sou · H6B371 · 2018-09-05 00:00:00 — I ett beslut om att bevilja bidrag ska för redovisning enligt 36 § andra stycket anges. Beslutet får förenas med villkor. Villkoren ska framgå av beslutet. 1.Denna förordning träder i kraft . 2.Äldre föreskrifter ska fortfarande gälla i fråga om statsbidrag som har beviljats före ikraftträdandet. 1.4Förslag till förordning om ändring i förordningen (2011:1163) om statsbidrag för särskilt utbildningsstöd Härigenom föreskrivs att 2 § förordningen (2011:1163) om stats- bidrag för särskilt utbildningsstöd ska ha följande lydelse. Statsbidrag enligt denna förordning får lämnas till folkhögskolor för kostnader för särskilt utbildningsstöd som erbjuds studerande Statsbidrag får även lämnas till universitet och högskolor för kostnader för särskilt utbildnings- samt yrkeshögskolor för kost- stöd som erbjuds studerande med nader för särskilt utbildnings- svåra rörelsehinder eller psykiska med svåra rörelsehinder, intellek- Statsbidrag får även lämnas till kommuner för kostnader för sär- skilt utbildningsstöd som erbjuds studerande med intellektuella funk- tionsnedsättningar inom vuxenutbildning på gymnasial nivå. 1.Denna förordning träder i kraft . 2.Äldre föreskrifter ska fortfarande gälla i fråga om statsbidrag som har beviljats före ikraftträdandet. 1.5Förslag till förordning om ändring i förordningen (1992:395) om uppdragsutbildning inom skolväsendet Härigenom föreskrivs att 2 och 5 §§ förordningen (1992:395)1 om uppdragsutbildning inom skolväsendet ska ha följande lydelse. I förordningen avses med –reguljär utbildning: utbild- ning i gymnasieskolan, kom- munal vuxenutbildning eller sär- skild utbildning för vuxna, och –ordinarie elever: elever i gym- nasieskolan, vuxen- utbildning eller särskild utbildning för vuxna. I förordningen avses med –reguljär utbildning: utbild- ning i gymnasieskolan eller kom- munal vuxenutbildning, och –ordinarie elever: elever i gym- nasieskolan eller vuxen- utbildning. De som deltar i uppdrags- De som deltar i uppdrags- utbildning får ges betyg enligt utbildning får ges betyg enligt reguljär utbildning i gymnasie- reguljär utbildning i gymnasie- ning eller särskild utbildning för 1.uppdragsutbildningen följer en eller flera av de kurs- eller ämnes- planer som gäller för den jämförbara reguljära utbildningen, och 2.lärarna har en kompetens som motsvarar vad som gäller för lärare inom den jämförbara reguljära utbildningen. Denna förordning träder i kraft . 1Senaste lydelse 2016:453. 2Senaste lydelse 2016:453. 3Senaste lydelse 2016:453. Utbildning är viktig för individen och för hela samhället. kunde man ofta klara sig på arbetsmarknaden och i samhällslivet med en kortare utbildning. har gymnasieutbildning kommit att bli en viktig grund. som det inte är obligatoriskt att gå i gym- nasieskolan misslyckas många med att få examen eller upplever sig ha gjort ett felaktigt utbildningsval när de väl börjar arbeta eller vill studera vidare. Komvux har då (som beskrivs närmare i kapitel tre) allt mer blivit möjligheten att få en andra eller en annan chans, inte bara till egen utveckling utan även till etablering, yrkesbyte eller som grund för vidare studier. Det finns ett starkt forskningsstöd för att utbildning har en mängd positiva effekter både för den enskilde individen och för samhället. Utbildning stärker individens ställning på arbetsmarknaden, ger per- sonlig utveckling och högre livsinkomster. Det finns även ett gediget stöd för att högre utbildningsnivå bidrar till ökad social tillit, minskad kriminalitet och förbättrad hälsa. Utbildning verkar dessutom leda till förbättrat välmående, antingen som en absolut effekt genom per- sonlig utveckling eller som en effekt av en relativ förbättring av livs- situationen.1 Utbildning har dessutom kommit att bli allt viktigare för den enskildes etablering i arbetslivet, antingen som en följd av faktiskt förändrade kvalifikationskrav i jobben eller som en effekt av en till- tagande betydelse av den signaleffekt som genomförd