sou · H6B383 · 2018-12-11 00:00:00 — Informationsinsatserna kan med fördel utformas och genomföras i samverkan med SKL och kan även anknyta till det särskilda uppdrag som föreslås kring utveckling av offentliga beställarroller för tolk- tjänster. Fortsatta informationsuppdrag aktualiseras inför ikraftträ- dandet 2024 av regler för auktorisation m.m. Även ett sådant upp- drag bör samordnas genom Kammarkollegiet. Medverkan bör ske från högskola, folkbildning och andra berörda. Utredningen har inte sett anledning att föreslå särskilda medel för informationsinsatserna. Arbetet bör kunna ske inom ramen för myndighetens övriga uppdrag och utvidgade roll då det gäller till- synsfrågor m.m. Informationsinsatserna behöver särskilt riktas till: •statliga myndigheter, domstolar, kommuner och landsting samt andra tolkanvändare, som privata aktörer inom välfärdssektorn, offentliga biträden i asylutredningar, m.fl., •relevanta utbildningsanordnare vid högskolor och universitet, folkhögskolor och studieförbund samt berörda yrkeshögskolor, •fackliga- och intresseorganisationer för tolkar, samt •tolkförmedlingar, såväl med enskild som offentlig huvudman. Information kan med fördel spridas i ett tidigt skede till tolkar i Kam- markollegiets register, vilket myndigheten ställt sig positiv till inför att bestämmelser om tillsyn över registrerade tolkar träder i kraft. Det möjliggör för tolkar som inte önskar bli föremål för tillsyn att av- registrera sig.35 14.7.8Överensstämmelse med internationella åtaganden och relevanta EU-regler Barnets bästa är en grundprincip i FN:s konvention om barnets rät- tigheter (). Vid alla åtgärder som rör barn, vare sig de vidtas av offentliga eller privata sociala välfärdsinstitutioner, 35Information från Kammarkollegiet, . domstolar, administrativa myndigheter eller lagstiftande organ, ska barnets bästa komma i främsta rummet (principen om barnets bästa). Staten ska vidta alla lämpliga lagstiftningsåtgärder för att genomföra de rättigheter som erkänns i konventionen. Vidare ska konventions- staterna skydda barnet mot alla andra former av utnyttjande som kan skada barnet i något avseende.36 redovisar i kapitel 9 att barntolkning inte kan anses förenligt med principen om barnets bästa. Utredningen före- slår därför att en reglering ska införas som förtydligar barnkonven- tionen och väsentligen motverkar barntolkning. Liknande reglering finns redan i våra grannländer och . har genomfört en så kallad barnkonsekvensanalys av utredningens förslag, däribland även förslaget till reglering av barntolkning. Barnkonsekvensanalys är ett verktyg för att omsätta i handling och synliggöra barnets bästa. Syftet är att förbättra barns och ungas levnadsvillkor.37 Analysen har främst tagit sikte på förslaget om att barntolkning inte ska vara tillåtet i annat än i undantagsfall, men även utredningens övriga förslag har omfattats. Utredningens förslag har i en rad avseenden betydelse för barn och möjligheterna att anlägga ett barnperspektiv. Barn kan t.ex. beröras av utredningens förslag om att offentlig sektor i första hand ska använda auktoriserade tolkar och i andra hand tolkar med god- känd utbildning. Enligt artikel 12 ska konven- tionsstaterna tillförsäkra det barn som är i stånd att bilda egna åsikter rätten att fritt uttrycka dessa i alla frågor som rör barnet. För detta ändamål ska barnet särskilt beredas möjlighet att höras, antingen direkt eller genom företrädare. Tolkning av god kvalitet är viktig för att barnets åsikter ska föras fram korrekt. Utredningen gör därför bedömningen att förslaget är förenligt med principen om barnets bästa. 36Artiklarna 3, 4 och 36 FN:s konvention om barnets rättigheter, antagen av FN:s generalför- samling (). 