sou · H6B383 · 2018-12-11 00:00:00 — Bedöms indi- viden ha kompetens som motsvarar den sammanhållna grundutbild- ningen, får individen ett utbildningsbevis och kan därmed ingå i Kammarkollegiets tolkregister.53 Bedöms individen endast ha kompe- tens motsvarande delar av utbildningen, kan fullständigt utbildnings- bevis inte utfärdas och tolken blir inte behörig att ingå i registret. Om den sökande får kompetensbevis på delar av kvalifikationen, kan 51Valideringsdelegationen, 2007, Koncept för validering av generella kompetenser i folkbild- ning och informellt lärande, dnr 2007/56. 52Förordningen (2012:140) om statsbidrag för viss utbildning som rör tolkning och tecken- språk. 53MYH (2014). Vägledande utbildningsplan för sammanhållen grundutbildning till kontakt- tolk inom folkbildningen, Dnr MYH 2014/310, , /For- arbetssokande/Yrke-och-framtid/ Arbetsmarknadsutbildningar, , /Kontakttolk/Validering/, . Kvalitetssäkring genom utbildning, validering och auktorisation kompletterande utbildning genomgås i form av de delkurser som behövs inom den sammanhållna grundutbildningen. Ett problem i sammanhanget är dock att väntetiden på sådan lämplig delkurs, anpas- sad för aktuell språkgrupp, kan vara lång. Ofta går det därför snabbare att fullfölja ordinarie sammanhållen grundutbildning.54 och folkhögskolor kan endast ta emot ett begränsat antal validander , bland annat på grund av svårigheter att anskaffa lämpliga lärare och språkbedömare. ABF i tog t.ex. endast emot 20 validander och har stängt denna möjlighet.55 Ett ökande intresse har noterats för validering mot folkbildning- ens sammanhållna grundutbildning, sedan införde särskild högre ersättningstaxa för kategorin utbildad tolk jämfört med kategorin övrig tolk.56 Det visar att styrsignaler från avropande myndigheter snabbt kan ge drivkrafter som uppfattas av yrkesverk- samma tolkar och påverkar deras intresse för att möta efterfrågad kompetens. Inom vuxenutbildning bedrivs inte tolkutbildning men valideringsförfarandet kan ändå ha visst intresse. Elever i vuxenutbildning kan få sina kunskaper och sin kompetens validerad. Validering får ske inom ramen för alla kurser, även svenska för invandrare. En orienteringskurs kan även syfta till att ge tillfälle till validering.57 Valideringen ska utgå från elevens förutsättningar och behov, resultatet ska kunna dokumenteras skriftligt. Inom arbetsmarknadsutbildning får validering ske avseende arbets- sökandes kunskaper och kompetens. Det kan t.ex. gälla upphandlad arbetsmarknadsutbildning till kontakttolk i folkbildningens regi. Med validering avses även i detta sammanhang en process som inne- bär en strukturerad bedömning, värdering och dokumentation samt ett erkännande av kunskaper och kompetens som en person besitter oberoende av hur de förvärvats.58 54Utbildningsanordnare inom folkbildningen, underlag till utredningen, . 55www.abfstockholm.se/tolk/validering, . 56MYH, underlag till utredningen, . 572 kap. 6 och 8 § förordningen (2011:1108) om vuxenutbildning. En orienteringskurs ska svara mot sådana behov som inte tillgodoses genom en nationell kurs och kan bland annat syfta till att ge tillfälle till validering eller till att ge stöd i form av yrkessvenska. 5813 § förordningen (2000:634) om arbetsmarknadspolitiska program. Kvalitetssäkring genom utbildning, validering och auktorisation Olika traditioner och regelverk kring kvalitetssäkring och gransk- ning har utvecklats inom skilda utbildningsformer. Arbetet bärs av lärosäten, skolor och utbildningsanordnare, liksom av de myndig- heter och andra aktörer som i sin verksamhet fullgör offentliga för- valtningsuppgifter. En kort redovisning ges nedan av det kvalitets- säkrande arbete som bedrivs. Frågorna utvecklas ytterligare i anslutning till mer formella tillsynsfrågor, statistik och annat upp- följningsarbete, som behandlas i nästa kapitel. , , ansvarar för kvalitetssäkring av utbildningar vid högskolor och universitet, inkl. tolkutbildningarna vid , , vid . UKÄ:s