sou · H6B318 · 2018-03-14 00:00:00 — Undantagsregeln har införts eftersom det i vissa fall kan få orimliga eller opropor- tionerliga konsekvenser att tillämpa exkluderingsgrunderna vad gäller en församlings eller en företrädares agerande. Orden synnerliga skäl markerar att undantagsregeln ska tillämpas mycket restriktivt. Det kan vara aktuellt att tillämpa undantagsregeln om ett trossam- fund aktivt och fortlöpande bedriver ett arbete med sina församlingar och företrädare om samhällets grundläggande värderingar, men någon av dem likväl agerar i strid med dessa. För att tillämpa undantagsregeln bör således inte räcka med att trossamfundet tar tydligt avstånd från en församlings eller en företrädares agerande, utan samfundet ska även kunna visa vilka förebyggande åtgärder som har vidtagits samt vilka ytterligare åtgärder som kommer att vidtas för att agerandet inte ska återupprepas. Utredningens överväganden vad gäller demokratikriteriet finns i avsnitt 12.8. Fördelning och återkrav av statsbidrag Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om bidragsfor- mer samt om fördelning och återkrav av statsbidrag. Vid fördelning av statsbidrag ska beaktas om ett trossamfund får statlig avgiftshjälp. Den myndighet som regeringen bestämmer beslutar om fördelning och återkrav av statsbidrag. Föreskrifter om statligt stöd till trossamfund tillhör regeringens rest- kompetens enligt 8 kap. 7 § första stycket 2 regeringsformen. Riks- dagen har dock valt att reglera de grundläggande principerna för statens stöd till trossamfund i lag (jfr 8 kap. 8 § regeringsformen). Genom paragrafen upplyses om att kompetensen att meddela före- skrifter om bidragsformer samt om fördelning och återkrav av stats- bidrag är kvar hos regeringen. Vid fördelning av statsbidrag ska dock beaktas om ett trossamfund får statlig avgiftshjälp. Vidare upplyses om att den myndighet som regeringen bestämmer i enskilda fall beslutar om fördelning och återkrav av statsbidrag. Ett beslut om stödberättigande för statlig avgiftshjälp som fattas före gäller från och med det följande beskattningsåret. I lagen (1999:291) om avgift till registrerat trossamfund finns be- stämmelser om förfarandet vid statlig avgiftshjälp för trossamfund som har beviljats stödberättigande för statlig avgiftshjälp enligt denna lag. Av första stycket framgår när ett beslut om stödberättigande för statlig avgiftshjälp ska börja att gälla. Bestämmelsen innebär att om ett sådant beslut exempelvis fattas så börjar det att gälla från och med , medan om det fattas så börjar det att gälla först från om med . I andra stycket upplyses om att bestämmelser om förfarandet vid statlig avgiftshjälp för trossamfund som är stödberättigat för sådan hjälp finns i lagen om avgift till registrerat trossamfund. Om ett trossamfund inte längre uppfyller villkoren i 5 och 6 §§, ska stödberättigandet återkallas. Ett beslut om återkallelse av stödberättig- ande gäller . Innan ett stödberättigande återkallas på grund av brist enligt 5 § 1, 2 eller 4, eller 6 § första stycket när det gäller skulder för svenska skatter eller avgifter hos , får trossamfundet ges till- fälle att avhjälpa bristen. Genom paragrafen införs en bestämmelse som möjliggör åter- kallelse av stödberättigande för såväl statsbidrag som statlig avgifts- hjälp. fanns endast en generell återkallelsebestämmelse för den statliga avgiftshjälpen. Av första stycket framgår att stödberättigande ska återkallas om trossamfundet inte längre uppfyller villkoren för stödberättigande i 5 och 6 §§. Återkallelse ska således som regel ske under sådana för- hållanden. Enligt andra stycket kan dock ett trossamfund i vissa fall få tillfälle att avhjälpa en brist och på så sätt undgå återkallelse. Av första stycket framgår även att ett beslut om återkallelse av stödbe- rättigande gäller , dvs. även före beslutet vunnit laga kraft. Enligt andra stycket får trossamfund som inte längre uppfyller de formella villkoren för stödberättigande i 5 § 