sou · H6B317 · 2018-03-12 00:00:00 — organisationsorienterade aktiviteter som utvecklar organisationens kompetens i nästa led kanaliseras till undervisningsprocessen, till exempel i arbetet med bedömning och betygssättning. Utvecklings- arbete om bedömning och betygssättning är också ett exempel på en organisationsorienterad aktivitet som innebär kvalificerande arbete utifrån lärarnas formella kunskapssystem. Lärarnas överväganden, analyser och tänkande behövs för detta utvecklingsarbete. För andra organisationsorienterade aktiviteter, så som utvecklingsarbete om kränkande behandling, kan det lika gärna innebära arbete utifrån andra professioners kunskapssystem, såsom beteendevetares. I det organisationsorienterade arbetet är det många intressenter som pockar på att få tillgång till lärarnas arbetstid. Det är därför viktigt att värdera den tid som läggs ner gentemot lärarnas tid för att arbeta med undervisningsprocessen. Lärarna är verksamheternas viktigaste resurs och bör användas strategiskt Lärarna har fått fler arbetsuppgifter som ett resultat av att skolväsen- dets uppdrag har förändrats. Utredningen menar att alla dessa arbets- uppgifter som har tillkommit i skolväsendet inte otvetydigt omfattas av lärarnas kärnuppdrag. I stället för att möta skolväsendets föränd- ringar med att ge lärarna fler arbetsuppgifter, skulle man kunna till- föra annan kompetens till skolenheten, för att försäkra att verksam- heten når målen. Figur 1.2 illustrerar att det för att fullgöra skolans hela uppdrag behövs personer som ansvarar för undervisningspro- cessen, men också personer som stödjer eleverna socialt och peda- gogiskt, personer som stödjer elever och lärare både praktiskt och administrativt, och personer som stödjer huvudmannen och skolan som organisation. Skollagen tilldelar lärarna ansvaret för undervis- ningsprocessen, men det är inte givet att alla andra funktioner behöver utföras av lärare. Vissa elevnära, praktiska och administrativa uppgifter utanför undervisningsprocessen kan också utföras av andra professioner eller funktioner. Hur kan lärares, rektorers och förskolechefers administrativa arbete minska? Stödjer elever och lärare Det finns flera vinster med att renodla lärares arbetsuppgifter. För det första kan undervisningen förbättras om lärare får mer tid för under- visningsprocessen, för reflektion kring undervisningen och lärarupp- draget, och för kompetensutveckling. Att så kan ske med renodling av arbetsuppgifter ser vi bland de verksamhetsexempel utredningen har samlat i betänkandet. Två exempel på skolor där man har renodlat arbetsuppgifterna är Vretagymnasiet och Risbroskolan. Där har man lyft mentorsuppdraget från lärarna och i stället infört heltidsmentorer respektive studiepedagoger. Heltidsmentorerna är bland annat bete- endevetare, fritidsledare och personer med lärarbakgrund. På så sätt möter man behovet av personer som stödjer elever socialt och peda- Hur kan lärares, rektorers och förskolechefers administrativa arbete minska? gogiskt, som de undervisande lärarna kan ägna mer tid åt undervisningen. Heltidsmentorerna och studiepedagogerna kan ha täta kontakter med vårdnadshavare som har behov av det, utan att detta tar tid från lärarnas tid för undervisningsprocessen. Båda sko- lorna uppger att undervisningen och elevernas resultat har förbättrats sedan de renodlade lyfte mentorskapet från lärarna. Exempel: Heltidsmentorer på Vretagymnasiet På Vretagymnasiet i har man anställt heltidsmentorer för att lärare ska kunna ägna mer tid åt undervisningen. Från bör- jan var alla de sex heltidsmentorerna internrekryterade lärare, men med tiden har ett par av dessa slutat och ersatts av andra personer med en annan bakgrund, till exempel som fritidsledare och in- struktör i yrkesämnen. Bakgrunden till satsningen är att lärare och skolledning bedömde att lärarnas uppdrag var för spretigt och innehöll för många arbetsuppgifter. Utredningen har varit i kon- takt med en av skolans lärare som berättar att elevsociala frågor