sou · H6B351 · 2018-06-26 00:00:00 — Samtalen fördes kring två teman, dels klimatpåverkan från byggskedet, dels övrig miljöpåverkan från byggskedet. För detta delbetänkande har kommittén utsett en referensgrupp bestående av 21 personer med miljökunskap från byggsektorn, fastig- hetssektorn, byggmaterialindustrin, återvinningsindustrin, arkitekter, forskare, kommuner och en myndighet, som inte finns represen- terad i expertgruppen. Kommittén har träffat referensgruppen för att diskutera hinder för resurseffektiv och miljöanpassad användning av byggmaterial, tänkbara förslag för att komma tillrätta med de identifierade hindren och konsekvenser av olika potentiella förslag. Utöver ovan nämnda möten har kommittén haft ett flertal samråds- möten med representanter för samt bilaterala möten med Byggmaterialindustrierna, , IQ Samhällsbyggnad, IVL , Smart Built Environment, , , Upphandlings- myndigheten och arkitekter. Kommittén lät genom- föra två enkäter: en till arkitekter, byggbolag, exploatörer, byggmaterial- leverantörer, fastighetsbolag samt kommuner och länsstyrelser som använder byggregler regelbundet och en till allmänheten. De flesta frågorna i enkäten handlade om byggregler i allmänhet, men några frågor handlade om miljöpåverkan från byggandet. Resultatet av enkäten redovisas i kapitel 6. Totalt genomfördes 2 773 intervjuer. skickade kommittén ut en enkät till byggentre- prenörer och projektutvecklare via branschorganisationen . Frågorna som ställdes rörde framför allt spårbarhet och kemiskt innehåll för byggprodukter, resurseffektivitet och avfalls- hantering samt miljöbedömningssystem. Enkäten skickades via e-post till samtliga och var öppen till . Totalt inkom 204 svar på enkäten. Av de svarande uppgav att de tillhör kate- gorin entreprenör för bostadshus och andra byggnader (SNI 41.2), att de tillhör kategorin firma för byggnadssnickeriarbeten (SNI 43.32), att de tillhör kategorin golv- och beläggnings- firma (SNI 43.33) och att de tillhör kategorin övriga spe- cialiserade bygg- och anläggningsentreprenörer (SNI 43.99). Övriga kategorier som finns representerade bland de svarande, med 1–4 pro- cent, är: firma för puts-, fasad-, och stuckatörsarbeten, utvecklare av byggprojekt, anläggningsentreprenör för vägar och järnvägar, firma för mark- och grundarbeten, annan bygginstallationsfirma, byggnads- plåtslageri eller annan entreprenör för takarbeten, andra anläggnings- entreprenörer, rivningsfirma, annan firma för slutbehandling av bygg- nader samt måleri eller glasmästeri. De svarande företagen har alltifrån noll (enmansföretag) till över 500 anställda. Resultatet av enkäten redovisas i kapitel 6. Kommittén har låtit genomföra två konsultstudier genom IVL för att dels sammanställa forskningsläget och affärs- modeller inom cirkulär ekonomi i byggandet,34 dels analysera förut- sättningarna för utökat producentansvar för vissa byggprodukter.35 Resultaten av studien om producentansvar sammanfattas i kapitel 6 och redovisas i sin helhet i bilaga 5. Vidare har kommittén anlitat för att beskriva fyra historiska exempel där byggprodukters innehåll har skapat innemiljö- problem och behov av sanering. Exemplen beskrivs i bilaga 2. Slutligen har kommittén beställt statistiskt underlag från Industri- fakta i form av byggmaterialvärden per beställare/byggherre, baserat på aktuella volymer för bygginvesteringar och underhållskostnader samt uppgifter om produktion, import, export samt distribution av byggvaror. Resultatet av studierna redovisas i kapitel 4 och bilaga 4. Kommittén har arbetat med konsekvensanalysen parallellt med övrigt utredningsarbete. I arbetet med att identifiera och överväga möjliga förslag har konsekvenserna av dessa diskuterats med såväl referens- grupp som expertgrupp. Betänkandet inleds med en redogörelse för de samhällsmål som finns för att uppnå resurseffektiv byggmaterialanvändning och hur de är tänkta att uppnås (kapitel 2). Därefter beskriver kommittén bygg- produkters miljöpåverkan samt de huvudsakliga hindren för resurs- effektiv byggmaterialanvändning (kapitel 3). Vidare beskrivs bygg- materialmarknaden samt vilka aktörer som gör val av byggmaterial och deras förutsättningar (kapitel 4). Därefter beskriver vi den poten- tial som finns för resurseffektiv byggmaterialanvändning (kapitel 5). Vidare redogör kommittén för initiativ som pågår för att främja 34IVL (2017), Cirkulär ekonomi i byggbranschen – Sammanfattande översikt av forskningsläget och goda exempel, rapport 5895. 