1, 2 eller 4, eller 6 § första stycket när det gäller skulder för svenska skatter eller avgifter hos , ges tillfälle att avhjälpa bristen. Tillfälle för avhjälpande bör inte ges vid upprepade tillfällen eller om trossam- fundet inte fullgjort sin anmälningsskyldighet enligt 10 §. Hur lång frist som kan ges beror på vilken typ av brist det är frågan om. Som regel bör inte mer än medges. Utredningens överväganden finns i avsnitt 13.4.3. Ett trossamfund som har beviljats stödberättigande ska utan dröjsmål till den myndighet som prövar frågor om stödberättigande anmäla sådana ändrade förhållanden som kan medföra att villkoren för stöd- berättigande är uppfyllda. Genom paragrafen, som saknar motsvarighet i tidigare lagstiftning, införs en skyldighet för stödberättigade trossamfund att anmäla sådana ändrade förhållanden som kan medföra att villkoren för stöd- berättigande i 5 eller 6 §§ är uppfyllda. Anmälningsskyl- digheten inträder således om en förändring har skett som kan be- röra något av villkoren för stödberättigande. Att anmälan ska göras utan dröjsmål innebär att den ska göras från det att de ändrade förhållandena uppmärksammades. Huruvida en anmälningsskyldighet fullgjorts har betydelse vid ställningstagande till om ett trossamfund ska få tillfälle att enligt 9 § andra stycket avhjälpa bristande uppfyllande av ett villkor, samt för möjligheten att få eftergift vid återkrav av statsbidrag. Utredningens överväganden finns i avsnitt 13.4.1. Den myndighet som regeringen bestämmer får besluta om stödberätti- gande för statsbidrag och för statlig avgiftshjälp, samt om återkallelse av sådana beslut. En ansökan om stödberättigande från ett trossamfund ska vara skriftlig och ges in till den myndighet som prövar frågor om stödberät- tigande. Av paragrafen framgår att det krävs beslut om stödberättigande för såväl statsbidrag som statlig avgiftshjälp. Ett trossamfund som vill bli stödberättigat ska ansöka om detta skriftligen hos beslutsmyn- digheten. Regeringen bestämmer vilken myndighet som prövar ären- den om stödberättigande. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela närmare föreskrifter om verk- ställigheten av denna lag. Genom paragrafen upplyses om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan meddela närmare verkställighets- föreskrifter till lagen. Beslut enligt denna lag får överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Av paragrafen, som saknar motsvarighet i tidigare lagstiftning, fram- går att beslut enligt lagen kan överklagas till allmän förvaltnings- domstol. De beslut som avses är beslut om stödberättigande och återkallelse av stödberättigande. Vid överklagande till kammarrät- ten krävs prövningstillstånd. Utredningens överväganden finns i avsnitt 14.6. Frågan om ikraftträdande och övergångsbestämmelser har behand- lats i kapitel 16. 18.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:1591) om har rätt till hjälp av staten med att bestämma, debitera, redovisa och ta in kyrkoavgifter från dem som tillhör . Bestämmelser om förfarandet finns i lagen (1999:291) om avgift till registrerat trossamfund. Genom den nya paragrafen flyttas regleringen av rätt till statlig avgiftshjälp från lagen (1998:1593) om trossamfund till lagen om . Endast redaktionella ändringar har gjorts i förhållande till den upphävda paragrafen i 16 § första stycket lagen om trossamfund. Dessa ändringar innebära således inte någon förändring av rätt till statlig avgiftshjälp. Utredningens överväganden finns i avsnitt 15.4. 