sou · H6B384 · 2018-12-20 00:00:00 — På grund av en ökad oro för konkurrens med matproduktionen är fokus att försöka använda restprodukter från jord- och skogsbruk istället. Viktiga faktorer för att skapa förutsättningar för biobaserade plaster är att råvaran är hållbar på lång sikt och att tillräckliga volymer finns tillgängliga. De är också till stor fördel om råvaran kan användas för tillverkning av flertalet biobaserade kemiska byggstenar för plast och att produktionen är ekonomiskt lönsam. De biobaserade alternativen behöver ha likvärdiga materialegenskaper för att kunna ersätta de fossilbaserade materialen samt kunna återvinnas för att öka klimatvinsten och främja cirkulär ekonomi. Denna studie visar en klar miljövinst gällande klimatpåverkan (kg CO2-ekv) för biobaserad PE och PLA i jämförelse med fossilbaserad PE respektive PET utifrån dagens produktionssystem. Dock visar resultatet att de biobaserade plasterna har större påverkan gällande försurning och övergödning i jämförelse med de fossilbaserade plasterna. Även om de biobaserade plasterna visar en klar miljövinst gällande klimatpåverkan, för att skapa hållbara biobaserade material för framtiden, är det viktigt att även utreda faktorer som möjligheten till materialåtervinning, materialens livslängd samt möjligheten att producera material från en långsiktigt hållbar biobaserad råvara. Rapport 6007 - Undersökning av förutsättningar för biobaserad råvara vid plasttillverkning I denna studie utvärderades biobaserade alternativ till PET och till PE. PLA valdes som biobaserat ersättningsmaterial till PET eftersom PLA är biobaserad och materialet har funnits på marknaden . PEF som nämns i litteraturstudien ses som ett framtida alternativ till PET och förväntas ha bättre materialegenskaper än PET. Det skulle därmed vara av intresse att studera miljöprestandan av PEF i jämförelse med fossilbaserad PET. Denna studie har i beräkningarna gällande miljöpåverkan exkluderat materialens livslängd och möjligheten att återvinna de biobaserade plasterna. Då både plastens livslängd och återvinningsmöjligheter är viktiga faktorer inom cirkulär ekonomi bör en jämförelse genomföras mellan de biobaserade alternativen och fossilbaserade plasterna. Det är viktigt att säkerställa miljönyttan när man ersätter ett fossilbaserat material med biobaserat. Råvaran för biobaserade plaster har under utvecklingens gång skiftat till att fokusera på restprodukter från jordbruk och skog. Användningen av denna råvara är dock fortfarande under utveckling. Det är intressant att undersöka miljöpåverkan av plast tillverkad från restprodukterna från exempelvis svensk skog. Det är svårt att uppskatta vilka landarealer och volymer vatten som måste avsättas för att kunna framställa råvaran för att ersätta större volymer av fossilbaserade material med biobaserade. Uppskattningen varierar dessutom beroende på vilken råvara som produceras och geografiska förutsättningar. Det är viktigt att säkerställa att framställning av biobaserad plast inte konkurrerar med matproduktion och att konsekvensanalyser genomförs vid uppskalning av såväl råvaruproduktion som materialproduktion. Slutligen, för att undersöka förutsättningarna och effekten av att använda biobaserad råvara vid plasttillverkning krävs att flera faktorer inkluderas. Några av dessa är livslängden på plasten, möjligheten till materialåtervinning efter förbrukning, möjlighet till en hållbar och volymmässigt tillräcklig mängd råvara samt råvarans ursprung. Dessutom är det fördelaktigt att kunna använda råvaran till flera olika