sou · H6B383 · 2018-12-11 00:00:00 — Dessa utbildningsformer har visat sig vara av värde för dem som ska arbeta som tolk och bör kunna ut- vecklas ytterligare för att tydligare möta offentlig sektors behov. Inom högskolan föreslår utredningen att Universitetskanslers- ämbetet, UKÄ, uppdras fastställa en särskild yrkesexamen med inriktning mot tolkning i talade språk att införas i högskoleför- ordningen. För denna yrkesexamen ska studenten visa sådan kun- skap och förmåga som krävs för kvalificerat och självständigt arbete som auktoriserad tolk. Med en fastare utbildningsstruktur vid hög- skolan ökar förutsättningarna för långsiktighet. Inrättandet av en definierad yrkesexamen som ansluter till de kunskaps- och färdig- hetskrav som en författningsreglerad auktorisation som tolk inne- bär, svarar också väl mot de överväganden som tidigare gjorts kring motiven för yrkesexamina.149 Möjligheterna till validering bör vidare uppmärksammas även inom denna utbildningsform. En avgörande fråga är förutsättningarna för att skapa tillräckligt sökandetryck för en utbyggd och förlängd högskoleutbildning till tolk. Utredningen ser detta främst som en följd av de styrsignaler som staten och övriga delen av offentlig sektor kan lämna då det 2005/06:162, s. 108. gäller framtida kvalitetskrav och efterfrågan på tolkar, liksom de ersättnings- och arbetsförhållanden i övrigt som kan komma att gälla. En professionalisering av tolkyrket förutsätter inte enbart till- gång på kvalificerade utbildningsmöjligheter, det krävs också en arbetsmarknad som svarar mot detta. För sysselsättningen inom tolkyrket utgör offentlig sektor och dess efterfrågan den helt av- görande faktorn. Utredningens fokusgrupper med tolkar ger starka indikationer på hur nära förhållanden kring efterfrågekrav, arbets- förutsättningar och intresse för utbildning hänger samman. försöksverksamhet 2019–2022 är redan beslu- tad med nära förestående kursstarter. Den utgör ett behövligt till- skott då antalet utbildade tolkar behöver förstärkas påtagligt. YH-utbildningen bör följas och utvärderas för bedömning av utbildningsformens mer långsiktiga roll. Arbetsmarknadsutbildningen till kontakttolk bör avvecklas. Ut- bildningen ligger utanför det reguljära utbildningssystemet, uppvisar kvalitetsbrister, betydande sammantagna kostnader och oklara resul- tat. Anvisningen av kursdeltagare har inte kunnat ske på ett enhetligt och ändamålsenligt sätt utifrån de krav som tolkyrket ställer. 6.8.1Färre utbildningsvägar men ökad volym Utredningen föreslår att tolkutbildning med offentlig finansiering i huvudsak ska bygga på nuvarande utbildningsmodeller, men kon- centreras till färre utbildningsvägar. Det gäller sådana utbildnings- vägar och utbildningsanordnare som kan tillvarata tidigare erfaren- heter och tillgodose nya krav på praktiska moment i utbildningen, ny teknik samt tillräcklig utbildningstid. Det är nöd- vändigt att framtida tolkutbildningar blir tillräckligt omfattande för att t.ex. omfatta diskussioner och reflektion kring tolkens yrkesroll och praktiska arbete. Viktigt för valet av anordnare och utbildnings- miljöer är även omsorg om urvalsprocesser och kunskapskontroll. Erfarenheter visar att bristande förutsättningar leder till studie- avbrott och oförmåga att fullfölja utbildningen med godkända resultat. Framtidens tolkutbildning bör bedrivas så att utbildningsanord- nare kan garantera de institutionella och verksamhetsmässiga förut- sättningar som krävs för att säkra utveckling av rutiner, arbetssätt, kvalitet och kontinuitet i antagning, utbildning och examination. Det gäller t.ex. förutsättningarna att kunna knyta kvalificerade lärar- krafter och språkbedömare till utbildningen och att kunna förbereda för och anknyta till auktorisationsprocessen. Kopplingen till de krav som ställs för registrering som auktoriserad respektive utbildad tolk innebär att krav även behöver ställas på utbildningar om kvalitets- säkrade och likvärdiga former för prov och examination. Utredningen