18.3Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:1593) om trossamfund avses i denna lag en gemenskap som utövar religiös verksamhet genom gudstjänst, bön, meditation eller ritualer. I paragrafen införs en ny definition av begreppet trossamfund. I jämförelse med tidigare definition uttrycks fler sätt än guds- tjänst för att utöva en religiös verksamhet. Det främsta motivet till denna förändring är att trossamfundsdefinitionen ska vara konfes- sionsneutral. Denna ändring bör i princip inte innebära någon för- ändring i sak i jämförelse med den tidigare definitionen eftersom det i förarbetena till denna angavs att begreppet gudstjänst skulle förstås i vid bemärkelse och normalt innefatta exempelvis samman- komster för gemensam bön och meditation (prop. 1997/98:116 s. 20). En religiös verksamhet kan även utövas genom religiösa ritualer som inte nödvändigtvis tar form i gudstjänst, bön eller meditation. Det kan handla om firande av högtider, sammankomster för andliga eller existentiella frågor eller andaktsövningar. För att det ska vara frågan om ritualer förutsätts att de utövats samt med en viss upprepning. I ordet gemenskap ligger att det måste vara frågan om minst två personer. För att en organisation ska kunna anses vara ett trossam- fund krävs vidare att den utövar religiös verksamhet. Utövandet utgör en central del i skyddet för religionsfriheten i artikel 9.1 i och ska även vara centralt i definitionen av begreppet trossamfund. Genom kravet på religiös verksamhet dras en gräns mellan organisationer som utövar sådan verksamhet och organisationer som utövar en annan typ av verksamhet. En pröv- ning om det är frågan om en religiös verksamhet ska dock göras i vid bemärkelse. För att det ska vara fråga om en religiös verksam- het måste vidare verksamheten bygga på en trosuppfattning som uppnår en viss nivå beträffande av slagkraft, allvar, sammanhållning och betydelse. Vid bedömning om en trosuppfattning uppnår tillräcklig slag- kraft, allvar, sammanhållning och betydelse kan bl.a. beaktas om den innefatta regelbundna passageriter, såsom vigsel- och begrav- ningsriter. Vidare kan beaktas hur länge trosuppfattningen kontinu- erligt har utövats. Det som är relevant att beakta är inte hur länge den utövats inom en viss organisation, utan att trosuppfattningen all- mänt sett utövats t.ex. inom andra trossamfund, i andra länder eller utan att ha varit formellt organiserad. Utredningens överväganden vad gäller definitionen av begreppet trossamfund finns i avsnitt 11.3.1 och 11.3.2. 18.4Förslaget till lag om ändring i lagen (1999:291) om avgift till registrerat trossamfund Bestämmelser om statlig hjälp med att bestämma, debitera, redovisa och ta in avgifter till trossamfund finns i 8 a § lagen (1998:1591) om samt i lagen (2019:000) om stöd till trossamfund. Be- stämmelser om kyrkoavgift finns i 7 och 8 §§ lagen om . I paragrafen används en något förenklad beskrivning av den statliga avgiftshjälpen. Motsvarande beskrivning införs även i 1 § den nya lagen om stöd till trossamfund och i 8 a § lagen om . Någon förändring i sak är inte avsedd. Med anledning av att reglering av den statliga avgiftshjälpen för förs över till 8 a § lagen om och för övriga trossamfund till den nya lagen om stöd till trossamfund, görs hänvisningar till det nya lagrummet och denna nya lag. SOU 1972:36, Samhälle och trossamfund: slutbetänkande. SOU 1974:69, Invandrarna och minoriteterna. SOU 1975:75, Medborgerliga fri- och rättigheter. SOU 1984:58, Invandrar- och minoritetspolitiken. SOU 1994:42, Staten och trossamfunden. SOU 1996:55, , framtiden och mångfalden. SOU 1997:41, Rättslig reglering – grundlag, lag om trossamfund och lag om . SOU 1997:42, Begravningsverksamheten. SOU 1997:43, Den kulturhistoriskt värdefulla kyrkliga egendomen och de kyrkliga arkiven. SOU 1997:44, personal. SOU 1997:45, Stöd, skatter och finansiering. SOU 1997:46, Statlig medverkan vid avgiftsbetalning. SOU 1997:47, Den kyrkliga egendomen. SOU 1998:113, I God Tro – Samhället och nyandligheten. SOU 1999:9, Att slakta ett får i – om religionsfrihet och demokrati. SOU 1999:68, Katastrofbranden i Drabbade – Medier – Myndigheter. SOU 1999:101, Olydiga medborgare? Om flyktinggömmare och djurrättsaktivister. SOU 2000:1, En uthållig demokrati! – Politik för folkstyrelse . SOU 2004:23, Från verksförordning till myndighetsförordning. SOU 2005:104, och – granskning och förslag. SOU 2007:17, Äktenskap för par