och problem tidigare tog mycket tid av lärarna. Med de elevsociala frågorna följer många möten och samtal och mycket dokumentation. Den tid som lärarna tidigare lade på detta lägger de på planering, genomförande och utvärdering av undervisning. sköter heltidsmentorerna utvecklings- samtal och har till stor del tagit över föräldrakontakterna, medan lärarna i huvudsak ägnar sig åt ämnesundervisning. De föräldra- kontakter som gäller elevens kunskapsutveckling i de olika ämne- na sköts dock av lärarna på samma sätt som . Vreta- gymnasiets satsning har skett genom att omdisponera befintliga resurser och använda specialiserade funktioner. Lärarna har fått mer ämnesundervisning men splittras inte mellan mentorskapet och undervisningen. Läraren som utredningen har varit i kontakt med anser att ökningen av undervisningstiden är rimlig, eftersom heltidsmentorerna ger möjlighet för henne att fokusera på under- visningen. Även om arbetsbelastningen är hög upp- lever hon att hon nu kan hålla en högre kvalitet i sin undervisning. Också samarbetet med ämneskollegorna har ökat, och det finns mer utrymme att diskutera pedagogiska frågor med kollegorna. På Vretagymnasiet kan man se flera effekter av att renodla lärarrollen och mentorsrollen. Hur kan lärares, rektorers och förskolechefers administrativa arbete minska? har elevresultaten förbättrats. Det är fler elever som tar gymna- sieexamen. Vretagymnasiet ser också att skolans insatser fördelas mer likvärdigt över eleverna. De elever som har stora behov får mer och bättre stöd. När lärare var mentorer var tiden för mentorskapet beroende av lärarens totala arbetssituation, me- dan heltidsmentorerna kan ägna sin tid åt de elever som behöver det. Heltidsmentorerna har också fått kompetensutveckling i exempelvis samtalsteknik och coachande förhållningssätt. Rektor tar emot mycket färre samtal från missnöjda föräldrar. Rektor berättar också att även hennes arbetssituation har förbättrats i det att hon känner sig lugn över att ingen elev faller mellan två stolar. Skolan kan också arbeta mer effektivt och strukturerat med det elevstödjande arbetet, bland annat för att heltidsmentorerna är mer tillgängliga eftersom de inte är upptagna i undervisning. Exempel: Lagassistenter och studiepedagoger på Risbroskolan På 7–9-skolan Risbroskolan i har man renodlat lärarnas arbete med undervisningsprocessen genom att avlasta lärarna både administrativt och elevsocialt arbete. En lagassistent tar nu hand om de administrativa sysslor som lärarna tidigare gjorde, exem- pelvis scanning, kopiering, ljudfiler, pappersinsamling, bokbeställ- ningar med mera och studiepedagoger tar hand om mentorskapet. Om bakgrunden till beslutet att anställa studiepedagoger berättar rektorn att hon ville öka kvaliteten i undervisningen sam- tidigt som hon sänkte lärarnas stress. En lärare berättar om den tidigare frustrationen över att inte räcka till som lärare, om känslan av att lektioner var dåligt förberedda, och om att lärare upplevde att samarbete mellan kollegor saknades. Många lärare upplevde också stress över mentorstiden, vilken konkurrerade med tiden för att förbereda undervisningen. Rektorn berättar att minskad undervisningstid för lärarna, fort- satt små elevgrupper och renodling av lärarrollen ska medföra större möjligheter för lärarna att individanpassa undervisningen, mer tid för lärarna att analysera och åtgärda undervisningen, och mer tid till kollegialt lärande. Att anställa studiepedagoger är ett led i att frigöra tid för undervisningsprocessen. Hur kan lärares, rektorers och förskolechefers administrativa arbete minska? Studiepedagogerna är i huvudsak beteendevetare. Med be- teendevetarna tillförs kunskap som lärare inte självklart har, till exempel om samtalsmetodik för motiverande samtal med elever och svåra samtal med elever och föräldrar, och för att vid behov sköta kontakter med socialtjänst och polis. Genom att tillföra denna kunskap kan kvaliteten på mentorskapsarbetet höjas sam- tidigt med kvaliteten