plaster. Att utreda vilka hållbarhetskriterier som bör sättas för framtidens biobaserade plaster är relevant för framtida möjligheter för att uppnå en hållbar biobaserad ekonomi. Rapport 6007 - Undersökning av förutsättningar för biobaserad råvara vid plasttillverkning Aeschelmann, F. & Carus, M. (2015). Industry report, Biobased Buildning Blocks and Polymers in the world: Capacities, Production and Applications – Status Quo and Trends Towards 2020. vol 11 (3), ss. Babu, R.P., O', K. & Seeram, R. (2013). Current progress on bio-based polymers and their future trends. Progress in Biomaterials. 7 (8). (2017). Life Cycle Assessment on and Fossil HDPE. , LCA- report. Cefur (2016). Guide för bioplaster – från tillverkning till återvinning. Tillgänglig: [] & Patel, M.K. (2012). Plastics Derived from biological sources: Present and Future: A Technical and . vol 112, ss. Eerhart, A.J.J.E., Faaij, A.P.C. & Patel M.K. (2012). Replacing fossil based PET with biobased PEF; process analysis, energy and GHG balance. Energy & Environmental Science. vol 5, ss. , and (2016). Economy – Rethinking the future of plastics. Tillgänglig: []. European Bioplastics (2017a). What are bioplastics. Tillgänglig: /publications/fs/EuBP_FS_What_are_bioplastics.pdf []. European Bioplastics (2017b). Bioplastics market data 2017. Tillgänglig: /publications/market_data/2017/Report_Bioplastics_Market_Data_2017.pdf []. European Bioplastics (2017c). plastics – fostering a resource efficient circular economy. Tillgänglig: /publications/fs/EuBP_FS_Renewable_resources.pdf []. European Bioplastics (2015). Tillgänglig: /publications/bp/EUBP_BP_Mechanical_recycling.pdf []. European Bioplastics (2018). Tillgänglig: /glossary/ []. Rapport 6007 - Undersökning av förutsättningar för biobaserad råvara vid plasttillverkning , O., Bledzki, A.K., Fink, H.P. & Sain, M. (2013). Progress Report on Natural Fiber Reinforced Composites. vol 299 (1), ss. Furkan, H.I. & , R. (2015). Lignocellulosic biomass: a sustainable platform for the production of bio-based chemicals and polymers. vol 6, ss. (2014). : Environmental Assessment of Biobased, Biodegredable and . Harmsen, P.F.H, Hackmann, M.M. & , H.L. (2014). blocks for bio-based plastics. Biofuels, Bioproducts & Biorefining. vol 8, ss. , E., Higson, A., , P. & Wellisch, M. (2012). Product developments in the bio- based chemicals arena. Biofuels, Bioproducts & Biorefining. vol 6, ss. Kruger, M. & Detzel, A. (2006). Life Cycle Assessment of PLA- A comparison of food packaging made from NatureWorks PLA and alternative materials. Madival, S., Auras, R., , S.H. & Narayan, R. (2009). Assessment of the environmental profile of PLA, PET and PS clamshell containers using LCA methodology. Journal of cleaner production.vol 17, ss. Mülhaupt, R. (2012). and : Dreams and Chemistry and Physics. vol 212 (2), ss.159-174. (2017). Nordiskt program för att minska plastens miljöpåverkan. DO1: 10.6027/ANP2017-752. (2018). Blocks and Polymers – Global Capacities and Trends 2017-2022. Tillgänglig: /reports []. Pilz, H., , B. & Fehringer, R. (2010). The impact of plastics on life cycle energy consumption and greenhouse gas emissionsin Europe. Tillgänglig: impact-of-plastic.pdf []. Plastics Europe (2017). Plastics-the Facts 2017, An analysis of European plastics production, demand and waste data. Tillgänglig: FINAL_for_website.pdf []. Plastics Europe (2014). Eco-profiles and Declarations of Plastics Manufactures, Low-density Polyethylene (LDPE). Rapport 6007 - Undersökning av förutsättningar för biobaserad råvara vid