med samma kön – Vigselfrågor. SOU 2007:66, Rörelser i tiden. SOU 2007:107, Opinionsbildande verksamhet och små myndig- heter. SOU 2008:43, Tre rapporter till grundlagsutredningen. SOU 2009:6, Återkrav inom välfärdssystemen – förslag till lagstift- ning. SOU 2009:52, Staten och imamerna – Religion, integration, autonomi. SOU 2010:29, En ny förvaltningslag. SOU 2012:35, Stärkt skydd mot tvångsäktenskap och barnäktenskap. SOU 2013:66, Översyn av det statliga stödet till dagspressen. SOU 2016:5, Låt fler forma framtiden! SOU 2016:6, Framtid sökes – Slutredovisning från den nationella samordnaren för utsatta EU-medborgare. SOU 2016:19, blir svensk lag. SOU 2016:78, Ordning och reda i välfärden. SOU 2016:80, En gränsöverskridande mediepolitik. För upplysning, engagemang och ansvar. SOU 2017:17, Om oskuldspresumtionen och rätten att närvara vid rättegången. Genomförande av EU:s oskuldspresumtionsdirektiv. Ds 1999:12, Statens stöd till andra trossamfund än . Ds 2000:1, . Ds 2003:29, Formel Formkrav och elektronisk kommunikation. Ds 2014:1, Gröna boken, Riktlinjer för författningsskrivning. Ds 2014:4, Våldsbejakande extremism i – nuläge och tendenser. Ds 2015:3, Trossamfundens sociala insatser – En preliminär under- sökning. 1951:100, Kungl. Maj:ts proposition med förslag till religions- frihetslag m.m. 1971:125, Kungl. Maj:ts proposition till angående godkännande av internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter. 1973:90, Kungl. Maj:ts proposition med förslag till ny reger- ingsform och ny riksdagsordning m.m. 1975/76:209 om ändring i regeringsformen. 1981/82:93 om män och kvinnor som präster i , m.m. 1983/84:105 om ändring i m.m. (sexualbrotten). 1985/86:80 om ny förvaltningslag. 1988/89:100, Bil. 1989/90:100, Bil. 2, Utveckling av offentlig sektor – Gemen- samma frågor. 1989/90:107 om godkännande av om barnets rättigheter. 1991/91:85, Ny kyrkolag 1992/93:211 om rätt att förrätta vigsel inom andra trossam- fund än m.m. 1993/94:117, Inkorporering av och andra fri- och rättighetsfrågor. 1995/96:80, Ändrade relationer mellan staten och . 1997/98:49, Staten och trossamfunden – grundlagsfrågor. 1997/98:101, Översyn av förvaltningsprocessen; en allmän regel om domstolsprövning av förvaltningsbeslut m.m. 1997/98:116, Staten och trossamfunden – bestämmelser om och andra trossamfund. 1998/99:38, Staten och trossamfunden – begravningsverksam- heten, kulturminnena, personalen, avgiftsbetalningen, m.m. 1998/99:124, Staten och trossamfunden – stöd, medverkan inom totalförsvaret, m.m. 2000/01:81, Omskärelse av pojkar. 2001/02:59, Hets mot folkgrupp, m.m. 2001/02:72, Ändringar i regeringsformen – samarbetet i EU m.m. 2002/03:38, Straffansvar för terroristbrott. 2007/08:95, Ett starkare skydd mot diskriminering. 2008/09:3, Ränta vid återkrav inom arbetslöshetsförsäkring- en m.m. 2008/09:80, Äktenskapsfrågor. 2008/09:158, Från erkännande till egenmakt – regeringens strategi för de nationella minoriteterna. 2009/10:55, En politik för det civila samhället. 2009/10:80, En reformerad grundlag. 2009/10:175, Offentlig förvaltning för demokrati, delaktig- het och tillväxt. 2013/14:208, Stärkt skydd mot tvångsäktenskap och barn- äktenskap samt tillträde till konvention om våld mot kvinnor. 2016/17:1, utgiftsområde 17, Kultur, medier, trossamfund och fritid. 2016/17:146, Ett klimatpolitiskt ramverk för . 2016/17:180, En modern och rättssäker förvaltning – ny förvaltningslag. betänkande KrU 1971:15, i anledning av motioner om ekonomiskt stöd åt fria kristna samfund. betänkande 1995/96:KU12, Ändrade rela- tioner mellan staten och . betänkande 1997/98:KU20, Staten och tros- samfunden – grundlagsfrågor m.m. betänkande 1998/99:KU18, Staten och tros- samfunden – begravningsverksamheten, kulturminnena, persona- len, avgiftsbetalningen, m.m. betänkande 1999/2000:KU5, Staten och trossamfunden – stöd, medverkan inom totalförsvaret, m.m. betänkande 2001/02:JuU22, Godkännande av ram- beslut om åtgärder mot terrorism. 