utbildning har. Detta har lett till att fullföljd gymnasieutbildning har blivit allt viktigare för individers jobbchanser. Mot den bakgrunden ter det sig självklart att möjligheter att studera som vuxen har blivit allt viktigare. Det svenska systemet med vuxenutbildning där även särskild utbildning för vuxna (särvux) ingår har förutsättningar att 1Se bl.a. (2015) Basic Skills: What Countries Stand to Gain. spela en viktig roll för hur individer och arbetsgivare ska kunna möta ett förändrat arbetslivs krav på utbildning, kvalifikationer och kom- petens. Utredningens bedömning är att komvux och särvux, rätt utformat, utgör en allt viktigare tillhandahålla den vidareutbildning, validering och de yrkeskunskaper som samhället efterfrågar. Tillgång till vuxenutbildning gynnar individens ställning i samhället och på arbetsmarknaden och är en viktig grund för arbets- livets kompetensförsörjning. Vuxenutbildningen ger dessutom möj- lighet till bildning och ökat självförtroende genom att ge viktiga kunskaper kring samhället, digitaliseringen och en ökad förmåga till källkritik. Den är på det sättet även viktig, inte bara för individerna och en väl fungerande arbetsmarknad, utan även för demokratin. som utbildning är en nyckel för att etablera sig i sam- hället finns det grupper som trots utbildning står långt från arbets- marknaden. Unga vuxna med funktionsnedsättningar är en särskilt utsatt grupp. Utanförskapet för människor med intellektuell funk- tionsnedsättning är betydande och att minska det är ett ansvar för flera politikområden. Över tid har vuxenutbildningen kommit att bli ett verktyg för allt fler politikområden. Historiskt har komvux kompensatoriska upp- drag varit helt dominerande med syfte att möte individers behov av att reparera skolmisslyckanden eller kort skolgång. Men i allt högre grad har komvux kommit att bli centralt även för att hantera växande utbildningsbehov i integrationspolitiken och för att ge arbetslösa rele- vanta kvalifikationer. Utöver det har det blivit uppenbart att komvux är en viktig del i kompetensförsörjning. Det övergripande syftet med utredningens förslag är att, utifrån utredningens direktiv, stärka vuxenutbildningens förutsättningar att hantera alla dessa behov. För att göra detta är det viktigt att reda ut vad komvux och särvux utgörs av. Kommunernas vuxenutbildning inom skolväsendet består av komvux och särvux. Utbildning i svenska för invandrare (sfi) var tidigare en egen skolform men är en del av komvux, vuxenutbildning i svenska för invandrare (sfi). Komvux innefattar i hög grad kurser som mot- svarar grundskola och gymnasium. Särvux riktar sig till vuxna med utvecklingsstörning eller med en förvärvad hjärnskada, dvs. personer med en intellektuell funktionsnedsättning. Även särvux erbjuds på grundläggande och gymnasial nivå. Särvux kan sägas motsvara den utbildning som ges i grundsärskolan och gymnasiesärskolan. senare år har ytterligare en del tillkommit som tillhör komvux men som finansieringsmässigt och förordningsmässigt är specialbehandlat, nämligen de yrkesinriktade utbildningarna inom regionalt yrkesvux. Utredningens uppdrag har varit att undersöka behovet av föränd- ringar i regleringen av vuxenutbildningen, huvudsakligen när det gäller vuxenutbildning (komvux) och särskild utbildning för vuxna (särvux). Det har handlat om att ta ställning till allt ifrån om det bör kunna göras undantag från skollagens (2010:800) bestäm- melser om att de som fått minst utbildning ska prioriteras när det gäller antagningen till komvux på gymnasial nivå och i så fall föreslå möjligheter till undantag till att analysera och ta ställning till om en förenklad betygsskala skulle förbättra genomströmningen inom delar av komvux och särvux och i så fall föreslå en sådan betygsskala. Upp- draget har även innefattat att undersöka om bestämmelserna om hög- skoleförberedande examen inom komvux bör förenklas, analysera om särvux bör upphöra som egen skolform och, om det bedöms lämp- ligt, föreslå hur särvux kan bli