskrivande data 2016. Beskrivande data 2017. Elever och studieresultat i utbildning i svenska för invandrare 2015. Betyg och studieresultat i gymnasieskolan läsår 2015/16. Betyg och studieresultat 2016. Elever och studieresultat i utbildning i svenska för invandrare 2015. Nationell strategi för digitaliseringen av skolväsendet –Avseende gymnasiet, gymnasiesärskolan och skolväsendet för vuxna. Redovisning av regeringsuppdrag. Regionalt yrkesvux, uppföljning 2017. Dnr: 2017:294. Komvux studieresultat riksnivå. Kurser med flest deltagare per utbildningsnivå . Redovisning av uppdrag om uppföljning av gym- nasieskolan 2017. Tabeller: Godkända utbildningar –2014 och 2015 samt uppgifter om 2017. Nära examen – En undersökning av vilka kurser gymnasieelever med studiebevis saknar godkänt i för att få examen. Uppföljning av språkintroduktion. Beskrivande statistik på nationell nivå och nyanlända elevers övergångar till och från språkintroduktion. Elever och studieresultat i vuxenutbild- ning i svenska 2017. Elever, kursdeltagare och studieresultat i grundläggande och gymnasial vuxenutbildning . Regionalt yrkesvux uppföljning 2017. KOMVUX, utbildning för vuxna. Vuxenutbildning och livslångt lärande – Situationen inför och med . Konkurrens på lika villkor mellan offentlig och privat sektor. Tre vägar till den öppna högskolan. För oss tillsammans – om utbildning och utvecklings- störning. Frivux – Valfrihet i vuxenutbildningen. En hållbar lärarutbildning. Den framtida gymnasiesärskolan – en likvärdig utbild- ning för ungdomar med utvecklingsstörning. Vårt gemensamma ansvar för unga som varken arbetar eller studerar. vuxenutbildning på grundläggande nivå – en översyn för ökad individanpassning och effektivitet. Svenska för invandrare – valfrihet, flexibilitet och individanpassning. Samling för skolan – Nationella målsättningar och utvecklingsområden för kunskap och likvärdighet. SOU 2017: 19. Samverkan – Steg på vägen mot fördjupad lokal sam- verkan för unga arbetslösa. Det handlar om oss – unga som varken arbetar eller studerar. Samling för skolan – Nationell strategi för kunskap och likvärdighet. Uppdrag: Samverkan 2018, Många utmaningar återstår. Med undervisningsskicklighet i centrum – ett ramverk för lärares och rektorers professionella utveckling. Forska tillsammans – samverkan för lärande och för- bättring. Validering i högskolan – för tillgodoräknande och livs- långt lärande. Statliga skolmyndigheter – för elever och barn i en bättre skola. Den nya särskolan. Information om konse- kvenser av Förordningen (2017:1345) om statsbidrag vid vissa studier för personer med funktionsnedsättning. Riksgymnasier med Rh-anpassad utbildning. Alla är olika med det kunde ju få vara precis likadant som för alla andra. Kartläggning och analys av statsbidrag vid vissa studier för personer med funk- tionsnedsättning. Studiestödslagen (1999:1395). Studiestödsförordningen (2000:655). Kommuner och Landsting 2015. Program för uppföljning och insyn. Delrapport 1 till . Företagens villkor och verklighet. Företagens villkor och verklighet. En översikt av utvecklingsprojekten mellan 2013–2017. U2015/03844/S. Uppdrag till om nationella skol- utvecklingsprogram. UN Convention on the Rights of Persons with Disabilities (CRPD). betänkande 2016/17: UbU21. Vuxenutbildningsförordningen (1985:288). En väl anpassad vuxenutbildning En särskild utredare ska undersöka behovet av förändringar i regler- ingen av vuxenutbildningen, huvudsakligen när det gäller vuxenutbildning (komvux) och särskild utbildning för vuxna (särvux). •analysera och ta ställning till om det i vissa fall bör kunna göras undantag från skollagens (2010:800) bestämmelser om att de som fått minst utbildning ska prioriteras när det gäller antagningen till komvux på gymnasial nivå och i så fall föreslå möjligheter till undantag, •analysera och ta ställning till om en förenklad betygsskala skulle förbättra genomströmningen inom delar av komvux och särvux och i så fall föreslå en sådan betygsskala, •undersöka om bestämmelserna om högskoleförberedande examen inom komvux bör förenklas och i så fall lämna ett sådant förslag, •analysera om särvux bör upphöra som egen skolform och, om det bedöms lämpligt, föreslå hur särvux kan bli en del av komvux, •utreda om det ska vara ett villkor för överlämnande av uppgifter inom komvux och särvux på entreprenad till en enskild utbildningsanord- nare, att anordnaren har