kvalitetssäkring sker genom granskning av förekommande kvalitetssäkringsarbete, utvärdering av utbildningar, genom tema- tiska utvärderingar och prövning av frågor om examenstillstånd.59 Granskningarna garanterar att den högre utbildningen håller erfor- derlig kvalitet och utgör också ett stöd för berörda lärosäten att utveckla sina verksamheter. bygger t.ex. upp ett system för återkommande kvalitetsutvärderingar var tredje år.60 Granskningsarbetet ger ökad säkerhet också för den enskilda studenten, som väljer mellan olika utbildningar och investerar bety- dande resurser och tid för framtida yrkesverksamhet. Det har också haft betydelse i rättsliga sammanhang. Det finns således exempel på att domstol med stöd av UKÄ:s utvärderingar fastställt återbetal- ning till utländsk student, som klagat på viss utbildnings kvalitet.61 Myndigheten för , , granskar kvaliteten i de utbildningar som myndigheten har tillsyn över, liksom utbildnings- anordnares kvalitetsarbete. Tillsynen och kvalitetsgranskningarna genomförs med utgångspunkt i en behovsanalys och avser enskilda 592 § förordningen (2012:810) med instruktion för . 60Information från TÖI till utredningenj, . 61Högsta domstolens dom, , , mål nr T 2196-17. Kvalitetssäkring genom utbildning, validering och auktorisation Utbildningsanordnare är skyldiga att medverka i och lämna de uppgifter som MYH begär för sin tillsyn, kvalitetsgransk- ning, uppföljning och utvärdering av utbildningar. MYH ska inom ramen för sin tillsyn även lämna råd och vägledning till utbildnings- anordnare. Resultaten av tillsynen och kvalitetsgranskningen ska sammanfattas och publiceras och redovisningen ska lämnas till de granskade verksamheterna.62 När MYH beslutar om vilka utbildningar som ska ingå i yrkes- högskolan ska myndigheten beakta resultat från genomförd tillsyn, kvalitetsgranskning och uppföljning. Beslut om att en utbildning ska ingå i kan återkallas om den inte längre uppfyller kraven eller utbildningsanordnaren eller någon annan som medver- kar i anordnandet inte iakttar sina skyldigheter. Innan beslut fattas ska utbildningsanordnare ha fått tillfälle att avhjälpa bristerna.63 följer upp verksamhet som folkhögsko- lor och studieförbund genomför med stöd av folkbildningsanslaget, även kontakttolkutbildningar. Uppföljningarna syftar till att upp- täcka och förebygga felaktig bidragsanvändning samt att kontrollera att statsbidragsvillkoren följs.64 I nästa kapitel beskrivs förhållandet att MYH utövar tillsyns- ansvar för de kontakttolkutbildningar inom folkbildningen som erhåller statsbidrag genom MYH.65 Det sker ingen särskild kvalitetssäkring av arbetsmarknadsutbild- ningen till kontakttolk. Arbetsförmedlingens styrning sker främst genom de avtal med anordnare av utbildning som upprättas. Det sker inte heller någon särskild kvalitetssäkring av de utbild- ningar som tolkförmedlingar själva kan tillhandahålla, t.ex. i form av halv- eller heldagskurser. 624–5 §§ förordningen (2011:1162) med instruktion för Myndigheten för , med ändringar 2016. 631 kap. 7 § förordningen (2009:130) om . 64Folkbildningsrådet, underlag till utredningen, . 654–5 §§ förordningen (2011:1162) med instruktion för Myndigheten för . Kvalitetssäkring genom utbildning, validering och auktorisation Det bedrivs som tidigare framgått ingen tolkutbildning inom vuxenutbildning, Komvux. De förhållanden som råder kan ändå ha visst intresse som jämförelse. Skolinspektionen granskar kvaliteten i utbildningen och har rätt att begära in de underlag som krävs. Inspektionen kan om det behövs förelägga den som är upp- giftsskyldig att fullgöra denna skyldighet. ska på nationell nivå följa upp och utvärdera skolväsendet, bl.a. Komvux. Den som är föremål för nationell uppföljning ska lämna de uppgifter om verk- samheten som behöver. kan om det behövs före- lägga den som är uppgiftsskyldig att fullgöra sin skyldighet.66 Formerna för dagens system med auktorisation av tolkar och den utveckling som skett har utförligt