sou · H6B386 · 2018-12-20 00:00:00 — Dessutom är byggperioden kort i [kommunen] på grund av den korta sommaren. Därför påbörjar de flesta direkt när de får ett startbesked som vi kan ha skrivit utan att lovet hunnit vinna laga kraft. Vi har diskuterat möjligheten att vänta att lovbeslut vinner laga kraft innan vi skriver startbesked men kom fram till att risken är att ärenden ”faller mellan stolarna”. För övrigt vill byggherrar få beslut så fort som möjligt. fundering vi har haft är att beslut kan överklagas än . Överklagan ska inkomma från den dag då den som överklagar fick ta del av beslutet. Och det kan bli senare än från den dag då beslutet annonserades. 3.Vi upplever den nya bestämmelsen som olämplig av flera skäl. är det knepigt för de sökande att bygglov inte innebär att det är ok att påbörja byggprojektet utan att startbesked behöver inväntas. Med den nya bestämmelsen innebär det att de som vill börja bygga kan behöva vänta även efter att de erhållit startbesked. Väntan blir således lång och svår att förstå för de sökande. Att man bygger på egen risk till dess beslut om bygglov fått laga kraft är känt så normalt väntar byggherren på detta. För de som ändå vill börja tidigare upplevs den nya bestämmelsen endast som en ytterligare fördröjning. Vidare är det oklart hur den nya bestämmelsen ska följas upp och om ett brott mot den går att sanktionera. När jag har pratat med andra chefer om den nya bestämmelsen verkar flera ha missat den. Det är således sannolikt att rutiner/mallar för att hantera denna saknas i en del kommuner. Vi undrar i vilken utsträckning behovet av denna bestämmelse i plan- och byggregelverket verkligen utreddes innan den infördes som en följd av den nya förvaltningslagen. Oavsett det så är det inte en regelförenkling. Vårt förslag är att den nya bestämmelsen om verkställighet i PBL tas bort. 4.Den nya lagstiftningen avseende verkställighet är lite anonym och många byggherrar vet inte om att tidsfristen har tillkommit när vi upplyser om denna. En del ifrågasätter behovet och många undrar (speciellt grannar) vad det blir för sanktioner om man börjar innan de har gått (kanske något att titta på). Om startbeskedet lämnas i samband med lov (vilket är förhållandevis vanligt) har vi egentligen ingen koll på om tidsfristen hålls trots att vi tydligt anger detta i beslutet. Å andra sidan i de ärenden där grannar t.ex. har synpunkter redan före lov blir det ju mer viktigt och oftast mer berättigat ur byggherrens synvinkel att faktiskt avvakta. Vi har även tidigare varit tydliga med att allt arbete sker på egen risk innan lovet vinner laga kraft. Tidsfristen följer ju överklagandetiden till stor del så längden känns adekvat. Motivet att en överklagan och en begäran om inhibition hinner komma in innan verkställan är logiskt. Problematiskt är att när delgivning sker med mottagningsbevis etc. där mottagaren gör sig onåbar emellanåt tar än dessa , samt att få begär inhibition (tror inte att alla vet vad det är). Även kopplingen eller inte kopplingen till startbeskedet behöver ses över. 5.Många tycker att det är bra med verkställbarhetskravet, men bara när det gäller rivningslov av kulturhistoriskt värdefulla byggnader. I princip alla jag har pratat med tycker att verkställigheten på bygglov bara skapar ett problem som gemene man inte förstår. När det gäller marklov är det inte så mycket som man diskuterar. 6.Bestämmelsen, som den utformades, har flera problem och borde kunna utformas mer ändamålsenligt. Att vi kan ge bygglov och startbesked men att byggherren ändå inte får verkställa lovet blir förvirrande. Att det saknas sanktionsmöjligheter om byggherren väljer att ändå börja bygga innebär att hela bestämmelsen mer blir en papperstiger … Frågan om omedelbar verkställbarhet för startbesked borde utredas. – … den alternativa lösningen som presenterades i promemorian om införandet av en generell bestämmelse om omedelbar verkställbarhet med en komplettering i form av ”ventil” – vilket ger möjlighet att i ett enskilt fall förordna att ett lovbeslut inte får verkställas innan det vunnit laga kraft – är ett intressant förslag som med fördel kan utredas ytterligare i det framtida lagstiftningsarbetet. Som det noteras i promemorian kan en sådan lösning vara till nytta i situationer där den lovgivna åtgärden innebär ingrepp i exempelvis natur- och kulturvärden som är omöjliga att återställa. – Från när ändringen infördes i PBL … har vi märkt att vi haft ganska många sökanden som tyckt det varit omständligt med väntetiden och regeln som infördes. Vissa har blivit överraskade negativt då de påbörjat projektering och ansökningsprocess i tro om att så snart bygglov och startbesked är meddelat så kunde de sätta igång, men sen blivit varse att så inte längre var fallet. 