en del av komvux, utreda om det ska vara ett villkor för överlämnande av uppgifter inom komvux och särvux på entreprenad till en enskild utbildningsanordnare, att anord- naren har betygsrätt för motsvarande utbildning. I uppdraget har även ingått att se över hur kompetensutvecklingen för lärare inom komvux och särvux kan förbättras. Utredningen har dessutom fått ett tilläggsdirektiv (dir. 2017:21) med uppdraget att även följa och analysera samverkan inom regio- nalt yrkesvux, och vid behov föreslå åtgärder för att förbättra sam- arbetet. Även att analysera och bedöma om det finns yrkesutbild- ningar inom komvux och särvux som bör vara riksrekryterande samt att utreda vissa frågor som avser fortsatt utbildning för personer med intellektuell funktionsnedsättning. 2.2Utgångspunkter och begränsningar av uppdraget Utredningens direktiv har präglats av att det är väldigt många sepa- rata frågor som ska utredas, analyseras och ses över. För att öka för- ståelsen för de perspektiv som har väglett de överväganden som har gjorts, utöver den faktainsamling som skett under arbetets gång, inleds betänkandet med ett kapitel om utredningens allmänna utgångs- punkter. I detta kapitel ges en bild av vilken roll komvux har och bör ha i det moderna samhället. Kapitlet landar i hög grad i att komvux är och kommer att bli en allt viktigare del i skolväsendet inte minst för att både ge enskilda en andra och en annan chans till studier. Analysen i det kapitlet har även väglett utredningen i synen på att komvux måste kunna bredda sin målgrupp, bli mer inkluderande och ge bättre förutsättningar för elever med särskilda behov att klara studierna. En del av dessa insikter har varit förenliga med direk- tivets uppdrag medans andra har resulterat i mer allmänna bedöm- ningar utan reform- eller författningsförslag. Utredningens arbete har även tagit sin utgångspunkt i att vuxenutbildningen i högre grad måste inkluderas i skolväsendet övriga satsningar och prioriteras upp när det gäller resurser till professionens utveckling. Utredningen har tagit namnet . Utöver utred- ningens sekretariat har en expertgrupp och flera referensgrupper bistått i utredningsarbetet. Utredningen har genomfört fyra hearings dit myndigheter, nät- verk och andra organisationer inbjudits att lämna synpunkter kring de frågor utredningen arbetat med. Utredningen har löpande träffat berörda myndigheter, lärosäten och branschorganisationer men även haft täta kontakter med utförare, organisationer, professionen och huvudmän. Utredningen har dessutom samrått med andra utred- ningar som haft koppling till uppdraget samt deltagit i olika konfe- renser och seminarier. Samrådet finns beskrivet i bilaga tre. Begreppet vuxenutbildning används i flera betydelser. I vardag- ligt tal används vuxenutbildning ofta som synonym till komvux. I andra fall används vuxenutbildning som samlingsbegrepp för all utbildning för vuxna, och inkluderar då även till exempel folkbild- ning och annan utbildning på eftergymnasial nivå. I det senare fallet används ordet vuxenutbildning som särskiljande från ungdomsutbild- ning inom grund- och gymnasieskolan. Utredningen har valt att i så stor utsträckning som möjligt reser- vera begreppet vuxenutbildning som synonym till de skolformer som utredningen lämnar förslag kring, det vill säga komvux och särvux men även den yrkesinriktade utbildningen inom ramen regionalt yrkesvux. 2.3.2SeQF – referensram för kvalifikationer referensram för kvalifikationer (SeQF) bygger på en gemen- sam europeisk referensram för kvalifikationer (EQF – European Quali- fication Framework) vilken många europeiska länder är anslutna till. Med SeQF synliggörs allt resultat av lärande oavsett hur det är för- värvat. Syftet är att det ska underlätta jämförelser av kvalifikationer från studier och arbetsliv både nationellt och internationellt. Alla för- fattningsreglerade utbildningar i är inplacerade på en SEQF- nivå mellan ett och åtta. Utfärdare av kvalifikationer vars resultat av lärande inte