plasttillverkning Raschka, A., Carus, M. & Piotrowiski, S. (2013). Renewable Raw materials and Feedstock for Bioplastics. I Kabasci, S. & , C. : Materials and Applications. Sons: Kap 13. Reddy, M.M., Vivekanandhan, S., Misra, M., Bhatia, S. & Mohanty, A.K. (2013). Biobased plastics and bionanocomposites: Current Status and future opportunities. Progress in Polymer Science, vol. 38 (10-11), ss. Røyne, F., , E. & , J. (2015). Life Cycle Assessment of based raw materials for the chemical industry cluster. SP Report 2015:30. , L., Haufe, J. & Patel, M.K. (2009b). Product overview and market projection of emerging bio-based plastics PRO-BIP 2009. , L., Worrell, E. & Patel, M. (2009a). Present and future development in plastics from biomass. Biofuels, Bioproducts & Biorefining. vol 4, ss. stad (2017). Minskad energiåtervinning av fossil plast – Klimatstrategi 2040. Tillgänglig: miljoarbete/Minskad-anvandning-av-fossil-plast/ []. Storz, H. & Vorlop, K.D. (2013). plastics: status, challenges and trends. Agric Forestry Res. vol 4 (63), ss. (2016). Plastics and Sustainability: A Valuation of Environmental Benefits, Costs and Opportunities for Continuous Improvement. Tillgänglig: []. (2018). and database for Life Cycle 1992-2018 version 8. , O., Crank, M., Patel, M., , , , J., Husing, B. & Angerer, G. (2005). Techno-economic Feasibility of of Polymers in Europe. European Commission (Technical Report EN). IVL // Box 210 60 // 100 31 Tel // Fax // 1.Ett reklamlandskap i förändring –konsumentskydd och tillsyn i en digitaliserad värld. för blåljusverksamhet och andra samhällsnyttiga funktioner. 5.Vissa processuella frågor på socialförsäkringsområdet. 6.Grovt upphovsrättsbrott och grovt varumärkesbrott. 7.Försvarsmaktens långsiktiga materielbehov. 8.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2018. Beslut under osäkerhet. 9.Ökad trygghet för studerande som blir sjuka. 10.Myndighetsgemensam indelning – samverkan på regional nivå. Myndighetsgemensam indelning – författningsändringar till följd av ny landstingsbeteckning. –för unga som varken arbetar eller studerar. 12.Uppdrag: Samverkan 2018. Många utmaningar återstår. 13.Finansiering av infrastruktur med skatt eller avgift? 14.Bidragsbrott och underrättelseskyl- dighet vid felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen – en utvärdering. 15.Mindre aktörer i energilandskapet –genomgång av nuläget. 16.Vägen till självkörande fordon – introduktion. Del 1 + 2. icentrum – ett ramverk för lärares och rektorers professionella utveckling. 18.Statens stöd till trossamfund i ett mångreligiöst . 19.Forska tillsammans – samverkan för lärande och förbättring. 22.Ett ordnat mottagande – gemensamt ansvar för snabb etablering eller återvändande. 23.Konstnär – oavsett villkor? 24.Tid för utveckling. 25.Juridik som stöd för förvaltningens digitalisering. 26.Några frågor i skyddslagstiftningen. 27.Ekonomiska sanktioner mot terrorism. –för snabba, säkra och effektiva hjälpinsatser. 29.Validering i högskolan – för tillgodoräknande och livslångt lärande. 30.Förenklat förfarande vid vissa beslut om hemlig avlyssning. 31.En lag om operativt militärt stöd mellan och . 32.Ju förr desto bättre – vägar till en förebyggande socialtjänst. 34.Vägar till hållbara vattentjänster. 35.Ett gemensamt bostadsförsörjningsansvar. 36.Rätt att forska. Långsiktig reglering av forskningsdatabaser. 37.Att bryta ett våldsamt beteende för män som utsätter närstående för våld. 38.Styra och leda med tillit. Forskning och praktik. 39.God och nära vård. –för elever och barn i en bättre skola. 