37www.barnombudsmannen.se/globalassets/dokument-for-nedladdning/publikationer/ faktablad/faktablad2_uppna11.pdf, . Utredningens förslag om reglering, där barntolkning endast ska medges i vissa undantagssituationer, får i allt väsentligt positiva kon- sekvenser för barn. De barn som berörs av förslaget är de som tolkar för föräldrar eller andra anhöriga, samt de barn som i fram- tiden kan komma att tolka. Utredningen har bland annat inhämtat kunskap och information genom de erfarenheter som samlats i , där ett förbud mot barntolkning har införts i förvaltnings- lagen. Utredningen har också kunnat ta del av enkätunderlag hos , där barn med erfarenhet av att tolka kommit till tals. har vidare redovisat erfarenheter i en forskarrapport där bland annat vuxna med erfarenheter av att ha tolkat som barn medverkat. har ännu inte reglerat barntolkning genom natio- nell lag, däremot finns i viss utsträckning rekommendationer och interna riktlinjer hos olika myndigheter om att barntolkning bör undvikas. Riktlinjer saknas i betydande utsträckning hos kommuner och landsting. Enligt utredningens bedömning är det utifrån grundsatser inte förenligt med barnets bästa att barntolkning före- kommer. kan konstateras att barntolkning är utbredd i offentlig sektor, varför frågan behöver förtydligas. Ett problem med förslaget kan vara de svårigheter som kan uppstå då det gäller tillsyn över att förbudet efterlevs. Utredningen föreslår inte heller viss sanktion för brott mot förbudet. Lagstiftningen är trots det motiverad, ger signalfunktion och bedöms få förebyggande effekter i en viktig fråga kring barnets bästa. Utredningens barnkonsekvensanalys ger stöd för att förslagen liksom de sammantagna effekterna är förenliga med barnets bästa. På miljöområdet finns flera internationella åtaganden genom bland annat FN och EU om en framtida hållbar utveckling. Utredningen har genomfört en klimat- och miljöanalys. Utredningens förslag bedöms inte ge några negativa konsekvenser för klimat och miljö. De kan i stället medverka till en positiv sådan utveckling, främst genom minskat resande för tolkar, som ofta har reser långa sträckor, bland annat med bil.38 Utredningen pekar på värdet av teknisk utveckling och möjlig- heter att i ökad utsträckning kunna nyttja kvalificerade tolkar på distans genom telefon- och skärmtolkning. Det kan i ökad utsträck- ning möta behoven av tolkar i glesbygd, då landets tolkar främst är knutna till storstadsområdena. En ökad användning av distanstolk- ning innebär färre resor, vilket är positivt för klimat och miljö och dessutom innebär ett mer effektivt nyttjande av landets tolkresurser. Utredningens förslag om en statlig tolkportal med effektiviserad tolkförmedling kan ytterligare bidra till minskat resande och mer effektiv planering av tolkarnas uppdrag och rum. ramkonvention om skydd för nationella minoriteter internationella åtaganden omfattar även ram- konvention om skydd för nationella minoriteter.39 Utredningens förslag innebär inga direkta konsekvenser för de rättigheter som tillförsäkras samerna i egenskap av urfolk eller för övriga berörda nationella minoriteter och deras språkliga förutsättningar. Förslagen om kraftigt förstärkta resurser för tolkutbildning inom högskola och folkbildning ger dock möjligheter . Det finns få tolkar i de nationella minoritets- språken, vilket delvis beror på brist på utbildningsmöjligheter i dessa språk. Såväl folkbildning som högskola skulle med rätt förutsätt- ningar kunna erbjuda kvalificerad utbildning även för tolkar i natio- nella minoritetsspråk. Utredningens förslag öppnar för sådana möj- ligheter, t.ex. genom förslaget om en mer generisk tolkutbildning. Det skulle ge möjligheter att erhålla grundläggande tolkutbildning, även för studerande med mindre frekventa tolkspråk eller mindre antal behöriga sökande i visst språk. 38Tolkutredningen, , Miljörelevansbedömning, aktbilaga 34, Komm 2018/00365/ U2017:09. 