på undervisningen. Enligt arbetsmodellen på Risbroskolan ansvarar läraren för kunskapsutvecklingen och det som sker i klassrummet med eleven. Detta kan innebära vissa föräldrakontakter, exempelvis vid incidenter i klassrummet, men också för att återkommande disku- tera elevens ämnesutveckling. Läraren ansvarar för att eleverna når målen i kunskapskraven, och upprättar åtgärdsprogram efter be- slut av rektor. Studiepedagogen ansvarar för det sociala omkring eleven, exempelvis närvaro, den studiesociala situationen och uppfölj- ningar om eleven har fått det stöd hen har rätt till. Rektorn ut- trycker att studiepedagogerna är föräldrarnas förlängda arm inne i skolan. Studiepedagogerna har därför mycket kontakt med elever och föräldrar via mobiltelefon. De ingår vidare i skolans trygg- hetsteam och stödteam (elevhälsoteam). Avlastningen har inneburit att lärarna vid kan ägna mer tid åt planering och åt att dokumentera och återkoppla om elevernas kunskapsutveckling. En av lärarna berättar för utred- ningen att han lägger mer tid på att ge eleverna feedback under arbetets gång, och att han har blivit bättre på att undervisa. Rek- torn berättar att utvärderingar visar att lärarna är väldigt nöjda, och att deras stress har minskat. Sedan studiepedagogerna infördes har vidare lärarnas korttidssjukfrånvaro sjunkit och elevernas meritvärden har ökat. Införandet av studiepedagoger har också förbättrat rektorns egen arbetssituation. Enligt rektor ger det arbete som studiepedagogerna och stödteamet gör henne bra förutsättningar för att kunna vara en pedagogisk ledare och finnas med i verksamheten för att göra klassrumsbesök och säkerställa kvaliteten i undervisningen. Rektors och biträdande rektors roll är att säkerställa att allt sköts bra och att skolan följer alla regler, medan andra genomför det nödvändiga arbetet med elever och föräldrar. Hur kan lärares, rektorers och förskolechefers administrativa arbete minska? Utredningen ser också möjligheter i att de uppgifter som inte tillhör lärares kärnuppdrag kan utföras med en högre kvalitet om de utförs av andra professioner eller funktioner med rätt utbildning för uppgif- ten. Även detta vittnar såväl Vretagymnasiet som Risbroskolan om. Dels har de som har ett renodlat mentorsuppdrag mer tid för men- torsrollen än lärarna hade när det integrerades i lärarrollen, dels har de i sin utbildningsbakgrund eller med tillförd kompetensutveckling mer kompetens för mentorsrollen än den ordinarie klass- eller ämnes- läraren. En annan vinst med en renodling av lärares arbetsuppgifter är en bättre arbetsmiljö och minskning av yrkesgruppens stress. På kort sikt leder det till större tillfredställelse, färre sjukskrivningar och san- nolikt en bättre undervisning, och på lång sikt till att läraryrket fram- står som mer attraktivt för såväl de yrkesverksamma som de som ska välja yrke. Även dessa effekter ser vi bland våra verksamhetsexempel. På Risbroskolan är lärarna mindre stressade och har färre sjukdagar per person och år sedan studiepedagoger infördes och mentorsupp- draget lyftes från lärarna. På ser rektorn att det har blivit lättare att rekrytera lärare till skolan sedan man anställde läraradministratörer och lärarna tydligare kan ägna sig åt lärarupp- draget. Exempel: Läraradministratörer på Gröna Dalen-skolan På F–9-skolan Gröna Dalenskolan i avlastar man lärarna genom att tillföra personer som stödjer lärare administrativt och praktiskt, i form av läraradministratörer som tar hand om arbetsuppgifter som ligger utanför undervisningen. Exempel på arbetsuppgifter som utförs av läraradministratörer är att inven- tera och beställa böcker och material, fördela skåp, hjälpa till med glömda inloggningar, hålla koll på vem som varit sjuk och fördela läxor och prov som de har missat. Läraradministratören samlar och delar ut information, följer upp frånvaro, arbetar med it-frågor, organiserar lovskola och hanterar ”alla möjliga papper”. Utredningen har varit i kontakt med lärare på skolan samt skolans