betygsrätt för motsvarande utbildning, och •i förekommande fall lämna nödvändiga författningsförslag. Uppdraget ska redovisas . Vad är komvux och särvux? Kommunernas vuxenutbildning inom skolväsendet består av komvux och särvux. Utbildning i svenska för invandrare (sfi) var tidigare en egen skolform men är en del av komvux, komvux i svenska för invandrare (sfi). Komvux erbjuds i övrigt på grundläggande och gymnasial nivå. Sådan komvux kan sägas mot- svara den utbildning som ges i grund- och gymnasieskolan. Särvux riktar sig till vuxna med utvecklingsstörning eller med en förvärvad hjärnskada, dvs. personer med en intellektuell funktionsnedsättning. Särvux erbjuds på grundläggande och gymnasial nivå. Särvux kan sägas motsvara den utbildning som ges i grundsärskolan och gymnasiesär- skolan. Uppdraget att utreda möjligheter till alternativa urvalsgrunder för komvux De som har fått minst utbildning ska enligt skollagen prioriteras när det gäller komvux på gymnasial nivå (20 kap. 2 §). Sökande som har kort tidigare utbildning ska enligt förordningen (2011:1108) om vuxen- utbildning ges företräde vid antagningen till sådan utbildning (3 kap. 7 §). Det kan i vissa sammanhang finnas skäl att prioritera andra grupper än de med kort tidigare utbildning vid urval till komvux. Det kan t.ex. handla om satsningar inom komvux som i första hand riktar sig till vissa individer, t.ex. sådana med svag ställning på arbetsmarkna- den. Den utbildning som erbjuds inom skolväsendet kan vara av- görande för många arbetslösas förutsättningar att få arbete och etablera sig på arbetsmarknaden. Detta gäller såväl kvinnor som män, vilka kan möta olika utmaningar vad gäller etablering i arbetslivet och där komvux bör bidra till ökad jämställdhet. Om sökande med kort tidigare utbildning inte måste prioriteras när det gäller urval till viss utbildning inom komvux, utan en annan prioritetsordning kan tillämpas, kan satsningarna bättre anpassas till de behov som finns och nå en specifik målgrupp i behov av en viss utbildning. Det finns emellertid risker med att införa undantag från dagens urvalsbestämmelser inom komvux, t.ex. kan förutsägbarheten vid antagning av elever minska. Om undantag från skollagens urvals- bestämmelser görs alltför ofta finns även risk att de som ska priori- teras när det gäller komvux på gymnasial nivå , de som har fått minst utbildning, missgynnas. Det finns alltså behov av att utreda om undantag ska kunna göras från urvalsbestämmelserna och i så fall vilka principer som bör gälla för när undantag kan göras. •analysera och ta ställning till om det i vissa fall bör kunna göras undantag från skollagens bestämmelser om att de som fått minst utbildning ska prioriteras när det gäller antagningen till komvux på gymnasial nivå och i så fall föreslå möjligheter till undantag, och •i förekommande fall lämna nödvändiga författningsförslag. Uppdraget att utreda en förenklad betygsskala för komvux på grundläggande nivå, sfi och särvux på grundläggande nivå Den nu gällande betygsskalan i komvux och särvux började tillämpas 2012. Betygsskalan har fem steg för godkänt (A–E) och ett steg för underkänt (F). I propositionen En ny betygsskala (prop. 2008/09:66) angav regeringen att införandet av fler betygssteg innebär en ökad tyd- lighet i informationen till elever. Betyg har olika syften. De är viktiga urvalsinstrument och kon- kurrensmedel, de ger information om elevens utveckling och kan bidra till elevens motivation. Betygssystemet behöver uppfylla vissa krav för att kunna möta dessa syften. Betygen måste t.ex. vara rätt- visa, jämförbara och likvärdiga. Betyg från komvux på grundläg- gande nivå, sfi och särvux på grundläggande nivå fyller dock inte någon uttalad funktion när det gäller antagningen till fortsatt utbild- ning. Vid antagning till komvux på gymnasial nivå gäller att om inte samtliga behöriga sökande kan antas ska ett urval göras som i första hand utgår från att den med kortast tidigare utbildning har företräde. har i sitt betänkande Svenska för invandrare – val- frihet, flexibilitet och individanpassning (SOU 2013:76) och GRUV- utredningen har i sitt betänkande vuxenutbildning på grund- läggande nivå – en översyn för ökad individanpassning och effektivitet (SOU 2013:20) påtalat att en förenklad betygsskala för komvux på grundläggande nivå och sfi bör övervägas. anger bl.a. att utredningen har erfarit att det förekommer att eleverna stu- derar