redovisats i aktuella rapporter från Kammarkollegiet.67 Myndigheten föreskriver om de kunskapsprov som måste fullgöras för att bli auktoriserad tolk. Inledande skriftligt prov gavs på en rad olika orter, i , , , och . Provet består av tre delar. (1)realiaprov, (2) prov i allmän språkfärdighet i svenska och (3) ord- och terminologiprov från svenska till tolkspråket. Skrivtiden är när- mare och ska fullgöras utan hjälpmedel. Övningsmate- rial, gamla prov och information om hur man förbereder sig inför provet finns på Kammarkollegiets webbsida. Realiaprovet omfattar kunskaper inom flera områden, där rätt svar ska väljas bland fasta svarsalternativ. Det gäller frågor om social- och samhällsfrågor, vård och omsorg, arbetsmarknad och utbildning, juridik och migration samt tolketik och tolkningsteknik. Provet i allmän språkfärdighet utgörs av så kallade ”lucktest” där ord eller uttryck saknas och ska fyllas i. Även i denna del av provet finns fasta alternativ att välja bland. Granskning sker maskinellt genom optisk avläsning under bibehållen anonymitet för de sökande. Godkänt resultat behövs i varje delprov för att gå vidare och kallas till muntligt prov. I det munt- liga provet ingår rollspel och förhör i tolkningsteknik och yrkesetik. 6626 kap. 19 § och 22–26 §§ skollagen (2010:800). 67Kammarkollegiet (2017). Fler auktoriserade tolkar – vägen dit, respektive Tolkanvändningen i staten. Kvalitetssäkring genom utbildning, validering och auktorisation Rollspelen utförs så autentiskt som möjligt inför en av Kammar- kollegiet sammansatt bedömarkommitté. Hjälpmedel som ord- böcker, dator, papper och penna får användas. Rollspelen sker inom olika ämnesområden som anknyter till det tidigare realia- och ter- minologiprovet.68 En särskilt reglerad ansökningsavgift om tas ut vid an- sökan om att få genomgå kunskapsprov. Förutom att klara kun- skapsproven måste en auktoriserad tolk ha fyllt och inte ha för- valtare, vara känd för redbarhet och även i övrigt vara lämplig som tolk.69 Den som uppfyller kraven och genomgår prov med godkänt resul- tat, erhåller auktorisation. Auktoriserad tolk kan efter särskild pröv- ning få bevis om speciell kompetens inom visst verksamhetsområde som rättstolk eller sjukvårdstolk. Även för dessa prov finns äldre exempel och anvisningar att tillgå på Kammarkollegiets webbsida. För rättstolkning har regelverket skärpts, vilket innebär att även prima vista-tolkning ingår i Kammarkollegiets särskilda prövning (viss muntlig översättning av handlingar).70 Auktorisation och bevis om speciell kompetens är tidsbegränsat till och kan därefter förnyas. Kammarkollegiet prövar om det behövs ytterligare kunskapsprov vid förnyelse, vilket t.ex. kan behö- vas om tolken bara varit verksam i ringa omfattning.71 Verksamhet i mer än ringa omfattning anses av Kammarkollegiet innebära minst 40 tolkuppdrag . Hänsyn tas till att vissa tolkspråk har svårare förutsättningar genom att de inte är lika efterfrågade. Färre uppdrag kan i vissa fall också godtas om sökanden anför att det beror på t.ex. allvarlig sjukdom, längre utlandsvistelse, föräldraledighet eller byte av arbete och kan styrka detta med relevant underlag. Vid tvek- samma fall görs en sammantagen bedömning för att avgöra om det finns särskilda skäl för att den sökande ska kallas till ett muntligt 691 § förordningen (2007:824) med instruktion för Kammarkollegiet, 1 §, 3–4 §§ förordningen (1985:613) om auktorisation av tolkar och översättare och 10 § avgiftsförordningen (1992:191). 70Europaparlamentets och rådets direktiv /64/EU av om rätt till tolkning och översättning vid straffrättsliga förfaranden, har genom ändringar som trädde i kraft genomförts i svensk rätt genom (1942:740) och lagen (1975:689) om tystnadsplikt för vissa tolkar och översättare. 