2007/08:39, Handlingsplan för att bekämpa mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck samt våld i samkönade relationer. 2009/10:106, Dialog om samhällets värdegrund. 2011/12:44, Handlingsplan för att värna demokratin mot vålds- bejakande extremism. 2016/17:10, Makt, mål och myndighet – feministisk politik för en jämställd framtid. Överenskommelse om åtgärder mot terrorism mellan Socialdemo- kraterna, , de gröna, , och , . Betænkning 1564, En samlet lovregulering om andre trossamfund end . Forslag til Lov om trossamfund uden for , Fremsat den 4. af kirkeministeren (). NOU 2008:1, Kvinner og homofile i trossamfunn – Likestillings- lovens og arbeidsmiljølovens særlige unntak fra forbudet mot diskriminering. NOU 2013:1, Det livssynsåpne samfunn – En helhetlig tros- og livssynspolitikk. Høringsnotat 25. , Forslag til ny lov om tros- og livssynssamfunn. Litteratur, rapporter m.m. , ; , (2012). Den världsvida pente- kostalismen. Dialogos förlag, . , ; , (2015). Det mångreligiösa : ett landskap i förändring. Ankersen, Dag (2015). Över hälften av samfunden emot homo- äktenskap – 9 av 10 väljer bort . ETC, 2016.07.22. Ankersen, Dag (2017). finansierar var fjärde svensk moské. ETC, 2017.11.08. , ; , ; , (2016). Religiositet och tro i . Arentzen, (2016). Ortodoxa och österländska kyrkor i . SST:s skriftserie nr 5. , (2013). Public Religions in Swedish Media. A Study of Religious Actors on Three Newspaper Debate Pages 2001– 2011. Acta Universitatis Upsaliensis, . Bangstad, (2012). , (2016). Bortom modernitetens motsatser. Tid- skriften NOD, Forum för Tro, Kultur och Samhälle, 2016:2–3. , ; Bjørnskov, (2011). Is the importance of religion in daily life related to social trust? Cross-country and cross-state comparisons. , 80 (3):459–480. , (2015). Publicly Funded Islamic Education in Europe and the . Relations with the Islamic World. Analysis Paper, 21, . , ; , (2014). Europarättens grunder, 5 uppl. , (2014). Förändring av Missionssynen? Perspektiv på mission 1945–2000 speglad av ledning och missionärer. Borell, (2012). Islamofobiska fördomar och hatbrott – En kunskapsöversikt. SST:s skriftserie nr 1. , (2013). I , ; , ; , (red), Vägskäl. , ; , (2013). Bortom den sekulära staten: Religion och politik i en postsekulär tid. , ; Sterzel, (2015). Regeringsformen – en kom- mentar. , (2014). Välfärdsinsatser på religiös grund: Förväntningar och problem. , (2014). An Introduction to Con- vention on Human Rights, 7 uppl. Iustus Förlag, . , (2011). Abortmotståndarna i allt mer högljudda. Feministiskt perspektiv, 2011.09.02. , Science and Education (2007). The dangers of creationism in education. , Hans (2015). Mänskliga rättigheter i europeisk praxis – En kommentar till om de mänskliga rättig- heterna, 5 uppl. , ; , ; , , (2011). HBT och heder: en intervjustudie om unga HBT-personer som lever i familjer med hedersnormer. , (1998). Religion och politik. Den europeiska krist- demokratins dilemma. Dencik, ; Marosi, (2007). Judiskt liv i : identitet, levnadsvanor och attityder bland medlemmarna i de judiska församlingarna i vid ingången . Från SST:s hemsida 2017.07.05. Diesen, ; , (2003). Bevis- prövning i förvaltningsmål. , (2005). Regardless of faith. Save the children, . , (2016). Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande fri- heterna – en kommentar. , ; Hirschfeldt, ; Jermsten, ; , (2012). Regeringsformen – med kommentarer. , Per ; , ; , (2009). Rättegång – fjärde häftet, 7 uppl. , (2012). Framtiden och samhällets grundläggande värden. Underlagsrapport 6 till . (2015). Att ge statligt stöd till civila sam- hällets organisationer. , (2003). Makten över kyrkan: om , folket och staten. , ; , ; Modéer, ; , ; Tegnemo, (2006). ”De grundläggande värderingar som samhället vilar på” – om förutsättningarna för statsbidrag till trossamfund. Proprius för- lag, . , (2013). Religionsfrihetens rättsliga ramar. Iustus Förlag, . Equmeniakyrkan (2015). Snabbfakta om Equmeniakyrkan. Från Equmeniakyrkans hemsida 