35IVL (2018), Analys av förutsättningarna att införa producentansvar för vissa byggprodukter rapport 5913. resurseffektiva byggmaterialval och de behov av ytterligare åtgärder som har identifierats av den svenska bygg- och fastighetsbranschen, och myndigheter samt EU (kapitel 6). Därefter föl- jer en redogörelse för aktuella styrmedel för information och kravställ- ning om byggprodukter (kapitel 7). Slutligen presenteras kommitténs förslag (kapitel 8) och konsekvenser av dessa (kapitel 9). I bilagorna finns kommitténs direktiv (bilaga 1), en redogörelse med historiska exempel (bilaga 2), statistik om byggmaterials andel av produktionskostnaden (bilaga 3), statistik om import, export och produktion av byggprodukter i (bilaga 4) samt en analys av för- utsättningarna för att införa producentansvar för vissa byggprodukter (bilaga 5). 2Samhällsmål för resurseffektiv byggmaterialanvändning I detta kapitel beskriver kommittén de samhällsmål som finns för att uppnå resurseffektiv byggmaterialanvändning och hur de ska uppnås. 2.1Internationell strävan mot en hållbar utveckling antog 17 globala mål för hållbar utveckling genom Agenda 2030. Syftet med målen är att uppnå en hållbar utveck- ling genom att bland annat tackla klimatförändringar och skydda miljön.1 Ett antal delmål som berör resurseffektiv byggmaterialanvänd- ning har satts upp till 2030. Till 2030 ska: •mängden avfall minska väsentligt genom åtgärder för att före- bygga, minska, återanvända och återvinna avfall, •en hållbar förvaltning och ett effektivt nyttjande av naturresurser uppnås, och •påverkan på människors hälsa och miljön till följd av skadliga kemikalier och material minska.2 Vad som menas med hållbar utveckling konkretiseras i i 16 miljökvalitetsmål, som delas upp i etappmål.3 Miljökvalitetsmålen beskriver det tillstånd i den svenska miljön som ska nås. Målen följs upp med indikatorer.4 1Förenta Nationerna, /sustainabledevelopment/development-agenda/, besökt . 2Förenta Nationerna (2015), delmål 3.9, 6.3, 12.2 och 12.5, Transforming our world: The 2030 agenda for sustainable development. 3Proposition 2009/10:155, Svenska miljömål – för ett effektivare miljöarbete, s. 11. 4Naturvårdsverket, /Miljoarbete-i-samhallet/Sveriges- miljomal/Miljokvalitetsmalen/, besökt . Samhällsmål för resurseffektiv byggmaterialanvändning 2.2EU:s målsättning om resurseffektivitet Europeiska Unionens (EU) miljöpolitik ska bland annat bidra till att nyttja naturresurser varsamt, skydda människors hälsa och miljön samt bekämpa klimatförändringarna.5 EU:s miljöpolitik bygger på försiktighetsprincipen och på principerna att förebyggande åtgärder bör vidtas, att miljöförstöring företrädesvis bör hejdas vid källan och att förorenaren ska betala.6 Initiativet Ett resurseffektivt syftar till att skapa en ram för politiska åtgärder för att stödja omställningen till en resurseffektiv och koldioxidsnål ekonomi som ska bidra till att: •förbättra de ekonomiska resultaten och minska resurs- användningen, •trygga försörjningen av väsentliga resurser, •hitta och skapa nya möjligheter till ekonomisk tillväxt och mer innovation samt stärka unionens konkurrenskraft, och •bekämpa klimatförändringen och begränsa resursanvändningens miljöpåverkan.7 Inom EU har en rad initiativ tagits för att öka resurseffektiviteten i byggandet. I Färdplan för ett resurseffektivt föreslog Europeiska kommissionen (kommissionen) att byggnader ska renoveras och byggas mer resurseffektivt. Som en mil- stolpe angav kommissionen bland annat att ska upp- förande och renovering av byggnader ske enligt höga krav på resurs- effektivitet där livscykeltänkandet tillämpas allmänt.8 I ett meddelande 2014 Om möjligheter till resurseffektivitet inom byggsektorn uppgav kommissionen att intresset för att förbättra resurs- effektiviteten inom byggsektorn ökar på nationell nivå och EU-nivå, men att olika nationella offentliga och privata strategier leder till ett alltmer komplicerat arbetsklimat för alla intressenter. 