är författningsreglerade kan ansöka hos Myndigheten för () om att inplacera sina kvalifikationer i SeQF (läs mer i Förordning 2015:545). Betänkandet inleds med ett kapitel om allmänna utgångspunkter där utredningen redogör för utvecklingstrender och aspekter som hjäl- per läsaren av betänkandet att sätta in komvux och de föreslagna för- ändringarna i ett större perspektiv. Kapitlet kan även användas som en introduktion till hur utredningen ser på vuxenutbildningens betydelse och roll vilket förhoppningsvis kan utgöra en hjälp för att sätta in förslagen i ett större sammanhang. Därefter följer ett kapitel med allmänna överväganden med beröring till utredningens upp- drag. Efter dessa inledande kapitel följer en kapitelstruktur som i huvudsak utgår ifrån direktivets och tilläggsdirektivets ordnings- följd följt av författningskommentarer och utredningens mer spe- cificerade konsekvensanalyser. 3Viktiga utgångspunkter för utredningens arbete I det här kapitlet redovisas perspektiv och utgångspunkter som har betydelse för hur vuxenutbildningen behöver förändras. Det handlar om synen på utbildning i allmänhet och vuxenutbildning i synnerhet, om strömningar i samhället och utvecklingstrender framöver. Dessa utgångspunkter utgör både en läshjälp för att sätta in utred- ningens förslag i ett större perspektiv och har utgjort en utgångspunkt för det sammanhang utredningens direktiv bör ses i. Komvux och särvux har på många sätt särskilda förutsättningar och behov men är och bör ses som en del av hela skolväsendet. Dessvärre har vuxenutbildningen inte alltid getts de förutsättningar som särarten kräver utan i allt högre grad kommit att bli en sidovagn skild från skolväsendet i övrigt. Trots vuxenutbildningens ökade bety- delse har utvecklingssatsningar inom skolväsendet ofta exkluderat vuxenutbildningen. är det viktigt att lyfta fram vuxenutbild- ningens särart då den har krav på sig att vara flexibel och individ- anpassad på ett sätt som få andra utbildningsformer har. Vuxenutbild- ningen har, till skillnad mot gymnasieskolan, kontinuerlig antagning , det förekommer en stor del distansundervisning och perso- ner som befinner sig i vuxenutbildningen spänner från unga till äldre med oerhört olika erfarenheter från tidigare utbildning och arbetsliv. Den mycket heterogena målgruppen kan kräva många olika former av pedagogik som skiljer sig från ungdomsskolans. Forskning kring vuxenutbildning krävs för att möta denna särart och kompetens- utveckling av lärare och annan personal är en nödvändighet för en Viktiga utgångspunkter för utredningens arbete välfungerande vuxenutbildning som kan möta målgruppens olika behov och förutsättningar. saknas i hög grad den forskning och beprövade erfarenhet inom vuxenutbildningen som all utbildning enligt skollagen ska grunda sig på. Att vuxenutbildningen hamnar vid sidan om övriga skolväs- endet visas även i att vuxenutbildningen inte omfattas av regeringens uppdrag till att ta fram och bedriva nationella skolutveck- lingsprogram. har dock valt att använda skolutvecklings- programmen som ramverk för all kompetensutveckling vilket gör att de i vissa fall även omfattar vuxenutbildningen. Av åtta skolutveck- lingsprogram finns det dock endast en modul speciellt inriktad mot vuxenutbildning. Vuxenutbildningen står således utanför viktiga satsningar som görs inom övriga skolväsendet som den till mångt och mycket följer samma mall som grund- och gymnasieskolan. Det handlar bland annat om betygsskalor, uppbyggnad av examina och andra strukturer som utvecklats för grund- och gymnasieskola för att sedan kopieras till vuxenutbildningen utan att ta hänsyn till vuxenutbild- ningens målgrupper och behov. Det kan innebära begränsningar för hur stor plats vuxenperspektivet kan ta. Ett sammanhållet utbildnings- system som gör det enkelt med övergångar mellan olika utbildningar behöver inte nödvändigtvis formas efter samma mall. Uppdraget om en förenklad betygsskala inom vissa delar av komvux och särvux berörs till exempel