än nödvändigt inom komvux på grundläggande nivå och sfi för att få ett högre betyg. Flera betygssteg kan enligt utred- ningen med andra ord få en kvarhållande effekt, vilket leder till sämre genomströmning och risk för ökad skuldsättning. Det finns därför skäl att överväga om antalet betygssteg inom komvux på grundläggande nivå, sfi och särvux på grundläggande nivå bör begränsas. •analysera och ta ställning till om en förenklad betygsskala skulle förbättra genomströmningen inom komvux på grundläggande nivå, sfi och särvux på grundläggande nivå och i så fall föreslå en sådan, och •i förekommande fall lämna nödvändiga författningsförslag. Uppdraget att utreda en ny högskoleförberedande examen inom komvux Inom komvux finns det möjlighet att få en gymnasieexamen, antingen en yrkesexamen eller en högskoleförberedande examen. En högskole- förberedande examen inom komvux ska förutom betyg på kurser i vissa gymnasiegemensamma ämnen innefatta betyg som till över- vägande del är satta på andra kurser som får ingå i ett och samma högskoleförberedande program i gymnasieskolan (4 kap. 15 § för- ordningen om vuxenutbildning), dvs. gymnasieskolans programstruk- tur styr. Detta innebär att den vuxnes studier måste inordnas i ett högskoleförberedande program som finns i gymnasieskolan för att examen ska kunna utfärdas. Elever inom komvux kan ha en brokig utbildningsbakgrund. De kan t.ex. ha betyg från äldre kurser som inte ingår i dagens kursutbud eller från utländska kurser, från olika program och inriktningar i gymnasieskolan eller från program i gymnasieskolan som innehåller kurser som inte erbjuds inom komvux i den aktuella kommunen. Det kan vara svårt för en kommun att utreda vilka kurser som får ingå i en högskoleförberedande examen inom komvux, och olika kommuner kan göra olika tolkningar. En förenkling av examens- reglerna när det gäller högskoleförberedande examen inom komvux, där kopplingen till högskoleförberedande program i gymnasieskolan får mindre betydelse än , kan underlätta individens planering och främja en mer enhetlig tillämpning av bestämmelserna. förenkling skulle kunna innebära större frihet för eleverna utan att utbildningens bredd och fördjupning behöver påverkas. Avsikten är dock inte att en förenkling ska innebära en sänkning av kraven för gymnasieexamen inom komvux. •undersöka om bestämmelserna om högskoleförberedande examen inom komvux bör förenklas, exempelvis på så sätt att kopplingen till högskoleförberedande program i gymnasieskolan tas bort, och i så fall lämna ett sådant förslag, och •i förekommande fall lämna nödvändiga författningsförslag. Uppdraget att utreda behovet av villkor för överlämnande av komvux och särvux på entreprenad och vissa frågor om betygsrätt Kommunen är huvudman för komvux och särvux och ansvarar för att utbildningen genomförs enligt lag, förordning och andra före- skrifter, bl.a. skollagens bestämmelser om systematiskt kvalitetsarbete. Kommunen kan enligt 23 kap. skollagen med bibehållet huvudmanna- skap överlämna uppgifter inom komvux och särvux på entreprenad till en enskild fysisk eller juridisk person. Vid entreprenad får kom- munen överlämna den myndighetsutövning som hör till en lärares undervisningsuppgift och även den myndighetsutövning som hör till rektorns uppgifter (23 kap. 6 §). Enskilda utbildningsanordnare (en enskild fysisk eller juridisk per- son som anordnar utbildning) kan därutöver för utbildning som mot- svarar komvux och särvux få tillstånd av att sätta betyg, anordna prövning samt utfärda betyg och intyg enligt bestämmelser som gäller för skolväsendet, s.k. betygsrätt. En för- utsättning är att utbildningen anordnas på uppdrag av en juridisk person samt att den anordnas för uppdragsgivarens räkning och för de personer som denne utser (s.k. uppdragsutbildning). Denna betygsrätt regleras i 6 kap. förordningen om vuxenutbildning. En utbild- ningsanordnare som har fått betygsrätt står i den delen under Skol- inspektionens tillsyn. En enskild utbildningsanordnare kan således anordna utbildning på entreprenad för en kommun men också, när det gäller uppdragsutbildningar som motsvarar komvux eller särvux, anordna utbildning med s.k. betygsrätt. Som nämnts tidigare kan även den myndighetsutövning som hör till rektorns uppgifter överlämnas vid entreprenad inom komvux och särvux. I skollagen anges att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om begränsningar i fråga