5Artikel 191.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. 6Artikel 191.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. 7Europeiska kommissionen, KOM(2011) 21 av , Ett resurseffektivt , s. 2–3. 8Europeiska kommissionen, KOM(2011) 571 av , Färdplan för ett resurs- effektivt , s. 19. Samhällsmål för resurseffektiv byggmaterialanvändning gemensamma mål, indikatorer, data och bristen på ömsesidigt erkän- nande av olika metoder leder enligt kommissionen till snedvridningar på den inre marknaden.9 Enligt kommissionens meddelande Att sluta kretsloppet – en EU-handlingsplan för den cirkulära ekonomin är övergången till en mer cirkulär ekonomi, där värdet på produkter, material och resurser behålls i ekonomin och generering av avfall mini- meras, nödvändig för att utveckla en hållbar, koldioxidsnål, resurs- effektiv och konkurrenskraftig ekonomi.10 Tillsammans med hand- lingsplanen lade kommissionen fram ett lagstiftningspaket för att minska mängden avfall och öka återvinningen. Kommissionen lade också förslag på kompletterande åtgärder som utarbetande av kvalitets- normer för returråvaror för att öka förtroendet hos aktörerna på den inre marknaden, åtgärder inom ekodesign för att främja produkters reparerbarhet, hållbarhet och återanvändbarhet samt en strategi för plast i den cirkulära ekonomin.11 Enligt kommissionen kan den cirku- lära ekonomin stimulera EU:s konkurrenskraft genom att skydda företagen mot problem på grund av knappa resurser samt skapa nya affärsmöjligheter samt innovativa och effektiva sätt att producera och konsumera.12 har välkomnat kommissionens med- delande om cirkulär ekonomi i stort och anfört att en cirkulär ekonomi är en prioriterad fråga för regeringen.13 Som framgår ovan är minimering av avfall centralt för en resurs- effektiv byggmaterialanvändning. EU:s ramdirektiv om avfall ska bidra till att EU närmar sig ett återvinningssamhälle. 9Europeiska kommissionen, COM(2014) 445 av , Om möjligheter till resurs- effektivitet inom byggsektorn, s. 53. 10Europeiska kommissionen COM(2015) 614 av , Att sluta kretsloppet – en EU- handlingsplan för den cirkulära ekonomin, s. 2. 11Europeiska kommissionen (2018), pressmeddelande , Att sluta krets- loppet: Kommissionen antar ett ambitiöst nytt paket om cirkulär ekonomi för att öka konkurrens- kraften, skapa jobb och generera en hållbar tillväxt. 12Europeiska kommissionen COM(2015) 614 av , s. 2. 13Regeringskansliet (2015), Faktapromemoria 2015/16:FPM30, s. 1. Samhällsmål för resurseffektiv byggmaterialanvändning ett samhälle som strävar efter att undvika avfallsgenerering och använ- der avfall som en resurs.14 Avfall definieras som varje ämne eller före- mål som innehavaren gör, avser att göra sig av med eller är skyldig att göra sig av med.15 Direktivet syftar till att förebygga eller minska de negativa följderna av generering och hantering av avfall samt få till stånd en effektiv resurs- användning.16 2.3.1Mål för bygg- och rivningsavfall Bygg- och rivningsavfall är särskilt prioriterat i EU:s ramdirektiv om avfall för att nå målsättningen om ett europeiskt resurseffektivt åter- vinningssamhälle. Direktivet ålägger medlemsländerna att vidta alla nödvändiga åtgärder för att förberedandet för återanvändning17, materialåtervinning och annan återvinning av icke-farligt byggnads- och rivningsavfall ska öka till minst 70 viktprocent senast 2020.18 Målet har införts som ett etappmål i det svenska miljökvalitets- målet God bebyggd miljö, som bland annat syftar till att uppnå en långsiktigt god hushållning med mark, vatten och andra resurser.19 Inom ramen för etappmålet ska det farliga avfallet fasas ut.20 Avfallsminimering är därmed en del av miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö. Åtgärder inom avfallsområdet påverkar även av möj- ligheterna att nå andra miljökvalitetsmål som Giftfri miljö och Begrän- sad klimatpåverkan.21 14Skäl 28 i och rådets direktiv /98/EG av om avfall (ramdirektivet om avfall). 