konstaterar att dagens utbildning till tolk inom hög- skolan (f.n. endast vid ) håller hög kvalitet, kontinuitet och har stabila former för antagning, undervisning och examination. Obligatoriska och integrerade praktikmoment saknas ännu i utbildningen, men finns som valbar tilläggskurs. Kontakt har tagits med andra lärosäten från universitets sida. Utred- ningen föreslår efter diskussioner med att möj- ligheter till en fördjupad grundutbildning skapas i och vid ytterligare lärosäte. Utbildningen bör utgå från dagens grundutbild- ning, som förlängs med ytterligare två terminer. Högskolan ses därvid som tyngdpunkten i en framtida kvalitativ tolkutbildning med inriktning mot auktorisation. Ytterligare cirka 1 250 nya utbild- ningsplatser skapas sammantaget på grund och påbyggnadsnivån. , , vid har beräknat att man i ett inledande steg kan hantera 220 studieplatser på kurserna på grundnivå fördelat på två lärosäten, vilket vid behov kan byggas ut. Beräkningarna är inlednings- vis baserade på sex språk. Dessa språk kan variera från omgång till omgång, där det också går att utveckla kurser med generisk inrikt- ning, utan specifikt språk. Förslaget är tentativt, men kan ses som en möjlig inriktning för kvalificerad tolkutbildning inom högskolan mot kunskapskraven för auktorisation. Utbildningen föreslås ligga till grund för en examensbeskrivning för yrkesexamen vid högskolan med inriktning mot tolkning. Utredningen föreslår att Universitets- kanslersämbetet, UKÄ, ges i uppdrag att utveckla en sådan examens- beskrivning att införas i högskoleförordningens bilaga 2. Antalet studieplatser enligt den nya ordningen ska ses som förslag i ett första steg. Förslaget bygger på följande studiegång: •Tolkning i offentlig sektor I, 30 hp •Tolkning i offentlig sektor II, 30 hp •Tolkning i offentlig sektor III, 30 hp •Tolkning i offentlig sektor IV, 30 hp. Tolkning i offentlig sektor I bedrivs enligt nuvarande uppläggning (dvs. på helfart) och delvis på distans. Kursen föreslås få 110 studie- platser/år och lärosäte (totalt 220 platser fullt utbyggd). Intagning sker till både vår- och hösttermin, vid två lärosäten. Tolkning i offentlig sektor II fortsätter också enligt nuvarande uppläggning, men föreslås gå på helfart. Kursen får 110 studieplat- ser/år och lärosäte (totalt 220). Intagning sker till både vår- och hösttermin, vid två lärosäten. Tolkning i offentlig sektor III och IV är beteckningen på två föreslagna nya kurser med ingående praktikdelar. Förutom praktik kommer utbildningen att omfatta samt fördjupade kunskaper i olika tolktekniker, som anteckningsteknik för längre monologtolk- ning () och simultan viskningstolkning. Kurserna bedöms kunna få 70 studieplatser och lärosäte (totalt 140), eftersom man kan anta att inte alla som påbörjar utbildningen på Tolkning i offentlig sektor I och II (TOFS I och II) väljer att gå vidare. Intagning sker både vår- och hösttermin, vid två lärosäten. Studenter som går steg I–IV förutsätts ha uppnått tillräckligt avancerade kunskaper och färdigheter för att möta kunskapskraven för auktorisation. Studenter som väljer att inte gå hela vägen, kan efter steg II jämställas med deltagare från folkbildningens grund- utbildning (även om utbildningarna i grunden är olika) och har möjlighet att anmäla sig till särskilt auktorisationsprov. Den samlade utbildningen bör kunna ligga till grund för en sammanhållen yrkes- examen för tolkning i talade språk. Utredningens föreslår att UKÄ uppdras fastställa en särskild sådan yrkesexamen med inriktning mot tolkning i talade språk att införas i högskoleförordningen, bilaga 2. För denna yrkesexamen ska studenten visa sådan kunskap och för- måga som krävs för kvalificerat och självständigt arbete som aukto- riserad tolk. ser det också som avgörande att vissa påbygg- nadsutbildningar kan anordnas inom högskolans ram. Fortbildning ges i viss utsträckning inom folkbildningen men inte fullt ut och av den karaktär som efterfrågas. Diskussioner har förts med TÖI, som i första hand för