39Europarådets ramkonvention om skydd för nationella minoriteter, . FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning40 Målet för politiken är att uppnå jämlika levnadsvillkor och full del- aktighet i samhället även för personer med funktionsnedsättning.41 Grunden för detta arbete slås fast i FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Utredningens förslag med- för inte några direkta positiva eller negativa konsekvenser i detta avseende. Det kan dock finnas skäl att uppmärksamma ett antal för- hållanden som rör funktionsnedsättning och tolkning. Teckenspråks-, dövblind- och skrivtolkar ska enligt direktiven redovisa effekterna av för- fattningsförslagen med avseende på utbildningsvägar och tillsyns- funktioner för teckenspråks-, dövblind- och skrivtolkar. Utredningens bedömning är att förslagen varken påverkar nämnda system eller funktioner. Utredningen noterar att det finns personer i vars modersmål är ett utländskt teckenspråk, vilket innebär utmaningar då dessa personer kommer till tals med hjälp av tolk. Tolken kan antingen behöva tolka från det utländska teckenspråket till svenskt teckenspråk eller till talad svenska. Den snabba teknikutvecklingen kan innebära förändringar även inom detta område. Utredningen ska enligt direktiven uppskatta omfattningen av att barn tolkar i talade språk åt föräldrar eller anhöriga och i vilka situa- tioner det förekommer. Utredningen konstaterar att barntolkning är vanligt förekommande inom offentlig sektor, främst inom kommuner och landsting, och att frågan bör regleras. Dessa frågor behandlas närmare i kapitel 9. Förhållandet att barn tolkar tycks även förekomma bland höran- de barn med hörselskadade eller döva föräldrar eller anhöriga. 40Förenta Nationernas konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, 41www.regeringen.se/regeringens-politik/funktionshinder/mal-for-funktionshinderspolitiken, . tolkning är enligt utredningens bedömning inte förenligt med prin- cipen om barnets bästa. Det gäller oavsett om tolkspråket avser teckenspråk eller ett talat språk. förslag om för- bud mot att använda barn som tolkar utom i vissa undantagssitua- tioner gäller därför oavsett språk. Stöd till tolkstudenter med dyslexi har särskilt uppmärksammats på att studenter med dyslexi, som genomgår utbildning till tolk eller senare deltar i auk- torisationsprov, kan ha behov av särskilt stöd. kan anses ingå i det ansvar som utbildningsanordnare och auktorisa- tionsansvarig myndighet har. Utredningen har inhämtat redogörelse från Kammarkollegiet avseende stöd under auktorisationsprocessen. Frågan är också reglerad inom högskolans utbildningar, där studen- ter kan få förlängd tid för att delta i prov och bedömningar. Utred- ningen har inte lämnat förslag om ytterligare förändringar då det gäller tolkar med dyslexi. Utredningens förslag om en tydligare roll för högskolan i de kunskapsprov som används vid auktorisations- processen, ger dock högskolans regelverk genomslag i dessa frågor. Den tekniska utvecklingen kan också underlätta för personer med dyslexi att utbilda sig, auktoriseras och arbeta som tolk. Nordisk konvention om medborgares rätt att använda sitt eget språk i annat nordiskt land42 förslag innebär inte några konsekvenser för den nordiska konventionen mellan , , , och om nordiska medborgares rätt att använda sitt eget språk i annat nordiskt land. En förbättrad situation på tolkmarknaden i kan dock rent allmänt innebära ökade möjligheter för med- borgare i de nordiska länderna att vid behov åberopa konventionen. 42Konvention mellan , , , och om nordiska medborgares rätt att använda sitt eget språk i annat nordiskt land, . Utredningen har i enlighet med utredningsdirektiven43 beaktat rele- vanta EU-regler. European Qualification Framework (EQF) och referensram för kvalifikationer (SeQF)44 har i enlighet med direktiven beaktat referensram för kvalifikationer (SeQF).45 Referensramen bygger på EQF – European Qualification Framework.46 EQF och SeQF är ett översättningsverktyg som hjälper till att jämföra kvalifikationer utfärdade i olika länder och av olika utbildningssystem. Dess åtta nivåer är beskrivna som resultat av lärande i termer av kunskap, fär- dighet och