42.Tryggad tillgång till kontanter. –mer service på fler platser. 44.Möjligt, tillåtet och tillgängligt –förslag till enklare och flexiblare upphandlingsregler och vissa regler om överprövningsmål. 45.Behandling av personuppgifter vid Myndigheten för arbetsmiljökunskap. 46.En utvecklad översiktsplanering. Del 1: Att underlätta efterföljande planering. Del 2: reglering av upplåtelseformen. 47.Med tillit växer handlingsutrymmet. –tillitsbaserad styrning och ledning av välfärdssektorn. 48.En lärande tillsyn. Statlig granskning som bidrar till verksamhetsutveckling i vård, skola och omsorg. –några särskilt utpekade frågor. 50.Ett oberoende public service för alla –nya möjligheter och ökat ansvar. 51.Resurseffektiv användning av byggmaterial. 52.Behandling av personuppgifter vid Myndigheten för vård- och omsorgsanalys. 53.Översyn av maskinell dos, extempore, prövningsläkemedel m.m. S. 54.En effektivare räddnings- tjänst. 55.Styrning och vårdkonsumtion ur ett jämlikhetsperspektiv. Kartläggning av socioekonomiska skillnader i vårdutnyttjande och utgångspunkter för bättre styrning. 56.Bättre kommunikation för fler investeringar. 57.Barns och ungas läsning –ett ansvar för hela samhället. –moderniserad lagstiftning för ökad samordning. 59.Statens gruvliga risker. 60.Tillträde till Rotterdamreglerna. 61.Rättssäkerhetsgarantier och hemliga tvångsmedel. 62.Kamerabevakning i brottsbekämp- ningen – ett enklare förfarande. 63.Behandlingen av personuppgifter vid Försvarsmakten och . 65.Informationsutbyte vid samverkan mot terrorism. 66.Ett mer konkurrenskraftigt system för stöd vid korttidsarbete. 67.Ett snabbare bostadsbyggande. 68.Nya regler om faderskap och föräldraskap. 69.Ökat skydd mot hedersrelaterad brottslighet. 70.En arvsfond i takt . En översyn av regelverket kring Allmänna arvsfonden. 71.En andra och en annan chans –ett komvux i tiden. 72.Expertgruppen för digitala investeringar. 73.Studiemedel för effektiva studier. 74.Lite mer lika. Översyn av kostnadsutjämningen för kommuner och landsting. 75.Vissa polisfrågor – säkerhet vid förhör samt kränkningsersättning. 76.Mindre aktörer i energilandskapet –förslag med effekt. –ny roll, nya möjligheter. 79.Analyser och utvärderingar för effektiv styrning. 80.Samspel för hälsa. Finansiell samordning mellan hälso- och sjukvård och sjukförsäkring. 81.YA lär dig jobbet på jobbet. 83.Att förstå och bli förstådd – Ett reformerat regelverk för tolkar i talade språk. 84.Det går om vi vill. Förslag till en hållbar plastanvändning. Uppdrag: Samverkan 2018. Många utmaningar återstår. [12] Flexibel rehabilitering. Ett ordnat mottagande – gemensamt ansvar för snabb etablering eller återvändande. Tid för utveckling. [24] Vissa fredspliktsfrågor. Behandling av personuppgifter vid Myndigheten för arbetsmiljökunskap. Ett reklamlandskap i förändring –konsumentskydd och tillsyn i en digitaliserad värld. Myndighetsgemensam indelning – sam- verkan på regional nivå. Myndighetsgemensam indelning – författningsändringar till följd av ny landstingsbeteckning. Finansiering av infrastruktur med skatt eller avgift? Bidragsbrott och underrättelseskyldig- het vid felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen – en utvärdering. Juridik som stöd för förvaltningens digitalisering. Styra och leda med tillit. Forskning och praktik. Tryggad tillgång till kontanter. – mer service på fler platser. [43] Möjligt, tillåtet och tillgängligt –förslag till enklare och flexiblare upphandlingsregler och vissa regler om överprövningsmål. Med tillit växer handlingsutrymmet. –tillitsbaserad