av detta resonemang. Utredningens förslag syftar till att föreslå åtgärder som leder till en mer sammanhållen vuxenutbildning som fungerar väl med såväl arbetsmarknaden som andra delar av utbildningssystemet. Utred- ningen är medveten om att varje förändring inom vuxenutbildningen kan få flera följdverkningar på andra håll. Vid framtagande av för- slagen har det varit viktigt att ha i åtanke att vuxenutbildningen på- verkas och påverkar andra delar av utbildningssystemet. Det gäller bland annat övergång från gymnasiet och från folkbildningen, till yrkeshögskola och högskola, från och till jobb eller mellan olika kurser inom komvux. En väl utformad vuxenutbildning gör det möjligt att röra sig mellan olika utbildningar, jobb och praktik. Viktiga utgångspunkter för utredningens arbete öppna dörrar för de som vill studera och återvändsgränder ska i möjligaste mån tas bort. I när yrkesutbildade behövs allt mer måste det till exempel vara möjligt att gå från en högskoleförbere- dande gymnasieexamen till att läsa en gymnasial yrkesutbildning. Vuxenutbildningen har rört sig mot en mer sam- manhållen struktur då utbildningen i svenska för invandrare 2016 blev en del av komvux. Förändringen syftar till att göra sfi mer effek- tiv, flexibel och individanpassad och underlätta för elever att kom- binera sfi med annan utbildning. ingår yrkesvux, som varit en tillfällig satsning, i regeringens nya kunskapslyft och är av nuvarande regering (innan valet ) tänkt som en permanent och stadigvarande del av vuxenutbildningen. Utredningens uppdrag att utreda om särvux bör bli en del av komvux kan då vara ytterligare en del av att skapa en än mer sammanhållen vuxenutbildning. 3.1.2Komvux som en andra och en annan chans Komvux har alltid varit en möjlighet till en andra chans, men det måste nu också i allt högre grad vara en möjlighet till en annan chans. Synen på utbildning och behovet av densamma har i allt högre grad gått från något som följer en tydlig kronologi till ett livslångt lärande där utbildning kommer och går i en persons liv. I och med samhällets utveckling och synen på utbildning behöver komvux således vara tillgängligt både för de som inte har en fullständig gymnasieutbild- ning och för de som vill eller behöver byta bana, både direkt efter en gymnasieutbildning och senare mitt i arbetslivet. En persons utbild- ningsbana behöver även kunna gå horisontellt genom utbildnings- systemet. Det är inte alltid säkert att en högre utbildning behövs för att matcha de jobb som finns och som individen önskar. Det kan även vara utbildning på samma nivå som högsta uppnådda utbildning , till exempel från en gymnasieexamen inom ett hög- skoleförberedande program till en yrkesutbildning på gymnasial nivå. Att röra sig på detta sätt inom utbildningssystemet måste vara möjligt för att tillgodose individers behov samt arbetslivets kompetensför- sörjning och omställningsförmåga. Viktiga utgångspunkter för utredningens arbete 3.1.3Vuxenutbildningen ska vara likvärdig och anpassad efter olika behov Enligt skollagens inledande bestämmelser ska utbildningen inom skolväsendet vara likvärdig inom varje skolform oavsett var i landet den anordnas. Alla ska, oberoende av geografisk hemvist och sociala och ekonomiska förhållanden, ha lika tillgång till utbildning i skol- väsendet. I utbildningen ska hänsyn tas till elevers olika behov och de ska ges stöd och stimulans så att de utvecklas så långt som möjligt. En strävan ska vara att uppväga skillnader i elevernas förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen.1 Utredningens förslag tar utgångs- punkt i att vuxenutbildningen ska ge professionen rätt förutsätt- ningar, vara individanpassad och likvärdig över landet, ses som en inkluderad del i skolväsendet och kunna möta en breddad målgrupp med allt från högt motiverade yrkesväxlare till personer med kort utbildning och bristande studievana. I denna strävan behöver också kommuners olika förutsättningar för att tillhandahålla utbildning av likvärdigt