fram ett antal valmöjligheter efter genom- gången grundutbildning i Tolkning inom offentlig sektor I och II. Studenterna kan då välja att gå ytterligare två kurser för att bredda sig mot översättning samt genomföra ett examensarbete med inrikt- ning mot kandidatexamen. En sådan kandidatkurs om 30 hp finns redan vid och en kurs i Översättning i offentlig sektor 30 hp planeras, men med betydligt färre studenter än vad som kan krävas . Översättning i offentlig sektor är en ny kurs inriktad mot kom- petens för översättning av viktig samhälls- och myndighetsinfor- mation med inriktning på översättning inom de områden där tolkar i offentlig sektor oftast är verksamma. Utredningen erfar att TÖI bedömer det som en god komplettering till tolkutbildningen, för att bredda den enskilda tolkens verksamhetsområde, öka anställnings- barheten och för att tolkar ofta också tar översättningsuppdrag i de aktuella språken. Fördjupning i tillämpade språkkunskaper kan även gagna tolkningen. En utbyggd kapacitet innebär att kursen kan om- fatta 70 studieplatser och lärosäte (totalt 140) med antagning både vår och höst. befintliga kandidatkurs i tolkning går f.n. på halv- fart med 40 studieplatser . Planeringsmässigt ligger denna kurs endast i , eftersom det endast är där det finns examensrätt i översättningsvetenskap. I ett längre perspektiv kan fler lärosäten komma att omfattas. Bland övriga fortbildningsmöjligheter bör nämnas tolklärar- utbildning i form av den befintliga kursen i Pedagogik och didaktik för tolklärare, 30 hp. Den beräknas kvarstå i sin nuvarande form på halvfart och delvis på distans med 20 studieplatser. I ett längre per- spektiv bör även denna typ av kurs kunna ges vid andra lärosäten. De särskilda behoven vid landets domstolar, som kostnads- mässigt står för närmare hälften av statens tolkkostnader, motiverar en ny fristående kurs inriktad mot simultantolkning i domstol. En sådan kurs i simultantolkning med inriktning på rättstolkning kan omfatta 30 hp. Kursen bedöms gå på helfart med 48 studenter (4 språk och 12 studenter/språk, där språken kan variera mellan ter- minerna). Kursen bör inledningsvis förläggas till univer- sitet, där kunskap och teknisk utrustning finns. Studenterna bedöms efter kursen behärska simultantolkning med teknisk utrustning inom rättsområdet och simultan viskningstolkning som lämpar sig i domstol. Kursen riktas mot domstolarnas behov, vilket bör beaktas även vad gäller lämplig finansiering. För folkbildningens del konstaterar utredningen att också denna utbildning har stabila former för antagning, undervisning och exami- nation. Utredningen bedömer att grundutbildningen behöver för- längas för att rymma erforderliga praktikmoment och mer distans- tekniker. Kontinuiteten har varit god, trots brist på långsiktighet i de bidragsbeslut som fattas, processer för inbördes samordning mellan kursgivare har också utvecklats. Folkbildningen bör därför också ses som en viktig resurs för att tillskapa erforderligt antal utbildade tolkar i talade språk. Folkbild- ningen ger genom sin geografiska spridning också möjlighet att nå vik- tiga deltagargrupper. Möjligheterna till validering mot grundutbild- ningens olika delar skapar vidare förutsättningar för att öka volymen tolkar med viss fastställd kompetensnivå . har i en aktuell kartläggning visat att studie- förbund i högre utsträckning än folkhögskolor är beroende av de statsbidrag som Myndigheten för , , tillhanda- håller för grundläggande tolkutbildning. Folkhögskolor kan genom förstärka sin finansiering med ytterligare stats- bidrag. Studieförbunden upplever sig därför ha vissa svårigheter då det gäller ersättningsnivåer och att kunna behålla lärare och språk- handledare i verksamheten. Studieförbundens deltagare är inte studie- medelsberättigade via , , vilket innebär att de förutsätts yrkesarbeta . Bransch- och intresseorganisationen pekar på att detta får kon- sekvenser i termer av sämre studieresultat, bristande närvaro och studieavbrott.150 150Folkbildningsrådet (2018), Kontakttolkutbildningar inom folkbildningen – en kartläggning och Studieförbunden (2018) och Studieförbunden, Skrivelse till Myndigheten för , Ekonomiska villkor för studieförbundens kontakttolkutbildningar, , dnr 40, 2018, 6/ds. Utredningen föreslår att en utbyggd grundutbildning utvecklas med dagens modell inom folk- bildningen som grund, så att ytterligare 250 deltagare kan godkännas på utbildningen. Det motsvarar att ett större antal utbildningsplatser tillskapas inom denna utbildningsform . Utredningen har inte planeringsmässigt haft möjlighet att utröna förutsättningarna mer i detalj för det dussintal anordnare som kan komma att beröras, eller hur utbildningarna kan effektiviseras i termer av antagande och genomströmning. Tyngdpunkten bör enligt utredningens bedömning i första hand läggas på studieförbunden. Där hanteras den större volymen grundläggande tolkutbildning, dessutom med god kostnads- effektivitet. Studieförbunden redovisade 2017 cirka 200 nya utbild- ningsbevis, vartill kom ett betydande antal utbildningsbevis som följd av validering. Utredningen ser förutsättningar att lägga resurser mot- svarande ytterligare cirka 35 utbildningsbevis vid studieför- bunden. För folkhögskolans del, med närmare ett hundratal godkända utbildningsbevis för tolkar , bör också viss utbyggnad kunna ske. föreslår en förstärkning av resurserna motsvarande ytterligare 15 årliga utbildningsbevis. Möjligheten till validering mot folkbildningens grundutbildning fyller en viktig funktion för att tydliggöra de kompetenser som många yrkesverksamma tolkar förvärvat genom äldre utbildningar och många års praktisk verksamhet. Det ökande intresset för att kunna upptas i Kammarkollegiets register över tolkar med godkänd utbildning beräknas också kvarstå. Drivkrafterna för validering för- väntas öka med utredningens förslag om kompetenskrav på framtida tolkar inom staten. Utredningen föreslår därför att MYH initialt tillförs resurser för ökat metodarbete kring formerna för effektiv validering, främst inom folkbildningen. En årlig resurs föreslås också för att stötta det praktiska valideringsarbete som sker inom folk- bildningens ram. Formerna för användning av denna bidragsresurs bör utvecklas i samråd med företrädare för folkbildningens tolk- utbildare. Resursen innebär en avlastning från ordinarie bidrags- medel till tolkutbildning inom folkbildningen, vilket ger möjligheter till successiv utveckling och förstärkning av denna. Delat ansvar – viss risk för otydlighet Det kan diskuteras om det är optimalt med den tudelning i ansvar för tolkutbildningar inom folkbildningen som gäller mellan och . rapporterar t.ex. att de två vägarna för statsbidrag till utbildningarna innebär en mer gynn- sam situation för folkhögskolor, som kan påräkna avsevärd förstärk- ning genom resurser från folkbildningsanslaget. kan dock konstatera att det tudelade ansvaret inte inneburit avsevär- da nackdelar, även om viss otydlighet i roller och uppgifter förelig- ger. Det har utvecklats fungerande rutiner och dialog mellan folkbildningen och MYH, t.ex. i nätverksform med tolkutbildning- arnas huvudmän inom folkbildningen. Dialogen har medverkat till att bibehålla tolkutbildningarnas karaktär av folkbildning, snarare än att närma sig formerna för . Folkbildning brukar karakteriseras som fri och frivillig, där utbildningen utgår från män- niskors egen vilja att söka kunskap och lärande i gemenskap. Sam- tidigt har det funnits en medvetenhet om vikten av tydliga och en- hetliga antagnings- och utbildningskrav för tolkutbildningarna. De vägledande utbildnings- och studieplaner som MYH fastställt för folkbildningens tolkutbildningar, har tagits fram i samråd med berörda folkhögskolor och studieförbund. ser mot denna bakgrund inte anledning att föreslå ytterligare reglering. och kan i betydande grad själva utveckla de fort- satta formerna för sitt ömsesidiga inflytande över utbildningarna. har i avsnitt 6.4.5. beskrivit dagens situation när det gäller