rektor. Dessa har berättat att läraradministratören bidrar till det pedagogiska arbetet genom att ta fram material, exempelvis bildstöd, genom att sortera material i ämnespärmar, och genom att med sitt stöd ge lärarna förutsättningar för att initiera nya projekt, Hur kan lärares, rektorers och förskolechefers administrativa arbete minska? till exempel utomhuspedagogik. Läraradministratören underlättar också arbetet med elevstödda utvecklingssamtal genom att stötta med pappershanteringen och mata in i digitala system. Rektorn berättar att bakgrunden till satsningen på läraradmi- nistratörer är att man på skolan konstaterade att det i lärarnas arbetstid fylldes på med för mycket administrativt arbete. Man bedömde att vissa uppgifter tillhörde läraren, men att det också fanns sådant som lärare var överkvalificerade för. Därför beslutade man att rekrytera läraradministratörer. En av skolans lärare be- rättar att läraradministratören har underlättat hennes arbete som lärare genom att ta hand om sådant som annars skulle ta tid från planering, utvärdering och förbättringar av undervisningen till- sammans med den kollega hon har ett tätt samarbete med. Sam- planering fanns redan innan läraradministratörerna anställdes, men har kollegorna mer tid till gemensamt arbete. Läraren anser vidare att diskussionen om vad som går att lämna över till en läraradministratör är viktig. Vad måste en lärare göra och vad kan läraradministratören göra? Rektorn berättar att Gröna Dalen-skolan har haft fördelar i lärarrekryteringen sedan man infört läraradministratörer. I valet mellan flera tjänster har lärare valt Gröna Dalen-skolan då de har ansett att de där får ägna mer tid åt läraruppdraget. Fler personalkategorier kan öka lärares tid för undervisningen Ett sätt att frigöra lärarnas tid för undervisningen är att utöka verk- samheten med fler personalkategorier. Detta har huvudmännen goda möjligheter till, vilket exempel från , Vretagym- nasiet och Risbroskolan visar. På så sätt får lärare mer utrymme för att planera och utveckla undervisningen enskilt eller tillsammans med kollegor, och för kompetensutveckling. Övriga personalkategorier utför arbetsuppgifter som skolan ansvarar för men som inte ingår i undervisningsprocessen. Det är sådant som stödjer undervisningen eller verksamheten men inte innebär undervisning. På så sätt kan de legitimerade lärarna användas mer effektivt i undervisningen, och verkningarna av lärarbristen mildras. De utökade personalkategorierna kan vara administratörer som avlastar lärarna administrativt och praktiskt arbete, som Gröna Hur kan lärares, rektorers och förskolechefers administrativa arbete minska? Dalen-skolans läraradministratörer, eller sådana som avlastar elev- socialt arbete, som Risbroskolans studiepedagoger och Vretagym- nasiets heltidsmentorer. Det som är gemensamt för de tre exemplen är att lärarna har fått mer tid för undervisningsprocessen, och att de tillkommande personalkategorierna har tillfört kompetens och tid för arbetsuppgifter som tidigare trängde undan tiden för undervisningen. Förutsättningar och behov ser olika ut hos olika huvudmän och i olika skolor. De exempel som utredningen lyfter fram visar att det finns olika sätt att renodla lärarnas arbetsuppgifter genom att tillföra nya personalkategorier. Gemensamt för exemplen är att frågan om vilka arbetsuppgifter som kan lyftas bort från lärarna har krävt en del diskussion och en del tankeprocess. Vad som har lyfts bort skiljer sig mellan de olika exemplen, liksom organisering och finansiering. I bland har skolan tagit hjälp av statsbidrag för att kunna anställa fler, medan man i andra fall har omfördelat befintliga resurser och gett lärarna en något större undervisningsmängd mot att vissa arbetsupp- gifter som inte tillhör undervisningen lyfts bort. Exemplen visar att det går att lyfta bort arbetsuppgifter från lärare utan att staten i reglering pekar ut vilka arbetsuppgifter som lärare ska göra och inte göra. Skolor och huvudmän har ju också olika