kompetens. Utredningens förslag får vissa konsekvenser för tillämpningen av referensramen inom tolkutbildningar, eftersom det av förslaget till tolkförordning följer att Kammarkollegiet fast- ställer utbildning och kvalifikation som krävs för att tolk utan yrkes- examen ska kunna upptas i tolkregistret som tolk med godkänd utbildning. Utredningen kan dock konstatera att referensramen inte innebär det stöd inom området, som regelverket mer allmänt avsett. En arbetsgrupp med representanter från Tolk- och över- sättarinstitutet vid , folkbildningen och Kammarkollegiet har inom utredningen sökt klargöra de kompe- tensprofiler som aktuella tolkutbildningar utvecklar. Arbetsgruppen beaktade även de kompetensprofiler som den kommande försöks- verksamheten med yrkeshögskoleutbildning till tolk är tänkt att ut- veckla. Arbetsgruppen har även försökt relatera ett antal myndig- heters behov av tolktjänster till dessa kompetensprofiler. Utredningen konstaterar med stöd av arbetsgruppen att det finns flera oklarheter kring bedömningar av tolkutbildningar enligt refe- 44Europeiska unionen, yrkesutbildning CEDEFOP, European Qualification Framework (EQF), antagen av och Europeiska kommis- sionen . Se även lag (2015:478) med bemyndigande att meddela föreskrifter om avgift för ansökan om att få beslut som avser kvalifikationer för livslångt lärande och förordning (2015:545) om referensram för kvalifikationer för livslångt lärande. 46EQF antogs av och Europeiska kommissionen . rensramen och att det inte är känt hur en tolkanvändare inom offent- lig sektor ska förstå hur en nivåangivelse relaterar till myndigheters behov av tolktjänster. Arbetsgruppens jämförelse har visat att tolkut- bildningarna har stora likheter med varandra, men också vissa skill- nader, och att ingen av utbildningarna fyller alla de behov som offent- lig sektor anger. Detta framgår inte av en nivåangivelse enligt SeQF, vilket gör den mindre användbar för avropande myndigheter. förslag bedöms få vissa positiva konsekvenser avseende EU:s rekommendation om validering av icke-formellt och informellt lärande. Yrkesverksamma tolkar ska även fortsättningsvis kunna validera sina kunskaper och får då samma formella meritvärde som vid genomgången utbildning. Utredningen föreslår även att ökade resurser ska avsättas till MYH för centralt utvecklingsarbete avseende validering inom folkbildningen, samt årliga resurser för valideringsarbete . Inom EU och lyfts validering fram som ett viktigt verk- tyg för det livslånga lärandet, ökad anställningsbarhet och rörlighet på arbetsmarknaden. Validering kan ge enskilda individer behörighet till utbildning, bidra till effektivare utbildningsinsatser och en snab- bare etablering och omställning på arbetsmarknaden. Ur ett tillväxt- perspektiv är validering viktigt i strategier för kompetensförsörjning och kompetensutveckling. Väl fungerande system för validering inom utbildnings- och arbetsmarknadsområdena bedöms kunna bidra till betydande samhällsekonomiska vinster.48 förslag får inte några egentliga konsekvenser för dataskyddsförordningen och anknytande reglering. Utredningen före- slår att det ska framgå av tolkförordningen att Kammarkollegiet är 47Europeiska rådets rekommendation av om validering av icke-formellt och informellt lärande (2012/C 398/01). 48Ds 2016:24 s. 35. 49Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv /46/EG (allmän dataskyddsförordning). Se även lagen (2018:218) med kompletterande bestämmelser till EU:s dataskyddsförordning. personuppgiftsansvarigt för registret över tolkar och att länsstyrel- sen är personuppgiftsansvarigt för registret över tolkförmedlingar. Utredningens förslag om intern hantering av person- och register- uppgifter inom staten (genom statens tolkportal) bedöms underlätta en korrekt och säker behandling. Det gäller delvis uppgifter om språk kopplat till personuppgifter, vilket kan vara känsligt och som annars sker genom privata förmedlingsorgans