7.Det är en svårighet att förmedla skillnaden mellan startbesked och verkställande. Startbesked kan ju fås direkt och ändå får en inte påbörja. I många enkla ärenden (exempelvis ändring av skylt) så känns det svårt att förklara varför byggherren behöver vänta . Åtgärden är enkel att ta bort om den skulle överklagas och upphävas. Det är dock bra att lagstiftningen är tydlig med att påbörjande innan lovet [har fått] laga kraft sker på egen Och detta är en viktig del av vår upplysningsplikt anser jag. –Det är svårt att säga om Byggherrar väntar på verkställande. I enkla ärenden där vi ger lov och startbesked i samma beslut har vi ingen uppföljande kontroll innan det är färdigställt. Omedelbar verkställbarhet i annan lagstiftning Denna bilaga innehåller en översikt över bestämmelser där verkställbarheten avviker från bestämmelserna i 35 § FL. Enligt 2 kap. 28 § fjärde stycket ordningslagen (1993:1617) är huvudregeln att beslut gäller i fråga om allmänna sammankomster och offentliga tillställningar. Vidare gäller enligt 3 kap. 28 § samma lag att bl.a. beslut gäller i fråga om allmän ordning och säkerhet. Enligt 22 kap. 28 § första stycket får mark- och miljödomstolen förordna att tillståndet till en verksamhet får tas i anspråk även om domen inte har fått laga kraft (s.k. verkställighetsförordnande). Enligt 33 § livsmedelslagen (2006:804) får en myndighet meddela ett verkställighetsförordnande, dvs. att dess beslut ska gälla även om det överklagats. Lagen syftar till att säkerställa en hög skyddsnivå för människors hälsa och för konsumenternas intressen när det gäller livsmedel (1 §). I 10 kap. 3 § strålskyddslagen (2018:396) föreskrivs att beslut som har meddelats enligt lagen ska gälla om inget annat bestäms. Syftet med lagen är att skydda människors hälsa och miljön mot skadlig verkan av strålning (1 kap. 1 §). I 12 kap. utlänningslagen (2005:716), förkortad UtlL, finns bestämmelser om verkställbarheten av beslut om avvisning och utvisning. I 12 kap. 6 § UtlL anges att beslut om avvisning får verkställas även om det har överklagats samt att detsamma gäller för beslut enligt 8 kap. 4 § andra stycket UtlL. Enligt 12 kap. 7 § UtlL gäller att beslut om avvisning enligt 8 kap. 4 § första stycket UtlL eller utvisning får verkställas trots att det inte fått laga kraft, om en av två förutsättningar föreligger. Antingen ska utlänningen ha avgett en nöjdförklaring eller så ska med stöd av 8 kap. 19 § UtlL ha förordnat att beslutet får verkställas trots att det inte fått laga kraft. Ett sådant förordnande blir möjligt, om det är uppenbart att det inte finns grund för asyl och uppehållstillstånd inte heller ska beviljas på någon annan grund. I 7 kap. 7 § körkortslagen (1998:488) anges att beslut enligt lagen gäller om inget annat anges. Ett liknande bestämmelse finns i taxitrafiklagen (2012:211) som i 6 kap. 6 § föreskriver att beslut enligt lagen gäller om inget annat förordnas. I 77 § första stycket väglagen (1971:948) räknas vissa beslut upp som blir gällande först när de fått laga kraft. I ett beslut om tillstånd får det dock bestämmas att det ska gälla . Enligt 77 § andra stycket väglagen gäller andra beslut än de som omfattas av första stycket , om det inte framgår annat av beslutet. I 39 § djurskyddslagen (1988:534) ges regeringen rätt att meddela föreskrifter om att beslut ska gälla utan hinder av att det överklagats. Sådana föreskrifter har meddelats i 74 § djurskyddsförordningen (1988:539). Djurskyddslagens tillämpningsområde handlar om vård och behandling av husdjur och försöksdjur samt andra djur om de hålls i fångenskap (1 §). På socialförsäkringsrättens område återfinns en bestämmelse i 112 kap. 5 § socialförsäkringsbalken, som anger att en myndighets eller förvaltningsdomstols beslut enligt balken blir gällande, om inget annat anges i beslutet eller bestäms av den domstol som prövar beslutet. I 16 kap. 3 § andra stycket socialtjänstlagen (2001:453), finns en uppräkning över ett antal beslut enligt lagen som blir gällande. I samma lagrum ges dock