sou · H6B319 · 2018-03-06 00:00:00 — Figur 10.2 visar hur det systematiska kvalitetsarbetet kopplat till forskningsprocessen leder till ett förbättringsarbete som i sin tur behöver följas upp och utvärderas. Utredningen vill lyfta fram den modell som Ifous använder för att integrera forskning och utveckling.3 Forskningen bedrivs parallellt med ett utvecklingsarbete som erhåller processtöd från Ifous under hela projektperioden. Kärnan i Ifous verksamhet är 3–4-åriga forsknings- och utvecklingsprogram (FoU-program). Ifous roll är att leda och stödja utvecklingsprocesserna och samordna de olika delarna. leder man fem program där 30 skolhuvudmän deltar med cirka 700 praktiker (förskollärare, lärare, skolledare och ansvariga på övergripande nivå) som arbetar tillsammans med forskare från fem olika lärosäten. Programmen utformas utifrån fyra vägledande principer som innebär att de ska •ha tydligt fokus på barns- och elevers behov •stärka lärares och skolledares professionella utveckling •främja samarbete mellan praktik och akademi •leda till att resultaten publiceras i relevanta kanaler. I FoU-programmen bedrivs utvecklingsprocesser på klassrums-, skolledar- och systemnivå (förvaltning eller motsvarande). Utbyte av kunskap och erfarenhet såväl i kollegiet på hemmaplan som mellan skolor och skolhuvudmän är en central del av FoU-programmen. 3 Ifous (Innovation, forskning och utveckling i skola och förskola) är ett helägt dotterbolag till och har cirka 140 medlemmar, både kommunala och fristående skolhuvudmän. Med fem av medlemmarna har Ifous ett s.k. partnersamarbete: , , , , kommun och Kunskapsskolan. Samarbetet fokuserar på praktiknära forskning och utvecklingsarbete inom sådana områden som innebär stora utmaningar för alla skolhuvudmän. Användning av praktiknära forskning till förbättring och utveckling Arbetssättet utgår från och avser att stärka det kollegiala lärandet. Dokumentation är en viktig del av utvecklingsarbetet och den bidrar till den beprövade erfarenheten. Parallellt med utvecklingsprocesserna pågår forskning som bidrar till en ökad vetenskaplig grund genom att studera den praktik och den utveckling som sker ute i skolorna och hos skolhuvudmännen. Forskningen sker nära praktiken så att både forskare och praktiker kan lära av varandra. Såväl utvecklingsprocesser som forskning tar tid och därför pågår FoU-programmen över 3–. Långsiktigheten tillsammans med det kollegiala lärandet avser att bidra till hållbar förändring. 10.4Samverkan kring praktikutvecklande forskning för förbättring inom utbildningssystemet Utredningen har identifierat långsiktiga och lovande arbetssätt där systematiskt kvalitetsarbete av undervisningen tillsammans med kollaborativa och iterativa forskningsmetoder (t.ex. aktionsforskning, learning study och lesson study) bidrar till ett vetenskapligt grundat kontinuerligt förbättringsarbete i verksamheten. Om elevers resultat ska förbättras måste något förändras i deras undervisning som tillsammans med lärares professionella utveckling ska syfta till att ha en positiv effekt på elevernas lärande (Ryve, , 2016). Mot bakgrund av att skolan ska vara likvärdig behöver undervisningen organiseras så att varje elev ges förutsättningar att utveckla de förmågor som anges i läroplanen oavsett vilka erfarenheter eller förmågor de har med sig in i undervisningssituationen. Redan under den verksamhetsförlagda delen av utbildningen bör lärarstudenterna tillsammans med lärare involveras i att utifrån teorier om lärande få möjlighet att testa arbetssätt som lesson study eller learning study för förbättringsarbete (en form av utmaningsbaserat lärande). Av särskild vikt är att få möjlighet att pröva hur lärare kan identifiera/synliggöra progression av elevers lärande kopplat till någon didaktisk intervention. Ett därtill kopplat kollegialt reflekterande samtal med en lärare som följt lektionen blir en professionsförstärkande dialog med lärande för båda parter. Utredningen har kunnat