716–7 §§ förordningen (1985:613) om auktorisation av tolkar och översättare. Kvalitetssäkring genom utbildning, validering och auktorisation prov.72 Utredningen redovisar i kapitel 5 en fördjupad genomgång av ansökningar om förnyelse 2018. Auktoriserad tolk är ett reglerat yrke. Att ett yrke är reglerat innebär att det i svensk lag finns definierat vad som krävs för att få arbeta inom yrket, som viss examen, auktorisation, legitimation eller annat formellt erkännande. Den som obehörigen utger sig för att vara auktoriserad tolk kan dömas till böter. Sådan påföljd har dock ännu inte utdömts, osäkerhet råder också kring hur detta skulle tillämpas.73 EU-reglerna om erkännande av yrkeskvalifikationer syftar till att den som utövar ett reglerat yrke, till exempel en auktoriserad tolk, ska kunna arbeta inom det yrket i ett annat land inom EU än sitt hemland på samma villkor som om yrkesutövaren hade förvärvat sina yrkeskvalifikationer i det andra landet.74 Auktorisationen måste avse svenska och ett annat språk. Kammarkollegiet prövar i samband med ansökan om yrkeskvalifikationerna motsvarar provet för aukto- risation i . Om så inte är fallet kan viss kompensationsåtgärd beslutas, t.ex. kunskapsprov. Ansökningsunderlag ska inges på svenska, identitet ska styrkas och vissa registerutdrag bifogas.75 Svårigheter att auktorisera tolkar i vissa språk Kammarkollegiet anordnar auktorisationsprov för tolkar i cirka 45 språk. Det är inte möjligt att genomgå auktorisationsprov i språk där kvalificerade språkbedömare inte finns att tillgå i . Mot- svarande problematik gäller möjligheter för utbildningsanordnare att anordna utbildning i dessa språk. Det har därför inte varit möjligt att bedriva efterfrågad utbildning eller auktorisera i vissa språk. Lik- nande svårigheter rapporteras från andra länder, t.ex. . Exempel på svårigheter att anordna prov gäller önskemål om specialiserad auktorisation i somaliska. Vid sex tillfällen under perio- den –2017 har ansökningar om att få fullgöra prov för speciell 72Kammarkollegiet (2013). Riktlinjer för granskning av förnyelseansökningar. 73Kammarkollegiet, underlag till utredningen, . 74Europaparlamentets och rådets direktiv /36/EG av om erkän- nande av yrkeskvalifikationer, i lydelsen enligt och rådets direktiv /55/EU, 5 § och 8 § lagen (2016:145) om erkännande av yrkeskvalifikationer, 10 kap. 1 § och punkt 5 a i bilagan till förordningen (2016:157) om erkännande av yrkeskvalifikationer och 16 § förordningen (1985:613) om auktorisation av tolkar och översättare. 753–7 §§ KAMFS 2016:4, samt , . Kvalitetssäkring genom utbildning, validering och auktorisation kompetens som rättstolk inkommit från en och samma tolk. Kammar- kollegiet har vid samtliga tillfällen beslutat att inte pröva ansök- ningarna. Beslutet motiveras med att det saknas förutsättningar att ordna rättstolkningsprov i somaliska, då det inte funnits språk- bedömare att tillgå. Besluten överklagades till länsrätt/förvaltnings- rätt. Rätten fann att Kammarkollegiet hade fog för sina beslut, i samtliga fall avslogs överklagandet.76 Föreningen framförde kritik i anslutning till det senaste överklagandet. Föreningen såg det som olyckligt att myndig- heten inte lyckats ordna rättstolksprov i somaliska som tolken ansökt om att få göra provet. Det kunde enligt för- eningen påverka trovärdigheten för hela systemet, visade uppenbart att ansträngningar att lösa problemet inte varit tillräckliga och måste prioriteras högre än vad som skett.77 Kammarkollegiet vidhöll att det krävdes tillgång till språkbedömare med likvärdig kompetens som i övriga språk. Det skulle urholka auktorisationens betydelse och för- troendet för rättstolkar som yrkeskår om förenklad prövning skulle erbjudas i språk där tillgången på bedömare var begränsad. Mycket höga krav ställs på språkbedömare, i första hand anlitas därför experter med akademiska meriter. Auktorisationsprov i somaliska har enligt Kammarkollegiet erbjudits . Det har dock varit svårt att knyta kvalificerade språkexperter till verksamheten efter 2006, trots öppna förfrågningar och kontakter med bland annat . En bedömargrupp tillsattes 2015. Somaliskan är högt prioriterad och myndighetens ambition är att möjliggöra prov i språket för sjukvårdstolkar och rättstolkar.78 Tolken utgör en förmedlande länk i kommunikationen mellan myn- dighetsföreträdare och klienter/patienter/motsvarande, där delta- gare i samtalet inte delar samma språk. Tolkens behov av kompeten- ser kommer tydligast till uttryck för de auktoriserade tolkarna, men 76Länsrättens i , domarna , mål nr 1138–05, , mål nr 25067- 05, mål nr 12752-06, , mål nr 127755-07, samt Förvaltningsrättens i domar , mål nr 7304-12 och , mål nr 28708-17. 