om sådant överlämnande (23 kap. 6 § tredje stycket). I 1 kap. 4 § förordningen om vuxenutbildningen anges att i de fall komvux eller särvux anordnas på entreprenad får den myndighetsutövning som hör till rektorns uppgifter endast överlämnas till en enskild entreprenör om entreprenören har fått betygsrätt för motsvarande utbildning. Skolinspektionens tillsyn över komvux och särvux riktar sig i huvudsak mot huvudmannen för utbildningen, dvs. kommunen, även vad gäller sådana brister som finns i utbildning på entreprenad. Det finns inte någon bestämmelse om att en kommun endast får ingå entreprenadavtal avseende komvux och särvux med en enskild utbild- ningsanordnare om denne har betygsrätt för motsvarande utbildning. För att skapa bättre förutsättningar för en högre kvalitet på den utbild- ning som bedrivs på entreprenad skulle ett sådant generellt krav kunna införas. Det finns dock skäl att även överväga åtgärder för att åstad- komma högre kvalitet i utbildningen hos utbildningsanordnare som har fått betygsrätt. I Skolinspektionens rapport nare med betygsrätt (dnr 401–2014:8769) konstateras att det förekommer brister i den utbildning som anordnas med betygs- rätt. Skolinspektionen anser att det finns utrymme för förbättring och utveckling inom några områden, bl.a. vad gäller kunskap om utbildningsformen och att uppdragsavtalen är alltför styrande för utbildningarnas innehåll. Om utbildningsanordnare saknar kunskap om utbildningsformen eller om uppdragsavtalen styr utbildningen i stället för bestämmelser i författningarna finns det risk för att eleven inte får den utbildning han eller hon har rätt till. Okunnighet om regleringen av betygsrätten är enligt Skolinspektionen stor på flera håll. I vissa fall har anordnaren inte vetat om det är en utbild- ning med betygsrätt eller en utbildning på entreprenad man bedriver, vilket får konsekvenser då det är olika regler som styr respektive utbildning. Utbildning med betygsrätt står utanför skolväsendet och har en svagare styrning och färre krav på utbildningsanordnaren än utbildning på entreprenad. När det gäller utbildning med betygsrätt finns inte några bestämmelser om att det ska finnas en huvudman för utbildningen och inte heller något krav på intern kvalitetskon- troll hos utbildningsanordnaren. Skolinspektionen anser att det är bekymmersamt att betygssättningen, som är myndighetsutövning, kan utföras utan krav på en intern kvalitetskontroll. Skolinspektionen konstaterar vidare att det är uppdragsavtalen mellan beställare och utbildningsanordnare som styr utbildnings- innehållet mer än de författningar som gäller för utbildningarna. Exempel som nämns är att studietakten inte anpassas efter elevernas förutsättningar och att validering inte görs när det är möjligt. •undersöka om regleringen av betygsrätt för utbildning motsvar- ande komvux och särvux i tillräcklig grad säkerställer att utbild- ningsanordnare som får betygsrätt har förutsättningar att bedriva en verksamhet av hög kvalitet och, om så inte bedöms vara fallet, föreslå en reglering som säkerställer detta, •utreda om det ska vara ett villkor för överlämnande av uppgifter inom komvux och särvux på entreprenad till en enskild utbild- ningsanordnare, att anordnaren har betygsrätt för motsvarande utbildning, och •i förekommande fall lämna nödvändiga författningsförslag. Uppdraget att utreda förändringar när det gäller särvux Ska särvux vara en egen skolform? Som nämnts tidigare består kommunernas vuxenutbildning av skol- formerna komvux och särvux. Till skillnad från sfi är särvux fort- farande en egen skolform. I propositionen Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och trygghet (prop. 2009/10:165) pekade reger- ingen på att en person med utvecklingsstörning kan ha en ojämn begåvningsprofil och att individen därmed i vissa fall kan ha förut- sättningar att delta i kurser i komvux. Att särvux ska utformas så att den enskildes studier kan kombineras med studier inom komvux fram- går av 1 kap. 3 § förordningen om vuxenutbildning. För att elever i särvux i högre utsträckning ska kunna kombinera studier inom särvux med studier inom komvux kan det dock krävas strukturella föränd- ringar. Regeringen har i propositionen Ökad individanpassning – en effektivare sfi och vuxenutbildning (prop. 2014/15:85) bedömt att elever inom särvux skulle kunna få bättre tillgång till kurser inom såväl komvux som sfi om särvux inordnas i