konstatera att i skolor där det systematiska kvalitetsarbetet är fokuserat på undervisningen finns goda Användning av praktiknära forskning till förbättring och utveckling förutsättningar för att praktikgrundade forskningsfrågor ställs i linje med målen för skolornas utvecklingsarbete. Samverkan med lärosäten kan initieras på individnivå mellan enskilda forskare och lärare eller av skolutvecklare med ansvar för långsiktigt förändringsarbete tillsammans med skollärare med eller utan forskarutbildning. Skollärare med forskarutbildning har en viktig roll i samverkan mellan lärosäten och skolan. Det framstår tydligt att FoUI-enheter inom respektive organisation (lärosäten/skolhuvudmän) behöver byggas samman och samordna resurser för att bidra till en gemensam forskningsmiljö med en effektiv delarkultur. I ett framtidsscenario kan man även se vinster av att respektive organisation bidrar till en gemensam samverkansplattform för FoUI. Utredningen har sett ett antal exempel på delar av system där lärare ges förutsättningar att vara involverade i såväl kvalitetsarbetet som i att ta fram praktikgrundade forskningsfrågor genom ett undersökande förhållningssätt. För detta har utredningen identifierat att ett processtöd är en framgångsfaktor för att kunna lyfta in frågor/ interventioner som identifierats via kvalitetsarbetscykler till att integreras i forskningsprocessen. Utredningen har inte kunnat identifiera att lika tydliga processer för stöd att omsätta forskningsresultat är etablerade i lärarutbildningen. Både hur forskningsfrågor emanerar och hur forskningsresultat omsätts i våra utbildningsorganisationer kräver ett verksamhetsnära perspektiv med förankring i professionen och ett nytt gemensamt förbättringsfokuserat utvecklingsarbete. , (2015) lyfter vikten av att man måste vidareutveckla samarbetsformer där forskare och praktiker gemensamt arbetar med att forskningsbasera skolutvecklingen. Det är angeläget att framöver skapa systemmässiga möjligheter i skolväsendet för att utvidga forskningsbaserade utvecklingssamarbeten som faller väl ut. Även Ryve, (2016) betonar vikten av ”att vi systematiskt och långsiktigt behöver bygga en bättre skola och att det bör ske i en växelverkan mellan skola och forskning.” Samma författare efterlyser ett paradigmskifte för en skola på vetenskaplig grund. ”I ett lärande modernt skolsystem är inte professionen passiva mottagare av andras förbättringsförsök eller forskningsresultat, utan aktiva förändringsagenter; de äger problemen, undersöker orsaker, och samarbetar med forskare och andra för att utveckla kunskap och metoder. Det är dags att börja Användning av praktiknära forskning till förbättring och utveckling bygga upp nya system som utgår från skolans verkliga behov och som stärker och utvecklar skolornas professioner.” Det finns ett fåtal vetenskapliga artiklar som adresserar systematiskt kontinuerligt förbättringsarbete och dess effekter i utbildningssystem. (2009) och Park et al (2013) publicerade genom en vitbok, ”Continous Improvement in Education”. Konklusionen är entydig i att det krävs stark politisk och organisatorisk vilja, idé- rikedom och genomförandekraft för att förbättringsarbete inom skolsystemet ska ge positiva och märkbara effekter . Schenke (2015) visade i sin avhandling vikten av tvärprofessionella samarbeten å ena sidan mellan skolledare och lärare och å andra sidan mellan forskare, lärare och handledare i praktikförbättrande forskningsprojekt om resultat ska leda till förbättring av undervisningspraktiker, strukturer och kultur inom ett skolsystem. 