77Föreningen , skrivelse till Kammarkollegiet, , dnr 14.1-10568-2017. 78Kammarkollegiet, svarsskrivelse till Föreningen , , dnr 14.1-10568- 2017. Kvalitetssäkring genom utbildning, validering och auktorisation är i övrigt ofta oklart definierade. Till kompetenserna hör språk, realiakunskap, terminologi, tolkteknik och ett etiskt förhållnings- sätt, tolketik.79 Ett sådant förhållningssätt berörs i viss övergripande lagstiftning, i föreskrifter och i olika typer av ordningsregler och riktlinjer som utvecklats av myndigheter och tolkförmedlingar. Sådana regelverk och riktlinjer får betydelse för tolktjänsternas kvalitet och spelar därför avgörande roll också i frågor som rör utbildning, utformning av ramavtal, avrop, avvikelserapportering, tillsyn m.m. Färdigheter och riktlinjer är särskilt tydliga för gruppen aukto- riserade tolkar, men utformning och behov av god tolksed bör ses i ett vidare sammanhang. Den utformning som god sed fått i är i ett jämförande perspektiv med andra länder relativt kortfattad.80 Av offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) följer bland annat förbud för alla tolkar som arbetar på uppdrag av polis, åklagare eller domstol att röja eller utnyttja en uppgift som tolken fått känne- dom om i samband med tolkning inom verksamheten. Det gäller oavsett om tolken är auktoriserad eller inte.81 Vidare regleras tyst- nadsplikt för tolkar som anlitas av myndigheter, kommuner och landsting genom lagen (1975:689) om tystnadsplikt för vissa tolkar och översättare. Det har i sammanhanget uppmärksammats att tol- kar som saknar auktorisation i vissa uppgifter som anknyter till offentlig verksamhet kan undgå att träffas av kraven på sekretess.82 Det kan t.ex. gälla tolkning hos privata vård- och omsorgsgivare. I förordningen om auktorisation av tolkar och översättare anges bland annat vilka krav som ställs på auktoriserad tolk. Myndighetens särskilda föreskrifter förnyades 2017 och berör även de etiska regler som tolkar bör följa i sin yrkesverksamhet.83 Auktoriserad tolk ska enligt gällande föreskrifter samvetsgrant utföra anförtrodda uppdrag och i allt iaktta god tolksed. Det innebär att den auktoriserade tolken ska avsäga sig uppdrag som hon eller han inte bedömer sig vara kompetent att utföra på ett tillfredsstäl- 79Norström, E. m.fl. (2012). Tolken – en kulturell mellanhand, Bakom stängda dörrar. I rapporten hänvisas till forskningen, bl.a. Pöchhacker, F. (2010), Introducing interpreting studies. 80Se t.ex. den norska utformningen, /Global/tolking/retningslinjer%20for%20god%20tolkeskikk.pdf, . 812 kap. 1 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). 2017/18:KU38. Kvalitetssäkring genom utbildning, validering och auktorisation lande sätt eller om tolken av annan anledning är olämplig för upp- draget. Den auktoriserade tolken ska uppträda yrkesmässigt och affärsmässigt korrekt i alla sina yrkeskontakter. Under tolkningen ska all information återges så exakt som möjligt och den auktoriserade tolken får inte ge uttryck för åsikter och värderingar eller på annat sätt låta dem påverka tolkningen. Hon eller han får inte företräda den ena parten inför den andra och får inte utföra någon annan uppgift än att tolka, inte heller marknadsföra sina tjänster eller använda sin yrkes- titel på ett vilseledande sätt. Föreskrifterna anger också att den auktoriserade tolken inte får utnyttja information från ett tolkupp- drag till fördel för sig själv eller någon annan, om informationen