förut- sättningar. Utredningen anser att det är huvudmannens och rektorns uppgift att, tillsammans med lärarna, bedöma om fler yrkeskategorier ska anställas och vilka arbetsuppgifter de ska ha för att på bästa sätt underlätta för lärarna i varje verksamhet. Det viktiga är att huvud- mannen verkligen gör analysen av vad som ska göras och vem som ska göra det. Det är också nödvändigt att huvudmannen och rektorn organiserar arbetet på så sätt att den avlastande personalens stöd till läraren blir så effektivt som möjligt. De olika intressenterna kring lärarna är positiva till fler yrkeskate- gorier i skolan. De två lärarorganisationerna och har båda i bland annat debattartiklar och rap- porter framhållit att lärares arbete med undervisningen behöver fredas genom att andra yrkeskategorier tar över arbetsuppgifter som inkräktar lärare har för att exempelvis planera under- visningen.148 I de fackliga organisationernas exempel på arbetsuppgif- ter som skulle kunna utföras av andra än lärare ingår verksamhetsnära administrativa och praktiska uppgifter, liksom elevsocialt arbete. 148 (2016e), (2015) och (2016b). Hur kan lärares, rektorers och förskolechefers administrativa arbete minska? Även Huvudmännens expertråd för skolutveckling, vilket tillsattes 2015 av Kommuner och Landstings (SKL) och , rekommenderar att huvudmän och skolledare begränsar, renodlar och fördelar lärares arbetsuppgifter på fler.149 De personalgrupper som kan tillföra kompetens till skolväsendets verksamheter kan ha olika bakgrund. På flera ställen har utbildnings- anordnare startat utbildningar för lärarassistenter. Det är inom yrkes- högskolan och folkhögskolan som lärarassistentutbildningarna ges, och av utbildningsbeskrivningarna framgår att det är en titel med bredd och skiftande innehåll. Vissa utbildningar har tonvikten på skoladministration och inriktas på lärarstöd, medan andra fokuserar på elevstöd och huvudsakligen innehåller pedagogik och psykologi. Ytterligare andra kombinerar inriktningarna elev- och lärarstöd. Det är tydligt att lärarassistentfunktionen är under utveckling och att det kan innebära många olika saker. På avslutade den första kullen utbildade lärarassistenter sin utbildning . Utredningen ser positivt på denna utveckling. Men det finns också traditionella yrkeskategorier som kan vara tänkbara för den huvudman som ska tillföra kompetens till skol- väsendets verksamheter, till exempel administratörer, socialpedago- ger, socionomer och andra beteendevetare. Relevanta utbildningar finns tillgängliga inom gymnasieskolan, den kommunala vuxenutbild- ningen, och högskolan. Befintliga statsbidrag ger möjlighet att förstärka med personal och ge lärare mer tid för undervisningsprocessen Utredningen har övervägt att föreslå ett nytt specialdestinerat stats- bidrag för personalförstärkningar i skolväsendet. Utredningen väljer dock att inte föreslå detta, dels då det är huvudmannens ansvar att svara för personalen i skolväsendet, dels då det finns en rad statliga statsbidrag som kan användas till personalförstärkningar (se 9.4.4 ovan). Utredningen vill däremot uppmärksamma huvudmän på möjligheterna att använda de befintliga statsbidragen för att kunna göra personalförstärkningar och därigenom ge lärare mer tid för undervisningsprocessen. Det gäller exempelvis subventionerade an- 149 Huvudmännens expertråd för skolutveckling (2015). Hur kan lärares, rektorers och förskolechefers administrativa arbete minska? ställningar inom arbetsmarknadsområdet, fler anställda i lågstadiet, personalförstärkning inom elevhälsan och specialpedagogik, jämlik- hetspeng, det generella statsbidrag som går under namnet välfärds- miljarderna, det socioekonomiskt viktade resurstillskottet som till- förts i och med budgetpropositionen och ett tillfälligt till- skott till gymnasieskolans introduktionsprogram. En informations- insats om befintliga statsbidrag ska genomföras enligt regeringens förslag i budgetpropositionen . Utredningen bedömer därför att det inte behövs ytterligare statsbidrag för personalförstärkningar i skolväsendet. 