försorg. Utredningen bedömer att detta sammantaget ger positiva effekter ur integritetssynpunkt. Tolkförmedlingar, kommuner och landsting påverkas inte av ut- redningens förslag i dessa avseenden, jämfört med dagens situation. Tolkförmedlingar samt kommuner och landsting som köper tolk- tjänster ansvarar för att personuppgiftshanteringen sker i enlighet med gällande rätt. Utredningens förslag bedöms få positiva konsekvenser avseende asylprocedursdirektivet, då det med förslagen kommer att finnas fler väl utbildade och kvalificerade tolkar att tillgå för asylutredningar. Det omarbetade asylprocedurdirektivet, som behandlar gemen- samma förfaranden för att bevilja och återkalla internationellt skydd, har genomförts i svensk rätt genom vissa lagändringar som trädde i kraft . Det omarbetade direktivet innehåller bland annat en bestämmelse om att sökanden, närhelst det är nödvändigt, ska få hjälp av tolk som kan framföra sökandens argument till behöriga myndigheter. Det anses nödvändigt att tillhandahålla tolk, i vart fall när sökanden genomför en personlig intervju och adekvat kommuni- kation inte kan säkerställas på annat sätt.51 Direktivets krav på till- handahållande av tolkning innebär inte krav på att tolk ska användas, utan kan uppfyllas genom att någon annan språkkunnig bistår med den tolkning som behövs. Förvaltningslagens och förvaltningspro- cesslagens regler anger att tolk ska användas vid behov, vilket är förenligt med det omarbetade asylprocedurdirektivet.52 50Europaparlamentets och rådets direktiv /32/EU av om gemensamma förfaranden för att bevilja och återkalla internationellt skydd (det omarbetade asylprocedur- direktivet). 51Artikel 12.1 b i det omarbetade asylprocedurdirektivet. 2016/17:17, s. 38 och s. 42. Det följer vidare av direktivet att den som ansöker om inter- nationellt skydd ska ges tillfälle att höras om sin ansökan och att en personlig intervju ska genomföras vid beslutande myndighet, dvs. Tolk ska utses som kan säkerställa en fungerande kommunikation med sökanden. Kommunikationen ska äga rum på det språk som sökanden föredrar, eller i vart fall förstår. Om sökan- den begär det och det är möjligt och bedöms som nödvändigt, ska tolk av samma kön som sökanden tillhandahållas.53 UNHCR anser att det bästa sättet att dokumentera dessa person- liga intervjuer i asylutredningar är att spela in dem. I en rapport noterar UNHCR att det inte finns någon enhetlig praxis inom då det gäller protokoll. När den som ska genomföra en asylutredning ska protokollföra allt som sägs utan att ha tillgång till bandinspelning finns det, enligt rapporten, risk att inte allt som sägs antecknas eller att det uppstår fel i anteckningarna. Alter- nativt kan det antecknas korrekt, men tolken kan ha översatt felaktigt. Dessa översättningsfel riskerar att inte upptäckas förrän protokollet översätts med annan tolk. Om den sökande anser att det uppstått fel i översättningen, krävs bandinspelning för att kunna verifiera detta.54 Problembilden har bekräftats i kontakter med juris- ter med erfarenhet från asylutredningar samt från berörda organisa- tioner och asylsökanden. Direktivet om tolkning vid straffrättsliga förfaranden55 förslag bedöms inte få några konsekvenser avse- ende direktivet om tolkning vid straffrättsliga förfaranden. Enligt direktivet ska medlemsstaterna säkra att tolkar iakttar kon- fidentialitet i fråga om tolkning som tillhandahålls vid straffrättsliga förfaranden.56 Av offentlighets- och sekretesslagen, OSL, följer bland annat för- bud för tolkar, oavsett om de är auktoriserade eller inte, som arbetar 53Artikel 14.1. och 15.3 i det omarbetade asylprocedurdirektivet. 54Feijen, L. och Frennmark, E. (2011). Kvalitet i svensk asylprövning. En studie av Migrations- verkets utredning av och beslut om internationellt skydd. Slutrapport från projektet ”Förhöjd kvalitet i svensk asylprövning”, s. 102 f. 55Europaparlamentets och rådets direktiv /64/EU av om rätt till tolkning och översättning vid straffrättsliga förfaranden. 