inte är allmänt tillgänglig, och får inte heller använda informationen för att skada någon annan. Kammarkollegiet har tillsynsansvar över att de auktoriserade tolkarna iakttar god tolksed i enlighet med före- skrifterna. Myndigheten kan utfärda varningar eller vid allvarligare förseelser också upphäva auktorisationen.84 Kammarkollegiet ger i särskild skrift en litet fylligare redovisning av begreppet god tolksed och de rättsakter som gäller auktoriserade tolkar.85 Myndighetens föreskrifter och rekommendationer är enligt JO vägledande även för tolkar som inte är auktoriserade.86 Anknytande regelverk hos förmedlingsorgan och organisationer Tolkförmedlingsorganen och deras organisationer utformar i vissa fall egna regelverk som mer eller mindre kan anknyta till Kammar- kollegiets föreskrifter om god tolksed. Sådana ”uppförandekoder” berör ibland även förmedlingsorganet och dess arbetssätt och kan påverka utformningen av de tolktjänster som förmedlas. Yrkesregler finns även fastställda av det internationella konferenstolkförbundet. 8410 § och 14 § förordningen om auktorisation av tolkar och översättare samt 17–23 §§ Kammarkollegiets tolkföreskrifter, KAMFS 2016:4. 85Kammarkollegiet (2018). Kammarkollegiets råd till auktoriserade tolkar. 86JO:s beslut , dnr 186-2009. Kvalitetssäkring genom utbildning, validering och auktorisation Yrkesregler enligt det internationella konferenstolkförbundet (AIIC) Det internationella konferenstolkförbundet (AIIC) har fastställt en yrkesetisk kod med yrkesetiska regler. Den yrkesetiska koden anger normer för redbarhet, professionalism och tystnadsplikt som för- bundets medlemmar förväntas följa i sin yrkesutövning som konfe- renstolkar. Av koden följer bland annat att medlemmarna inte får bereda sig personlig genom konfidentiell information som de i sin verksamhet som konferenstolkar får tillgång till. Medlemmar ska inte heller acceptera uppdrag som de inte är kvalificerade för. Att åta sig ett uppdrag innebär även ett moraliskt åtagande att uppträda med den professionalism som krävs. Uppdrag och villkor som kan undergräva yrkets värdighet ska inte accepteras, konferenstolken ska också avhålla sig från att uppträda på sätt som skadar yrkets anse- ende. Det är medlemmens plikt att stödja och bistå sina kollegor. I syfte att tillhandahålla tolkning av bästa kvalitet ska förbundets medlemmar alltid sträva efter tillfredsställande villkor beträffande ljud, sikt och bekvämlighet. De ska undvika att arbeta ensamma vid simultantolkning i kabin eller utan möjlighet att vid behov bli avlöst av en kollega. En strävan ska vara att tolklag sätts samman så att syste- matisk användning av relätolkning kan avböjas. De ska även avböja uppdrag som innebär att simultantolka utan kabin, dvs. visknings- tolka, om det försämrar tolkningens kvalitet. Tolken ska begära att kunna se talaren direkt och inte acceptera att följa mötet via monitor. Arbetsdokument och texter, som ska läsas upp högt under konfe- rensen, ska sändas i förväg och en introduktion i ämnet ska också ges när så behövs. Vidare ska konferenstolken inte utföra någon annan uppgift än just konferenstolkning. Arbetsvillkor som strider mot den yrkesetiska koden eller yrkesreglerna ska inte accepteras.87 Av förbundets yrkesregler följer bland annat att medlemmarna inte ska acceptera ett kontrakt om de inte känner till de exakta vill- koren. Det måste framgå av kontraktet att tolkningen endast är avsedd att lyssnas till direkt, inga inspelningar får göras utan att konferens- tolken i förväg gett sitt medgivande. Förbundets medlemmar ska inte lämna återbud med mindre än att de kan varsko , anföra vägande skäl och föreslå ersättare. Kontrakt bör innehålla bestäm- melser för inställda uppdrag. Arvodet bestäms i det enskilda fallet om inte förbundet redan ingått sådant avtal, den etiska koden och (), Yrkesetisk kod – version 1994. Kvalitetssäkring genom utbildning, validering och auktorisation yrkesreglerna gäller även om ersättning inte utgår.