15Artikel 3.1 i ramdirektivet om avfall samt 15 kap. 1 § (1998:808). 16Artikel 1 i ramdirektivet om avfall. 17Med förberedelse för återanvändning avses enligt artikel 3.16 i ramdirektivet om avfall återvinningsförfaranden som går ut på kontroll, rengöring eller reparation, genom vilka pro- dukter eller komponenter av produkter som har blivit avfall bereds för att användas igen utan någon annan förbehandling. 18Artikel 11.2 och 11.2b) i ramdirektivet om avfall. 19Naturvårdsverket, /Miljomalen/15-God-bebyggd-miljo/, besökt . 20Miljödepartementet (2012), Svenska miljömål – preciseringar av miljökvalitetsmålen och en första uppsättning etappmål, Ds 2012:23, s. 146 samt 152–156. 21Naturvårdsverket, /etappmalen/Avfall/, besökt . Samhällsmål för resurseffektiv byggmaterialanvändning 2.3.2Avfallshierarkin styr mot målet I ramdirektivet om avfall uppställs en avfallshierarki som ska gälla som prioriteringsordning för lagstiftning och politik. Avfallshierarkin är: förebyggande, återanvändning, materialåtervinning, annan återvinning, till exempel energiåtervinning, och bortskaffande.22 Med förebyggande avses åtgärder som vidtas innan ett ämne, ett material eller en produkt blivit avfall och innebär en minskning av: •mängden avfall, inbegripet återanvändning av produkter eller för- längning av produkters livslängd, •den negativa påverkan av miljön och människors hälsa genom det genererade avfallet, eller •halten av skadliga ämnen i material och produkter.23 Med återanvändning avses förfaranden som innebär att produkter eller komponenter som inte är avfall återanvänds i samma syfte för vilket de ursprungligen var avsedda.24 Begreppet materialåtervinning (som kommittén benämner återvin- ning) innebär ett återvinningsförfarande där avfallsmaterial upparbetas till produkter, material eller ämnen, antingen för det ursprungliga ändamålet eller för andra ändamål.25 Vissa avfallsflöden får avvika från hierarkin när det är motiverat med hänsyn till livscykelstänkandet vad det gäller den allmänna påverkan av generering och hantering av sådant avfall.26 Direktivet är bindande för medlemsländerna med avseende på det resultat som ska uppnås, men överlåter åt de nationella myndigheterna att bestämma form och tillvägagångssätt för genomförandet.27 Med- lemsländerna ska i enlighet med försiktighetsprincipen28 och principen om förebyggande åtgärder29 inrätta ramverk för att förebygga, minska och i möjligaste mån från början eliminera källorna till förorening eller 22Artikel 4.1 i ramdirektivet om avfall. 23Artikel 3.12 i ramdirektivet om avfall. 24Artikel 3.13 i ramdirektivet om avfall. 25Artikel 3.17 i ramdirektivet om avfall. 26Artikel 4.2 i ramdirektivet om avfall. 27Artikel 40 i ramdirektivet om avfall och artikel 288 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. 28Artikel 191.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Samhällsmål för resurseffektiv byggmaterialanvändning olägenheter genom att vidta åtgärder så att erkända risker elimineras.30 Direktivet har genomförts i svensk rätt genom bestämmelser i miljö- balken (1998:808) och avfallsförordningen (2011:927). Avfallshierarkin har genomförts i 15 kap. 10 § . I anges att alla som bedriver en verksamhet eller vidtar en åtgärd ska hushålla med råvaror och energi samt utnyttja möjligheterna att minska mängden avfall, minska mängden skadliga ämnen i material och produkter, minska de negativa effekterna av avfall och återvinna avfall.31 2.3.3Medlemsländerna ska främja nätverk och får uppmuntra produktutveckling Enligt ramdirektivet om avfall ska medlemsländerna vidta lämpliga åtgärder för att främja återanvändning