styrning och ledning av välfärdssektorn. En lärande tillsyn. Statlig granskning som bidrar till verksamhetsutveckling i vård, skola och omsorg. – några särskilt utpekade frågor. Ett mer konkurrenskraftigt system för stöd vid korttidsarbete [66] Expertgruppen för digitala investeringar. Lite mer lika. Översyn av kostnadsutjämningen för kommuner och landsting. Analyser och utvärderingar för effektiv styrning. Försvarsmaktens långsiktiga materielbehov. Några frågor i skyddslagstiftningen. En lag om operativt militärt stöd mellan och . Behandlingen av personuppgifter vid Försvarsmakten och . för blåljusverksamhet och andra samhällsnyttiga funktioner. Grovt upphovsrättsbrott och grovt varumärkesbrott. –för snabba, säkra och effektiva hjälpinsatser. Förenklat förfarande vid vissa beslut om hemlig avlyssning. Aggressionsbrottet och ändringar i Romstadgan. Tillträde till Rotterdamreglerna. Rättssäkerhetsgarantier och hemliga tvångsmedel. – ett enklare förfarande. Utökad tillsyn över fastighetsmäklarbranschen. Informationsutbyte vid samverkan mot terrorism. Nya regler om faderskap och föräldraskap. Ökat skydd mot hedersrelaterad brotts lighet. Vissa polisfrågor – säkerhet vid förhör samt kränkningsersättning. Statens stöd till trossamfund i ett mångreligiöst . Konstnär – oavsett villkor? [23] Ett oberoende public service för alla –nya möjligheter och ökat ansvar. Barns och ungas läsning – ett ansvar för hela samhället. Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2018. Beslut under osäkerhet. Mindre aktörer i energilandskapet –genomgång av nuläget. [15] Vägar till hållbara vattentjänster. [34] Statens gruvliga risker. Mindre aktörer i energilandskapet – förslag med effekt. Det går om vi vill. Förslag till en hållbar plastanvändning. Vägen till självkörande fordon – introduktion. Del 1 + 2. Ett gemensamt bostadsförsörjningsansvar. En utvecklad översiktsplanering. Del 1: Att underlätta efterföljande Del 2: reglering av upplåtelseformen. Resurseffektiv användning av byggmaterial. –moderniserad lagstiftning för ökad samordning. Ett snabbare bostadsbyggande. Vissa processuella frågor på social- försäkringsområdet. Ju förr desto bättre – vägar till en förebyggande socialtjänst. [32] Att bryta ett våldsamt beteende –återfallsförebyggande insatser för män som utsätter närstående för våld. God och nära vård. Behandling av personuppgifter vid Myndigheten för vård- och omsorgsanalys. Översyn av maskinell dos, extempore, prövningsläkemedel m.m. [53] Styrning och vårdkonsumtion ur ett jämlikhetsperspektiv. Kartläggning av socioekonomiska skillnader i vårdutnyttjande och utgångspunkter för bättre styrning. En arvsfond i takt . En översyn av regelverket kring Allmänna arvsfonden. Samspel för hälsa. Finansiell samordning mellan hälso- och sjukvård och sjukförsäkring. Ökad trygghet för studerande som blir sjuka. –för unga som varken arbetar eller studerar. i centrum – ett ramverk för lärares och rektorers professionella utveckling. Forska tillsammans – samverkan för lärande och förbättring. Validering i högskolan – för tillgodo- räknande och livslångt lärande. Rätt att forska. Långsiktig reglering av forskningsdatabaser. –för elever och barn i en bättre skola. En andra och en annan chans –ett komvux i tiden. [71] Studiemedel för effektiva studier. [73] Framtidens specialistsjuksköterska –ny roll, nya möjligheter. [78] YA lär dig jobbet på jobbet. Att förstå och bli förstådd – Ett reformerat regelverk för tolkar i talade språk. Ekonomiska sanktioner mot terrorism. Bättre kommunikation för fler investeringar.