11Utredningens slutsatser och rekommendationer Mot bakgrund av lärosätenas och skolhuvudmännens förutsättningar för samverkan kring praktiknära forskning som redovisats ovan och kartläggningen av den samverkan som finns drar utredningen slutsatsen att det finns ett behov av att •tydliggöra skolhuvudmännens ansvar att medverka i och finansiera praktiknära forskning •fortsatt utveckla ett system för en systematisk kunskapsuppbyggnad inom området •fortsätta stödja vidareutbildning och forskarutbildning för lärare och förskollärare och skolledare •rikta successivt ökade resurser till området framöver. Utredningen har också sett att det nu finns en medvetenhet hos universitet och högskolor och skolhuvudmän om vikten av samverkan kring praktiknära forskning och att man ser positivt på att utveckla denna samverkan vidare. Utredningen ser möjligheter för hur samverkan kring praktiknära forskning mellan skolhuvudmän och lärosäten med förskollärar- och lärarutbildningar kan användas för att bidra till konkret förbättringsarbete avseende lärande såväl i skolsystemet som i lärarutbildningarna. •ett etablerat systematiskt kvalitetsarbete som identifierar forskningsfrågor och identifierar mål för förbättring Utredningens slutsatser och rekommendationer •en tydlig process för praktikutvecklande forskning •överenskommelser om hur samverkan stöder olika delar av forskningsprocessen •forskningsmetoder som involverar lärare •att lärarstuderande deltar i forskning och utvecklingsarbetet under VFU •att utvärderingar genomförs. Utredningen har identifierat vikten av att skolledare driver och leder det systematiska arbetet och aktivt stödjer långsiktig samverkan med lärosäten med stöd från skolhuvudmännen. Det förutsätter också att forskarutbildade lärare och forskare samarbetar och ges möjlighet att bygga upp gemensamma forskningsmiljöer. Med utgångspunkt från kartläggningen kan utredningen göra följande sammanfattande iakttagelser: •samverkansformerna beror på vilka som samverkar, i vilket syfte de samverkar och samverkans innehåll •den minsta samverkansenheten är det enskilda forskningsprojektet •gemensam forskningsfinansiering från samverkande parter kan finnas •den formella grunden är i många fall ett avtal (på regional nivå, lokal nivå eller individnivå) •generellt saknas en utvärdering av samverkan.1 Med utgångspunkt i dessa slutsatser ger utredningen följande rekommendationer till regeringen, universitet och högskolor samt huvudmän inom skolväsendet. 1 Till exempel utvärderades Samhällskontraktet 2017 av . Utredningens slutsatser och rekommendationer 11.2.1Rekommendationer för att stärka skolhuvudmännens medverkan i praktiknära forskning Huvudmän inom skolväsendet rekommenderas att •ha en tydlig och varaktig ingång för samverkan kring praktiknära forskning. •ha ett tydligt och varaktigt stöd för att utifrån det systematiska kvalitetsarbetet kunna integrera resultat från praktiknära forskning i förbättringsarbete. •överväga en reglering av skolhuvudmännens ansvar att medverka i praktiknära forskning. •påskynda övergången till ett öppet vetenskapssystem och därmed öppen tillgång till forskningsresultat för verksamma inom skolväsendet. En tydlig och varaktig ingång för samverkan kring praktiknära forskning behövs En viktig förutsättning för samverkan kring praktiknära forskning är att det finns en tydlig ingång med ansvar för utvecklingsfrågor och med ansvar för samverkan kring praktiknära forskning hos skolhuvudmannen. För att denna samverkan ska kunna vara långsiktig måste funktionen vara varaktig och ha ett tydligt uppdrag. Den får inte vara personbunden och den måste kunna anpassas till organisationsförändringar. Det finns exempel på studier som varit upplagda för att pågå men där medverkan från skolhuvudmannen plötsligt fått upphöra, t.ex. för att en person slutat sin anställning, och studien därför har fått avslutas innan den var färdig. Det behövs alltså formella ingångsstrukturer hos skolhuvudmannen i såväl förvaltning som verksamhet för att kanalisera hållbar samverkan kring praktiknära forskning för förbättringsarbete i skolan. Utredningen rekommenderar därför att skolhuvudmännen har en tydlig och varaktig ingång för samverkan kring praktiknära forskning. Utredningens slutsatser och rekommendationer Ett tydligt och varaktigt stöd för utvecklingsarbete är viktigt Utredningen kan konstatera att där