9.5.3Rektorer och förskolechefer behöver organisatoriska förutsättningar för sitt ledarskap Utredningens bedömning: Rektorer och förskolechefer behöver ha goda förutsättningar för att leda och samordna det pedagogiska arbetet på skol- eller förskoleenheten. Ansvar behöver balanseras mellan huvudmannen och rektorn eller förskolechefen, och stöd riktas från huvudmannen till rek- torn, i stället för tvärtom. Huvudmännen bör också se till att organisationens design möj- liggör för förskolechefer och rektorer att fullgöra sina uppdrag. Det kan till exempel gälla att se till att det finns tillräckligt många rektorer. Rektorer och förskolechefer ska leda och samordna det pedagogiska arbetet på skol- eller förskoleenheten, och har ett särskilt ansvar för att utbildningen utvecklas. De har mandat att besluta om den inre organisationen på enheten och har ansvar för att fördela dess resurser efter de behov som finns hos barnen och eleverna. I sin ledarroll har rektorer och förskolechefer såväl resultatansvar och personalansvar liksom ett stort ansvar för en verksamhet med barn- och elevgrupper. Det är huvudmannens roll att ge rektorn och förskolechefen för- utsättningar för att ta detta omfattande ansvar. kringskärs ofta rektorers och förskolechefers möjligheter av begränsade resurser och en hög arbetsbelastning. I Corins och Björks rapport om chefers organisatoriska förut- sättningar i kommunerna drar de slutsatsen att chefer inom vård, Hur kan lärares, rektorers och förskolechefers administrativa arbete minska? skola och omsorg generellt arbetar under sämre förhållanden med större obalans mellan krav och resurser jämfört med chefer inom tek- niska verksamheter.150 Detta gäller i synnerhet första linjens chefer, vilket i skola, förskola och vuxenutbildning innebär rektorer och för- skolechefer. Dessutom saknas ofta arenor för dialog om mål och medel i omsorgs- och skolverksamheterna. Även Statskontoret pekar på en obalans mellan rektorers ansvar och deras mandat, och deras bristande inflytande över den budgetmässiga prioriteringen i kom- munerna.151 Obalansen leder till att många rektorer saknar möjlig- heter att rusta sin organisation på ett sätt som möjliggör de bästa förutsättningarna för undervisning och lärande. Det är viktigt att huvudmannens organisation utformas för att ge rektorn och förskolechefen rätt förutsättningar för en bra verksam- het. I de allmänna råden för måluppfyllelse i förskolan uttrycker Skol- verket att huvudmannen bör ge förskolechefen organisatoriska för- utsättningar att vara pedagogisk ledare vid varje förskoleenhet som hon eller han ansvarar för.152 Utredningen instämmer med Skolver- kets bedömning, och menar att detta också gäller rektorer. Att ge rektor goda förutsättningar handlar inte om att huvudman- nen ska lyfta bort ansvar eller mandat från rektorn eller för- skolechefen. Rektorn och förskolechefen behöver ha helhetsansvaret för att kunna bedriva ett direkt och indirekt pedagogiskt ledarskap med såväl klassrums- eller verksamhetsbesök som visionsarbete, upp- följning, analyser och kompetensutvecklingsplaner. I stället handlar det om att huvudmannen behöver ge rektorer och förskolechefer för- troende, resurser och mandat för att rusta sin organisation för bästa möjliga verksamhet, och om att vara varsam med att ta rektorns och förskolechefens tid till sådant som riktar tid och koncentration bort från verksamheten. Det kan också handla om att erbjuda rektorn eller förskolechefen stöd så att hens tid räcker till arbetsuppgifter och aktiviteter som bidrar till ökad kvalitet i undervisningen. I Skolinspektionens granskning av rektors pedagogiska ledarskap är det vanligast att rektorer får stöd med personal-, budget- och elev- hälsofrågor, men att mer än hälften önskar ytterligare stöd från Vanligast är att rektorerna vill ha stöd för admi- 150Corin, L. & , L. (2017). 151Statskontoret (2016b). 152Skolverket (2017a). 153Skolinspektionen (2012).