genomströmning, studieresultat, närvarograd och avbrott för den sammanhållna grundutbildningen. Avbrottsfrekvenser och genomströmning låter sig inte enkelt fångas med dagens statistik, vilket har flera grunder. Folkbildningen erbjuder en flexibel utbild- ningsform, där kurserna samlar såväl studerande som mer samlat följer utbildningarna, som deltagare under validering som genomgår kompletterande kursmoment. Historiskt kan redovisas att många avbryter utbildningen och att av dem som fullföljer behöver en majoritet komplettera i efterhand för att få godkänt utbildnings- bevis. finns en positiv trend, där erbjudanden om utökande antal studieplatser också inneburit att antalet deltagare som fullföljer utbildningen nära nog fördubblats 2017 jämfört med . Genom validering har ytterligare ett antal tolkar bedömts ha motsvarande kompetenser. Antalet validerade har dessutom ökat påtagligt . Utredningens bedömning är att drivkraf- terna i termer av sysselsättningsmöjligheter, kompetenskrav från beställare och utveckling av löner och taxenivåer för tolkar, har och kommer att få en avgörande betydelse för såväl sökandetryck, full- följandegrad som intresse för validering. Ett sådant orsakssamman- hang tyder inte minst effekterna av den förändrade domstolstaxan på. Taxan ger i sin nuvarande form högre ersättning till tolkar med mer omfattande godkänd utbildning, jämfört med dem som saknar sådan utbildning. Det innebär ett ökat intresse för utbild- ning och validering. Folkbildningen har kunnat uppvisa kontinui- tet, där anordnare samverkar med upparbetade rutiner för antagning och fördelning på språkgrupper Det ger möjligheter att anordna undervisning även i mindre frekventa språk. Lärare av god kvalitet är ytterligare en förutsättning för goda studieresultat, hög närvaro och få avbrott från utbildningen. Lärartillgången har utgjort ett problem inom folkbildningen. En framtida förbättring kan bland annat ske mot bakgrund av Tolk- och översättarinstitutets åter upptagna utbildning för tolklärare. förslag inne- bär även anpassningar av regelverket för tillgängliga statsbidrag, vilket möjliggör tolklärarutbildning inom folkbildningen. En för- stärkning föreslås även då det gäller att utveckla formerna för vali- dering och möjliggöra ökade volymer kvalitetsgranskade tolkar som väljer denna väg. Möjligheter öppnas också för mer generell tolkut- bildning i mindre frekventa språk. Avgörande för att öka genomströmning och volym tolkar som väljer vägen genom folkbildningen eller har förutsättningar att vali- deras mot denna utbildningsform, är som tidigare nämnts en tydlig styrning mot ökad kvalitet i efterfrågan från beställarledet. Det är först då tydliga krav ställs på professionella tolkar med auktorisation och utbildning inom offentlig sektor, som utbildningsvägarna blir tillräckligt attraktiva för framtida tolkar. Försöksverksamhet med utbildning till kontakttolk påbörjas inom . Utbildningen visar planeringsmässigt goda ambitioner då det gäller uppläggning, utbildningstid och inslag av praktik. Utredningen har tidigare pekat på vikten av kontinuitet för att skapa gynnsamma kvalitetsmässiga förutsättningar och likvärdighet i tolkutbildningar, t.ex. med avseende på lärarkompetens, kontakt- ytor för yrkespraktik och andra institutionella förhållanden. Sådan kontinuitet kan med hänsyn till resurssättningen inte garanteras inom . ställningstaganden kring har betonat att kvalitetsutveckling är beroende av viss långsiktighet, som den flexibilitet som kännetecknar utbildningsformen behöver bibe- hållas. Möjligheter måste finnas att relativt snabbt fasa ut utbild- ningar för att i stället kunna satsa på nya utbildningar som bättre svarar mot arbetsmarknadens behov.151 En mer långsiktig etablering av tolkutbildningar inom förutsätter att dessa olika behov, kontinuitet hos utbildningarna respektive flexibilitet på systemnivå, vägs mot varandra. Det blir en utmaning, närmast för Myndigheten för , , att utveckla de metoder som då krävs för att utveckla mer