ett välfungerande kvalitetsarbete i linje med nationella styrdokument är etablerat i skolan finns en beredskap för och vilja att samverka kring praktiknära forskning för förbättringsarbete i skolan som fokuserar på att främja barns utveckling och elevers lärande. Verksamheten på skolorna och förskolorna leds av rektorer och förskolechefer som har ansvar att stödja skolan som lärande organisation. Utredningen kan konstatera att de är nyckelpersoner för kvalitets- och utvecklingsarbetet, såväl i främjandet av en kvalitetsutvecklande kultur som i att möjliggöra ett förbättringsarbete. Det är därför avgörande att de har kompetens att se betydelsen av forskning för utveckling av såväl människor som verksamhet. I samband med utredningens kartläggning har det tagits upp att såväl förvaltning som skolledare kan känna sig osäkra på hur man bäst använder medarbetare med forskarkompetens, som lektorer, i verksamheten. Denna fråga är känd , bl.a. från uppföljningar av forskarskolor för lärare och förskollärare (se t.ex. Rapporter från , 2016/17:RFR4). Utredningen vill därför betona att det är angeläget att huvudmännen ser betydelsen av att använda kompetensen hos dessa medarbetare som ett stöd i arbetet med FoU-frågor. Utredningen rekommenderar därför att skolhuvudmännen har ett tydligt och varaktigt stöd för att utifrån det systematiska kvalitetsarbetet kunna integrera resultat från praktiknära forskning i förbättringsarbete. En reglering av skolhuvudmännens medverkan i praktiknära forskning Den praktiknära forskningen syftar till att stärka den vetenskapliga grund som utbildningen i skolväsendet ska vila på enligt skollagen (2010:800) och bygger på samverkan mellan skolhuvudmännen och lärosäten. De två parterna delar alltså ansvaret för att denna forskning kommer till stånd. Skolhuvudmännens del av ansvaret för den praktiknära forskningen kan behöva preciseras genom att det regleras i skollagen att skolhuvudmännen ska medverka i praktiknära forskning på utbildningens område. Utredningens slutsatser och rekommendationer En sådan komplettering bör vara allmänt hållen och endast övergripande beskriva huvudmännens ansvar.2 Det bör framgå att huvudmännen ska samverka med universitet och högskolor i dessa frågor. För att säkerställa att alla huvudmän, oavsett storlek, kan medverka på något sätt bör det också framgå att huvudmännen kan samverka med varandra i dessa frågor. Till exempel kan en större huvudman medverka i, och kanske också medfinansiera, ett forskningsprojekt där en mindre huvudman bjuds in att delta utan att behöva bidra till projektkostnaden för att studien ska kunna omfatta ett större underlag. Praktiknära forskning är behovsmotiverad och ska utgå från problem som har identifierats i verksamheten, t.ex. i samband med det systematiska kvalitetsarbetet, och där tidigare forskningsresultat inte finns.3 Syftet med att införa ovan nämnda bestämmelse är att understryka vikten av att praktiknära forskning bedrivs i samverkan och har sin utgångspunkt i verksamheten. Den tydliggör också betydelsen av en jämbördig relation mellan samverkansparterna. I sammanhanget vill utredningen lyfta frågan om skolhuvudmännens möjlighet att vara medelsförvaltare.4 Utredningen anser att möjligheten för skolhuvudmän att vara medelsförvaltare är viktig, 2Praktiknära forskning kan sägas motsvara klinisk forskning inom hälso- och sjukvården. För den kliniska forskningen finns det en bestämmelse i hälso- och sjukvårdslagen (2017:30) om huvudmännens medverkan i klinisk forskning: Landsting och kommuner ska medverka vid finansiering, planering och genomförande av dels kliniskt forskningsarbete på hälso- och sjukvårdens område, dels folkhälsovetenskapligt forskningsarbete. Landsting och kommuner ska i dessa frågor, i den omfattning som behövs, samverka med varandra och med berörda universitet och högskolor (18 kap. 2 § under . (Se prop. 1996/97:5, s. 171–176.) 