hög kvalitet och brett utbud lyftas. Ökad regional samverkan är i många fall nödvändigt för att uppnå detta. Samverkan mellan kommuner kring yrkesutbildning sker i olika kommuner och infördes regionalt yrkesvux som innebär att statsbidraget är förbundet till att minst tre kommu- ner samverkar, har kontakt med Arbetsförmedlingen och koppling till arbetsmarknaden. Syftet är att kommunerna genom samarbete kan erbjuda ett bredare utbud av utbildning och valideringsmöjlig- heter och tillgodose behovet på den lokala arbetsmarknaden i de samverkande kommunerna. Sådana samarbeten skulle kunna skapa lik- nande vinster om det omfattade även andra utbildningsformer såsom till exempel gymnasieskolan. Utöver att all vuxenutbildning ska vara likvärdig behöver utbild- ningen även anpassas utefter ett flertal olika behov. 1.individens behov – med en växande och förändrad målgrupp som innehåller allt fler nyanlända och personer i behov av olika stöd- strukturer måste utbildningen följa med i utvecklingen för att kunna fortsätta att vara kompensatorisk och individanpassad. Vuxenutbildningen behöver även anpassas för att kunna tillgodose individens behov av att kunna byta bana eller av att gå från arbets- löshet till jobb. 11 kap. skollagen (2010:800). Viktiga utgångspunkter för utredningens arbete 2.samhällets behov – vuxenutbildningen behöver följa med i utveck- lingen med en digitaliserad samtid, snabba förändringar i teknik, fler nyanlända som ska etableras i samhället och behov av bildning samt bidragande till fler som deltar aktivt i demokratin. 3.arbetsmarknadens behov – såväl företagens kompetensbehov som välfärdens ökade efterfrågan på kvalificerad arbetskraft behöver kunna tillgodoses med hjälp av vuxenutbildningen. 3.1.4Vuxenutbildningen viktig både för individen och för arbetsmarknaden Vuxenutbildningen ska anpassas utefter individens förutsättningar och behov och har många värden för den enskilde. Det är en möj- lighet till bildning och ökat självförtroende och kan stärka individer att delta mer aktivt i demokratin. Komvux har en viktig roll för de som inte klarat gymnasiet men också för den som har behov av att byta bana och utbilda sig till något annat eller komplettera studier för att kunna studera vidare. För en nyanländ person är vuxenutbildningen en väg in i det svenska samhället. Sfi och validering kan vara nyckeln till att få jobba med det man är utbildad till och en yrkesutbildning kombinerad med stu- dierna i svenska ger en möjlighet till ett nytt yrke. Arbetsmarknadens behov av kompetensförsörjning är även det ett viktigt mål för vuxenutbildningen och behöver heller inte stå i kontrast till den enskildes mål med studierna. För den formella vuxenutbildningen har såväl individens personliga utveckling som utbildning till jobb och arbetsmarknadens kompetensförsörjning alltid varit viktiga mål. I skollagen står det att den vuxne ska ”stödjas och stimuleras i sitt lärande och ges möjlighet att utveckla sina kunskaper och sin kompetens i syfte att stärka sin ställning i arbets- och samhällslivet samt att främja sin personliga utveckling”.2 Det gäller dock att hitta en balans mellan komvux som ett arbetsmark- nadsinstrument och som ett sätt att främja personlig utveckling. när komvux infördes i har utbild- ningen, synen på vad dess fokus ska ligga på samt vem utbildningen främst ska vara till för har varierat beroende på samhällsströmningar och konjunktur. Det tidigare (1997–2002) hade en 220 kap. 2 § skollagen (2010:800). Viktiga utgångspunkter för utredningens arbete huvudinriktning på en generell höjning av utbildningsnivån med målet att alla skulle ha en gymnasieexamen. Innehållet i var blandat, men tyngdpunkten låg på teoretiska kurser och högskole- förberedande utbildning. I det nya betonas yrkes- utbildningar mer. Anledningen är att arbetslösheten under det tidi- gare berodde på att det helt enkelt inte fanns jobb. har vi en situation då det finns relativt god efterfrågan på arbetskraft och arbetslösheten är strukturell.