långsiktiga prognoser inom området. Utbildningsformen garanterar således inte kontinuitet, utan bygger på återkommande ansökningar från intresserade anordnare, även om möjligheten att bevilja flera utbildnings- omgångar ökat. Verksamheten har främst samlat två typer av sådana intressenter. Det gäller dels etablerade utförare från folkbildningen, dels i tolksammanhang helt nya aktörer från den kommersiella utbild- ningsmarknaden. MYH:s beslut innebär att verksamheten helt kommer att vila på den senare kategorin. Uppdraget till MYH omfattar också att verksamheten utvärderas, vilket Tolkutred- ningen ser som nödvändigt. En sådan utvärdering bör också beakta effekten av den konkurrens om kursdeltagare som kan uppstå gent- emot etablerade tolkutbildningar vid högskola och inom folkbildning och i vilken utsträckning godkända deltagare erhåller arbetsuppgifter som tolk efter genomgången utbildning. För att en utbildning ska få 151DS 2015:41 s. 60. ingå i krävs bland annat att denna svarar mot arbets- kraftsbehov som inte tillgodoses av högskolan.152 Beträffande upphandlad arbetsmarknadsutbildning till kontakttolk, konstaterar utredningen att denna inte heller tillgodoser en långsiktig institutionell form. Målen för utbildningen är i första hand arbetsmarknadspolitiska med en anvisningsprocess som inte fullt säkrat att deltagarna haft tillräckliga förkunskaper eller möjlig- heter att genomföra utbildningen med godkänt resultat, arbeta som tolk och kunna bli auktoriserade. Arbetsmarknadsutbild- ningen till kontakttolk uppvisar sammanfattningsvis en låg genom- strömning, dåliga resultat och höga kostnader per deltagare. har inom ramen för en särskild arbetsgrupp jämfört olika utbildningsanordnares tolkutbildningar och då även hur den svenska referensramen för kvalifikationer SeQF skulle kunna utgöra ett verktyg för att åskådliggöra tolkars kvalifikationer. Arbetsgrup- pens slutsats blev att det är svårt att använda SeQF i detta samman- hang. De olika utbildningar som finns eller är under utveckling särskiljs inte tillräckligt tydligt med stöd av referensramen, vad gäller de kvalifikationer som utbildningarna leder till. Det är svårt att enbart med hjälp av en nivåangivelse tydliggöra vilka kunskaper, fär- digheter och kompetenser en tolk har efter utbildning eller vali- dering mot folkbildningens sammanhållna grundutbildning, yrkes- högskolans försöksverksamhet eller universitets kurs TOFS I och TOFS II. Nivåangivelse för de kvalifikationer som uppnås genom folk- bildningens sammanhållna grundutbildningen till kontakttolk har ännu inte författningsreglerats med avseende på inplacering i SeQF. Myndigheten för har tidigare bedömt att utbildning svarar mot SeQF-nivå 4, vilket närmast motsvarar en utbildning på samma nivå som vuxenutbildning. Arbetsgruppens genomgång visar dock att den sammanhållna grundutbildningen har 1521 kap. 3 § förordningen (2009:130) om . stora likheter med övriga tolkutbildningar och troligen svarar mot SeQF-nivå 5. Myndigheter och offentliga aktörer utgår från att Kammarkol- legiets register över tolkar med godkänd utbildning innehåller tolkar med sådan kompetens att de kan nyttjas i offentlig verksamhet. Utredningen ser inte skäl att med stöd i SeQF förändra den bilden till de grundutbildade tolkarnas nackdel. Genomgången tolkutbildning med högt ställda krav och hög kvalitet skapar förutsättningar för ändamålsenliga och rättssäkra tolktjänster inom offentlig sektor. Progression mellan folkbildning och högskola kan inte formaliseras, eftersom uppläggning och kursinnehåll ställer olika förkunskapskrav i dessa utbildningsformer, men möjligheter till validering av kunskaper och erfarenheter är lik- som tidigare möjligt inom systemet. Främst gäller det utbildnings- moment inom ramen för folkbildningens kurser, där sådan valider- ing har förekommit i ökande grad. Betydande kontinuitet förutsätts hos utbildningsformen, för att validering rent praktiskt ska kunna arrangeras. Det har visat sig fullt möjligt inom folkbildningen.