3Den nationella samordnaren för effektivare resursutnyttjande inom hälso- och sjukvården gör i sitt slutbetänkande Effektiv vård bedömningen att hälso- och sjukvårdslagen bör förtydligas så att ansvar för forsknings- och utvecklingsfrågor förs ihop till en paragraf som tydliggör kopplingen mellan begreppen (SOU 2016:2, s. 597–598). Förslagen i betänkandet tas vidare av utredningen utveckling för god och nära vård (dir. 2017:24). Uppdraget ska redovisas . 4Begreppet medels-, bidrags- eller anslagsförvaltare används av forskningsfinansiärerna. Den som ska ta emot ett forskningsbidrag måste vara godkänd som medelsförvaltare av forskningsfinansiären. Man kan ansöka om att bli godkänd som medelsförvaltare. , för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas), för hälsa, arbetsliv och välfärd (Forte) och tillämpar i huvudsak samma kriterier för ett sådant godkännande. Bland annat innebär kriterierna att man ska vara forskningsutförare, dvs. bedömas erbjuda en forskningsmiljö med en kvalificerad vetenskaplig ledning, dokumenterade forskningsprojekt och dokumenterade vetenskapliga publikationer. Universitet och högskolor är godkända medelsförvaltare hos t.ex. och . arbetar på att utveckla kriterier för medelsförvaltare för att kunna ta ett steg vidare i detta. Utredningens slutsatser och rekommendationer inte bara för den jämbördiga relationen mellan samverkansparterna, utan också för de lektorer som är anställda hos skolhuvudmännen och deras möjlighet att initiera, söka extern finansiering för och leda praktiknära forskning. Utredningen rekommenderar regeringen att överväga en reglering av skolhuvudmännens ansvar att medverka i praktiknära forskning. För att en sådan ändring av skollagen ska vara långsiktigt hållbar kan man behöva avvakta förslag (Fi 2017:02).5 Den ska redovisa sitt uppdrag . Öppen vetenskap för ökad tillgång till forskning Skollagens krav på att skolan ska vila på vetenskaplig grund understryker betydelsen av att skolhuvudmännen (förvaltningen och verksamheterna) har tillgång till aktuell forskning. Frågan har också tagits upp i samband med utredningens kartläggning. De som är verksamma inom skolan behöver inte bara ha tillgång till de sammanfattningar av forskningsresultat som publiceras av t.ex. och Skolporten utan också till vetenskapliga artiklar i referens- och fulltextdatabaser.6 Databaser kan vara stängda eller fritt tillgängliga, som t.ex. , Libris, Swepub och DIVA.7 Utredningen anser att regeringen bör påskynda övergången till ett öppet vetenskapssystem och därmed öppen tillgång till forskningsresultat så att de som är verksamma i skolan får tillgång till den senaste forskningen. Öppen vetenskap (Open Science) bygger på idén att vetenskaplig kunskap av alla slag ska vara öppet tillgängliga så tidigt som det är praktiskt möjligt i forskningsprocessen. Alla EU:s medlemsländer har 2016 ställt sig bakom ambitionen om en 5Kommunutredningen (Fi 2017:02) har i uppdrag att utarbeta en strategi för att stärka kommunernas kapacitet att fullgöra sina uppgifter och hantera sina utmaningar. Utredningen ska utifrån kommunernas varierande förutsättningar dels identifiera och analysera de utmaningar som väntas ha särskilt stor påverkan på deras förmåga att klara av sina uppgifter, dels analysera i vilken utsträckning som samverkan, kommunsammanläggningar, förändrade uppgifter, en asymmetrisk ansvarsfördelning och andra tänkbara åtgärder kan bidra till att stärka deras förmåga att möta samhällsutvecklingen. 6I referensdatabaser kan man söka med hjälp av ämnesord och få hänvisningar till forskningslitteratur som behandlar ämnet, fulltextdatabaser tillhandahåller artiklar och böcker i fulltext. 