2017.07.07. och (2015). Guide to article 9 – Freedom of thought, conscience and religion. Från /Documents/Guide_Art_9_ENG.pdf 2016.10.19. Fahlbeck, (2011). Bed och arbeta: om religionsfrihet i arbetsliv och skola. , (2013). Från blandad kör till lovsångsteam. Historiska och teologiska perspektiv på frikyrkliga sånggrupper. Från SST:s hemsida 2017.07.07. Forum för levande historia (2010). Den mångtydiga toleransen. Fox, (2008). A World Survey of Religion and the State. , (2013). Uppvaknandets vägar: Från buddhistisk historia till nutidens utövning och gemenskapsliv. SST:s skrift- serie nr 2. (2016). Geister, (2013). Sluta tala om ”religion”. , nr 1. Gilhus, ; , (2003). Nya perspektiv på religion. Natur och kultur, . Granestrand, (2011). Antisemitisk talare bjöds in av . , (1995). Två undersökningar om Estonia och religionen. Religionssociologiska studier, 1 401–4 599; 1. , (2000). När det sociala kapitalet växlas in: Om begravningar och deltagande i begravningar. Lunds Studies in Sociology of Religion, . ; ; Ranstorp, (2017). Swedish Foreign Fighters in and : An Analysis of open-source intelligence and statistical data. Habermas, (2010). An Awareness of What is Missing: in a Post-secular . Hagevi, (2009). Politisk opinion och religiositet i . Hagevi, (2012). Är religion och politik skilda världar för svenska ungdomar. I Lövheim, ; , . Religion som resurs? Existentiella frågor och värderingar i unga svenskars liv. , (2010). Why ’t We Practice What We Preach? Personality and 14(1):126–39. Hallingberg, (2011). Läsarna: folkväckelse och det moderna genombrottet. , ; O', ; , Ed; , (2014). of Convention on Human Rights, 3 uppl. , ; , Bo (2010). Förvaltningslagen med kommentarer, 3 uppl. , (2016). Trygga människor skapar trygga sam- hällen. Underlag till , 2016.09.12. Hjärpe, (2010). , (2013). The Experimental Economics of Religion. 27 (5):813–45. , ; Stjernquist, ; , ; , ; , (2012). Grundlagarna – regeringsfor- men, successionsordningen, riksdagsordningen, 3 uppl. (2002). Utvärdering av teologiska och religions- vetenskapliga utbildningar vid svenska universitet och högskolor. (2008). Granskning av utbildningarna inom reli- gionsvetenskap och teologi. Idinopulos, (1998). What is religion? Cross Currents, , 48.3:366–380. IFEES () (2015). Från hemsida 2017.07.07. Imamrådet (2015). Deklaration från imamråd. Slutdeklara- tion för den nionde dialogkonferensen med imamråd. , ; , ; , . (2008). European Human Rights : Text and Materials, 3 uppl. , Hans (2015). Tro som alternativ: Kristendomens framtids- utsikter. , (2013). Har religion blivit vänster? De svenska partierna och religionsfrågorna. I Gönder, . Religio- nen i demokratin: ett politiskt dilemmas återkomst. Joppke, (2015). Den sekulära staten under belägring. Religion och politik i och . Järvestad, ; , ; , (2015). Gävles moské vill sprida extrem tolkning av islam. Järvå, (red) (2009). Sektsjuka bakgrund, uppbrott, behand- ling. Kakabaveh, Amineh; Tarhan , Guluzar; , (2016). Varken hora eller kuvad. Elvahundra: En studie om kartläggning av förekomsten av diskriminering och förtryck i hederns namn bland 1 100 ungdomar och 50 tals föräldrar. , (2007). I , ; , ; , ; , . Kommunstorlek och demokrati. , ; , (2014). Om folkvalda i riksdag, landsting och kommun. Santérus förlag, . , (2016). Barnets religionsfrihet – en villkorad rättighet? Acta Universitatis Upsaliensis, . Kriminalvården (2016). Andlig vård i Kriminalvården. En rapport om nuläge och tänkbar framtid. Lagervall, ; , (2015). Muslimska församlingar och föreningar i och . östernstudier, , . , (2011). Andlig vård inom – En kunskapsöversikt. Projektnummer: 2009:124, Kriminalvården. , ; Thurfjell, (2013). Shia-muslimer i – en kortfattad översikt. SST:s skriftserie nr 3. , (2014). Främlingsfientliga handlingar mot tros- samfund. En kartläggning av religiösa gruppers och individers utsatthet i . Från SST:s hemsida 2017.07.07. , (2015). och muslimer i – en kun- skapsöversikt. SST:s skriftserie nr 4.