av produkter och förberedelse för återanvändning, framför allt genom att främja inrättande av och stöd till nätverk för återanvändning, framtagande av upphandlings- kriterier, kvantitativa mål eller andra åtgärder.32 Vidare får medlems- länderna vidta lämpliga åtgärder för att uppmuntra en produktutform- ning som minskar inverkan på miljön och genereringen av avfall under produktionen och den efterföljande användningen av produkterna.33 2.3.4Nya mål och regleringar inom avfallsområdet Inom ramen för för cirkulär ekonomi presenterade kommissionen ett avfallspaket med förslag på revideringar av ett fler- tal EU-direktiv inom avfallsområdet.34 Europeiska unionens råd (rådet) informerade i ett pressmeddelande om att rådet och har nått en överenskommelse handlar om: •nya bindande mål för avfallsminskning som ska uppfyllas , 2030 och 2035. Målen omfattar kommunalt avfall och för- packningsavfall som återvinns (med särskilda mål för olika för- packningsmaterial) samt mål för kommunalt avfall som deponeras, 30Skäl 30 i ramdirektivet om avfall. 312 kap. 5 § . 32Artikel 11.1 i ramdirektivet om avfall. 33Artikel 8.2 i ramdirektivet om avfall. 34Europeiska kommissionen, KOM(2015) 614/2 av , Att sluta kretsloppen – för en cirkulär ekonomi. Samhällsmål för resurseffektiv byggmaterialanvändning •tydligare definitioner av centrala avfallsbegrepp, •ett förstärkt genomförande av avfallshierarkin genom ekono- miska instrument och kompletterande åtgärder för att förebygga uppkomsten av avfall, och •främjande av återanvändning av produkter och förbättrad material- återvinning.35 Överenskommelsen innebär att ändringar kommer att ske i ramdirek- tivet om avfall, direktivet om förpackningsavfall36, direktivet om depo- nering av avfall37, direktivet om avfall som utgörs av eller innehåller elektrisk och elektronisk utrustning38, samt direktivet om batterier och ackumulatorer och förbrukade batterier och ackumulatorer39. Överenskommelsen bekräftades genom beslut i Europaparlamen- tet respektive rådet den 22 maj 2018.40 2.3.5Krav på ekodesign för att byggprodukter ska kunna återanvändas och återvinnas EU:s ekodesigndirektiv41 omfattar energikrav på produkter i ett livs- cykelperspektiv, däribland byggprodukter som exempelvis fönster och isoleringsmaterial. Direktivet ska bland annat bidra till en hållbar utveckling genom ökad energieffektivitet och högre miljöskydds- nivå.42 I ekodesigndirektivet anges att de allra flesta produktkategorier som finns på marknaden påverkar miljön i olika grad. För att gynna en hållbar utveckling bör ständiga minskningar av dessa produkters 35Europeiska unionens råd (2017), pressmeddelande 816/17 av , Rådet och parlamentet når preliminär överenskommelse om EU:s nya avfallslagstiftning. 36Europaparlamentets och rådets direktiv /62/EG av om förpack- ningar och förpackningsavfall (förpackningsdirektivet). 37Rådets direktiv /31/EG av om deponering av avfall (deponerings- direktivet). 38Europaparlamentets och rådets direktiv /19/EU av om avfall som utgörs av eller innehåller elektrisk och elektronisk utrustning (WEEE-direktivet). 39Europaparlamentets och rådets direktiv /66/EG av om batterier och ackumulatorer och förbrukade batterier och ackumulatorer (batteridirektivet). 40 , PV(2018)04-18, Minutes of the sitting of Wednesday , §12.7–12.10 och , 8717/18 PTS A 32. List of ’A’ items (Education, Youth, Culture and Sport) 22 and 23 2018. 41 och rådets direktiv /125/EG av om upp- rättande av en ram för att fastställa krav på ekodesign för energirelaterade produkter (eko- designdirektivet). 