7Det är vanligare att referensdatabaser är fritt tillgängliga än att fulltextdatabaser är det. Stängda databaser kräver att man har köpt ett abonnemang på databasen eller att man köper enskilda artiklar direkt via nätet. Utredningens slutsatser och rekommendationer övergång till ett öppet vetenskapssystem.8 Denna knyter an till att forskningen i allt högre utsträckning använder internetbaserade verktyg för att digitalt skapa, dela och återanvända forskningsdata och utbildningsmaterial. Öppen vetenskap omfattar flera delar som är viktiga för skolans vetenskapliga grund. Två av dessa som är särskilt viktiga för praktiknära skolforskning är öppen tillgång och öppna lärresurser. Öppen tillgång är en förutsättning som beskriver att alla forskningsresultat ska vara så öppna som möjligt. Regeringens målbild är att alla vetenskapliga publikationer som är resultatet av offentligt finansierad forskning bör bli öppet tillgängliga direkt då de publiceras.9 Regeringen har vidtagit åtgärder för att detta ska ske genom att ge Kungl. ett nationellt samordningsansvar för öppen tillgång till publikationer. Regeringen har också, senast , uppdragit åt Kungl. att ta fram kriterier för att kunna bedöma i vilken utsträckning forskningsresultat är sökbara, tillgängliga, kompatibla och återanvändbara direkt då de publiceras. Det här är viktigt inte bara för att skolverksamma ska få tillgång till forskningsresultat, utan också för att och andra myndigheter som gör forskningssammanställningar ska ha obehindrad tillgång till nationell och internationell forskning för att utföra sitt arbete. Tillgången hindras ofta av att publikationer är inlåsta bakom betalspärrar av de vetenskapliga förlagen. Regeringen har gett Kungl. i uppgift att sammanställa de totala utgifterna för vetenskaplig publicering för högskolor och universitet. Öppna lärresurser är en annan del av det öppna vetenskapssystemet. När lärresurser som tas fram för lärarutbildning vid universitet och högskolor blir öppet tillgängliga för skolverksamma ökar möjligheten för skolorna att tillägna sig den senaste kunskapen från högre utbildning och forskning för att utveckla sitt eget arbete i skolan. Även konstaterade i sitt slutbetänkande att lärare och skolledare inte har tillgång till universitets- och högskolebibliotekens resurser i form av t.ex. vetenskapliga tidskrifter i 8The transition towards an Open Science system – Council conclusions (adopted on 27/05/2016), General of the Council. 9Se propositionen Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft (prop. 2016/17:50). Utredningens slutsatser och rekommendationer rådande system och bedömde att denna fråga bör ses över som ett medel att stärka skolans vetenskapliga grund (SOU 2017:35, s. 180). Som nämnts har regeringen tagit flera konkreta steg mot ett öppet vetenskapssystem. Från såväl som den här utredningen framgår att det är angeläget att regeringen påskyndar övergången till ett öppet vetenskapssystem. Utredningen rekommenderar därför regeringen att påskynda övergången till ett öppet vetenskapssystem och därmed öppen tillgång till forskningsresultat för verksamma inom skolväsendet. 11.2.2Rekommendationer som stärker lärosätenas roll i utbildningssystemet •ha en gemensam ingång för samverkan kring lärar- och förskollärarutbildningar och relaterad forskning. •tydligare forskningsintegrera utbildningen och den verksamhetsförlagda delen av utbildningen (VFU) inom lärar- och förskollärarprogrammen. •premiera samverkan i forskning och utbildning. •arbeta för att attrahera motiverade studenter som är väl informerade om vad deras utbildning och framtida yrke innebär. Regeringen rekommenderas att överväga en översyn av examensbeskrivningarna för lärar- och förskollärarexamina. En ingång på lärosätet för samverkan kring både utbildning och forskning Utredningen bedömer att varje lärosäte behöver ha en gemensam ingång för samverkan kring lärar- och förskollärarutbildningarna och forskning med anknytning till dessa utbildningar. En långsiktig samverkan kring praktiknära forskning förutsätter enligt utredningen att utbildningssamverkan även tydligt kopplas till samverkan inom forskningen på skolans område. Utredningens slutsatser och rekommendationer Utredningen rekommenderar lärosäten att inrätta en ingång på lärosätet för samverkan kring både utbildning och forskning.