komvux, men att frågan behö- ver utredas vidare. En särskild utredare ska därför •analysera om särvux bör upphöra som egen skolform och, om det bedöms lämpligt, föreslå hur särvux ska bli en del av komvux, och •i förekommande fall lämna nödvändiga författningsförslag. Elever i sfi kan behöva särvux I betänkande (SOU 2013:76) behandlas frågan om särvuxelever i sfi. Utredningen anger att det sannolikt finns ett antal elever som skulle kunna tillhöra personkretsen för särvux som påbörjar studier inom sfi men avbryter studierna utan att nå målen med utbildningen. Enligt utredningen är det ofta svårt att identifiera dessa individer eftersom det sällan framkommer att de har en utveck- lingsstörning. Detta problem påtalas också i Gymnasiesärskoleutred- ningens betänkande Den framtida gymnasiesärskolan – en likvärdig utbildning för ungdomar med utvecklingsstörning (SOU 2011:8), där det anges att det kan vara svårt att bedöma varför elever inom sfi har svårigheter med sin utbildning. Svårigheterna kan bero på traumatiska upplevelser men de kan också handla om att individen har en utvecklingsstörning. I elevens tidigare hemland har kanske inte utvecklingsstörningen inneburit något hinder eller så har den av andra skäl inte identifierats. Frågan om tillgång till särvux för denna grupp individer kan ha betydelse för hur skolformen organi- seras i förhållande till sfi och komvux i övrigt. •analysera om nyanlända i behov av särvux får detta behov till- godosett och, om så inte bedöms vara fallet, föreslå åtgärder, och •i förekommande fall lämna nödvändiga författningsförslag. Vad händer efter särvux? Särvux har flera syften och liksom när det gäller komvux är ett viktigt syfte med utbildningen att den ska förbereda för arbetslivet och kunna leda till arbete. Det är dock svårt att bedöma hur väl detta syfte upp- fylls eftersom statistik, bl.a. om etablering på arbetsmarknaden efter särvux, till viss del saknas. Enligt är den vanligaste sysselsätt- ningen för eleverna efter att de lämnat särvux daglig verksamhet, dvs. dagtidssysselsättning i regi, men det är också vanligt att man efter särvux saknar arbete eller annan sysselsättning. Ett fåtal har arbete på den öppna arbetsmarknaden. Trots att det kan vara avgörande för att undanröja hinder för att vuxna med utvecklings- störning ska kunna få ett reguljärt arbete sker samverkan med arbets- livet inom ramen för utbildningen i liten utsträckning. Det finns starka skäl att se över yrkesutbildningen inom särvux och utreda om förändringar kan göras så att den i högre grad leder till arbete. •kartlägga och analysera särvuxelevernas övergång till arbetsmark- naden efter studierna, analysera och föreslå vilka åtgärder som bör vidtas för att yrkesutbildningen inom särvux i högre grad ska kunna leda till arbete, och •i förekommande fall lämna nödvändiga författningsförslag. Behöver tillgången till fortsatt utbildning bli bättre för personer som har en intellektuell funktionsnedsättning? Gymnasiesärskolan och särvux ger inte behörighet till högskole- utbildning eller yrkeshögskoleutbildning. I 1 kap. 8 § högskole- lagen (1992:1434) anges att högskoleutbildning på grundnivå väsent- ligen ska bygga på de kunskaper som eleverna får på nationella program i gymnasieskolan eller motsvarande kunskaper. I 5 § lagen (2009:128) om finns motsvarande formulering. De nationella målen för funktionshinderspolitiken som riks- dagen har beslutat om är en samhällsgemenskap med mångfald som grund, att samhället utformas så att människor med funktionshinder i alla åldrar blir fullt delaktiga i samhällslivet samt jämlikhet i levnads- villkor för flickor och pojkar, kvinnor och män med funktionshinder (prop. 1999/2000:79, bet. 1999/2000:SoU14, rskr. 1999/2000:240). Det funktionshinderspolitiska arbetet inriktas särskilt på att iden- tifiera och undanröja hinder för full delaktighet i samhället för män- niskor med funktionsnedsättning, att förebygga och bekämpa diskri- minering av personer med funktionsnedsättning samt att ge barn, ungdomar och vuxna med funktionsnedsättning förutsättningar för självständighet och självbestämmande. Tillgång till utbildning är en viktig del i målsättningen att personer med en intellektuell funk- tionsnedsättning ska vara lika delaktiga i samhället som andra. Eftergymnasial utbildning för personer med en intellektuell funk- tionsnedsättning förekommer i liten utsträckning i de skandinaviska länderna.