42 Skäl 4 i ingressen och artiklarna 1 och 2.23 i ekodesigndirektivet. Samhällsmål för resurseffektiv byggmaterialanvändning övergripande miljöpåverkan uppmuntras, i synnerhet genom att de främsta källorna till negativ miljöpåverkan kartläggs och genom att överföring av föroreningar undviks, när förbättringen inte medför orimligt höga kostnader.43 Produkter med en försäljnings- och handelsvolym som uppgår till mer än 200 000 enheter och som har en betydande miljöpåverkan, men potential till förbättring, ska enligt direktivet omfattas av en genomförandeåtgärd eller en självreglering.44 När kom- missionen utarbetar genomförandeåtgärder ska kommissionen fast- ställa de relevanta parametrarna för ekodesign. Sådana parametrar kan bland annat vara möjlighet till återanvändning och materialåtervinning uttryckt i antal använda material och komponenter, användning av standardkomponenter, tidsåtgång vid demontering, eventuella special- verktyg som behövs för demontering, användning av kodningsstan- darder för komponenter och material för att kartlägga komponenter och material som kan återanvändas eller materialåtervinnas, använd- ning av återvunnet material och material som är lätta att återvinna, enkel åtkomst till värdefulla och andra återvinningsbara komponenter och material, enkel åtkomst till komponenter och material som inne- håller farliga ämnen.45 Enligt kommissionen kan design bidra till att göra produkter mer hållbara och lättare att reparera, uppgradera eller återtillverka. Med rätt design är det enligt kommissionen lättare att montera ned produk- terna så att värdefulla material och komponenter kan återvinnas. 2.3.6Byggprodukter ska bidra till att uppfylla krav på hushållning med avfall De materiella kraven på byggprodukter, det vill säga vilka egenskaper de ska ha, omfattas av nationell kompetens och regleras därmed på nationell nivå. EU har inte befogenhet att lagstifta på området. I kapitel 7 redogör kommittén för att kraven avseende information 43Skäl 3 i ekodesigndirektivet. 44Artikel 15 i ekodesigndirektivet. 45Punkt 1.3 f) i bilaga I i ekodesigndirektivet. Samhällsmål för resurseffektiv byggmaterialanvändning om byggprodukter (för att få saluföra dem) däremot är harmoniserade genom EU:s byggproduktförordning46.47 De materiella kraven på byggprodukter finns i (2010:900). En byggprodukt får enligt den svenska plan- och bygg- lagen ingå i ett byggnadsverk endast om den är lämplig för den avsedda användningen.48 En byggprodukt är lämplig om den har egenskaper så att byggnadsverket kan uppfylla de tekniska egenskapskraven avseende bärförmåga, stadga och beständighet, brand, säkerhet, hygien, hälsa och miljö, buller, energihushållning, värmeisolering, tillgänglighet och hushållning med vatten och avfall.49 Kravet avseende avfall har inte när- mare preciserats. 2.4Farliga ämnen behöver kunna spåras EU har som mål att till 2020 ska unionens medborgare skyddas mot miljöbelastningar och risker för hälsa och välbefinnande.50 I ett med- delande från kommissionen uttrycks bland annat följande mål- sättningar: •Att säkerställa att alla aktörer i leveranskedjan får tillgång till till- förlitlig information om farliga ämnen i produkter. Det kan, enligt kommissionen, främja utvecklingen av kretslopp med giftfria material och förbättra hanteringen av kemikalierisker såväl i sam- band med reparationer och andra former av återanvändning som i avfallshanteringsprocesserna. •Att underlätta återvinning och ökad användning av returråvaror genom att främja utvecklingen av kretslopp för giftfria material.51 46Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 305/2011 av om fastställande av harmoniserade villkor för saluföring av byggprodukter (byggproduktförordningen). 47Artikel 2–6 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, proposition 2012/13:93, Anpassning av svensk rätt till EU-förordning om byggprodukter, s. 20 och Europeiska kommissionen COM(2016) 445 av , Om genomförandet av och rådets förordning (EU) nr 305/2011 av om fastställande av harmoniserade villkor för saluföring av byggprodukter och om upphävande av rådets direktiv /106/EEG, s. 3–4. 488 kap. 19 § första stycket (2010:900). 498 kap. 4 § första stycket tredje punkten . 50Mål 3 i bilagan till och rådets beslut (2013)1386 av om ett allmänt miljöhandlingsprogram för unionen , Att leva gott inom planetens gränser. 51Europeiska kommissionen COM(2018) 32 av , Om genomförandet av paketet om den cirkulära ekonomin, s.