56Artikel 5.3 Direktiv om tolkning vid straffrättsliga förfaranden. på uppdrag av t.ex. polis, åklagare eller domstol att röja eller utnyttja uppgifter som tolken fått kännedom om genom att för det allmännas räkning delta i myndighetens verksamhet genom anställning eller uppdrag.57 Av lagen om tystnadsplikt för vissa tolkar och översättare (nedan kallad lagen om tystnadsplikt) följer bland annat att den som fullgör uppdrag som tolk inte obehörigen får röja information om enskilds personliga förhållanden eller om yrkeshemlighet, affärsförhållande eller förhållande av betydelse för landets försvar. Det gäller även den som är eller har varit anställd som tolk. I det allmännas verksamhet tillämpas i stället OSL enligt ovan.58 OSL gäller inte när annan än myndighet, t.ex. en försvarare, anlitar en tolk. När en tolk utför uppdrag för en försvarares räkning är i stället lagen om tystnadsplikt tillämplig. omfattades bara auktoriserade tolkar av lagen om tystnadsplikt, men omfattas även yrkesmässigt anlitade tolkar utan auktorisation när de yrkesmässigt anlitas vid överläggning mellan en misstänkt i ett brottmål och hans eller hennes försvarare eller i övrigt vid förbere- dande av en misstänkts försvar.59 konstaterade att en kon- sekvens av gällande regelverk om tystnadsplikt för tolkar bl.a. är att icke-auktoriserade tolkar i vissa situationer inte omfattas av tyst- nadsplikt trots att de utför uppdrag av samma eller likartad karaktär som de auktoriserade tolkarna. När det gäller yrkesverksamma tol- kar kan det enligt utskottets mening ifrågasättas om en sådan skill- nad i fråga om tystnadsplikt är befogad. Att utvidga en straffsank- tionerad tystnadsplikt för tolkar innefattar dock en rad komplexa ställningstaganden som kräver noggranna överväganden, inte minst när det gäller privatpersoner som tolkar åt exempelvis vänner eller familjemedlemmar. Utskottet ansåg därför att det bör göras en översyn av gällande regelverk för att närmare utreda behovet av och förutsättningarna för en eventuell utvidgning av tystnadsplikten för tolkar, vilket som sin mening borde ge regeringen tillkän- na.60 Utredningens direktiv omfattar inte uttryckligen dessa frågor. 572 kap. 1 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). 581–2 §§ lagen (1975:689) om tystnadsplikt för vissa tolkar och översättare. 2012/13:132 sid 40–41. 60Sveriges riksdag (2018). betänkande 2017/18:KU38, Offentlighet, sekretess och integritet s. 46 ff. Utredningens förslag bedöms inte få några konsekvenser avseende yrkeskvalifikationsdirektivet. Auktoriserad tolk är ett reglerat yrke och omfattas därmed av yrkeskvalifikationsdirektivet. Enligt direk- tivet är en mottagande medlemsstat skyldig att bedöma de kvalifi- kationer som en medborgare har förvärvat i en annan medlemsstat och erkänna dessa om de motsvarar de kvalifikationer som gäller i den mottagande medlemsstaten. Medlemsstaten får av den sökande kräva de språkkunskaper som är nödvändiga för att utöva yrket men ska bedöma proportionaliteten i krav som begränsar tillträdet till eller utövandet av yrket. En eventuell bedömning av språkkunskaper måste hållas isär från förfarandet för erkännande av yrkeskvalifika- tioner. En förteckning över behöriga myndigheter för reglerade yrken i finns i bilagan till förordningen (2016:157) om erkän- nande av yrkeskvalifikationer. Där anges att Kammarkollegiet är behörig myndighet i fråga om auktoriserade tolkar. Kammarkollegiet lämnar på myndighetens webbplats information om ansökan om erkännande av yrkeskvalifikationer. Där framgår att Kammarkollegiet vid ansökan bedömer om yrkeskvalifikationerna som tolk motsvarar auktorisationsprovet i Sverige.62 EU:s medlemsländer har lämnat en förteckning över befintliga reglerade yrken till , där det även anges vilken verksamhet varje yrke omfattar. Alla ändringar av dessa förteckningar ska anmälas till kommissionen utan dröjsmål.