förvaltningsrätt och kammarrätt befogenhet att förordna om att dess beslut ska verkställas först sedan det vunnit laga kraft. En liknande bestämmelse återfinns även i 27 § fjärde och femte styckena lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. Stadgandet innehåller dels en uppräkning av verkställbara beslut, dels ges förvaltningsrätt och kammarrätt möjlighet att förordna att dess beslut ska ha vunnit laga kraft innan det kan verkställas. Lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring innehåller i 57 § en bestämmelse om besluts verkställbarhet. Bestämmelsen anger att beslut som fattats enligt lagen av arbetslöshetskassa, Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen eller en domstol gäller , om inget annat anges i beslutet eller bestäms av den instans som ska överpröva beslutet. Lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga, förkortad LVU, innehåller i 40 § bestämmelser om beslut verkställbarhet. I första stycket anges att beslut om omhändertagande, om förebyggande insatser eller om tillfälligt flyttningsförbud gäller . I andra stycket anges att även andra beslut av socialnämnden enligt LVU gäller , om nämnden inte förordnar något annat. Slutligen anges i tredje stycket att rätten får förordna att även andra beslut som rätten har meddelat skall gälla . Omloppstider för överklagade mål och ärenden För att lättare kunna bedöma vilka konsekvenserna skulle bli med en reglering som innebar att byggherren måste invänta att beslutet får laga kraft, finns skäl att titta närmare på hur många beslut som överklagades 2017 och hur lång handläggningstiden, den s.k. omloppstiden, var för dessa beslut. Nästan 2 800 lovbeslut och förhandsbesked överklagades till länsstyrelserna , vilket motsvarar av det totala antalet beslut. Enligt regeringens inriktningsmål skulle länsstyrelserna avgöra sådana beslut som överklagas till och till . Det var 1 av 21 länsstyrelser som klarade målet om . När det gäller målet om uppgav 19 länsstyrelser att de hade klarat detta.1 Drygt 1 500 sådana ärenden överklagades vidare till de fem mark- och miljödomstolarna . Hos dessa domstolar uppgick den genomsnittliga omloppstiden för de avgjorda målen om lov och av målen avgjordes inom 5,4 månader.2 För att Mark- och ska pröva ett mål i sak krävs att domstolen beviljar prövningstillstånd. Antalet mål som överklagades till Mark- och var 619 . Antalet mål som fått prövningstillstånd är 100 stycken. Tiden för besked om prövningstillstånd i mål om lov var . Den totala genomsnittliga handläggningstiden för mål om lov som beviljats prövningstillstånd var 7,6 månader.3 1Se , ”Uppföljning av plan- och bygglagstiftningens tillämpning”, , Tillgänglig: /sv/PBL-kunskapsbanken/Allmant-om-PBL/uppfoljning/ (hämtad ). Siffrorna bygger på uppgifter från 20 av landets 21 länsstyrelser. 2 Budgetpropositionen , Utgiftsområde 18, s. 22 f. 3 Budgetpropositionen , Utgiftsområde 18, s. 22 f. Under vissa förutsättningar kan ett mål om lov som avgjorts av Mark- och prövas av . har inte prövat något sådant mål. Handläggningen i har således ingen reell betydelse för handläggningstiden i stort. Sammantaget kan det alltså dröja från att gett ett lovbeslut till dess att det får laga kraft. är det få beslut (cirka 2 800 ) som överklagas – jämfört med det hur många lovbeslut som ges totalt (cirka 93 0004 ). 4Enligt plan- och byggenkät fattades totalt 85 486 positiva och negativa beslut om lov och förhandsbesked i de kommuner som besvarade enkäten, vilket utgör av samtliga kommuner. Det medför att det kan antas att det fattades cirka 93 000 beslut om lov och förhandsbesked i hela landet. 1.Ett reklamlandskap i förändring –konsumentskydd och tillsyn i en digitaliserad värld. för blåljusverksamhet och andra samhällsnyttiga funktioner. 5.Vissa processuella frågor på socialförsäkringsområdet. 6.Grovt upphovsrättsbrott och grovt varumärkesbrott. 7.Försvarsmaktens långsiktiga materielbehov. 8.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2018. Beslut under osäkerhet. 9.Ökad trygghet för studerande som blir sjuka. 10.Myndighetsgemensam indelning – samverkan på regional nivå. Myndighetsgemensam indelning – författningsändringar till följd av ny landstingsbeteckning. –för unga som varken arbetar eller studerar. 12.Uppdrag: Samverkan 2018. Många utmaningar återstår. 13.Finansiering av infrastruktur med skatt eller avgift? 14.Bidragsbrott och underrättelseskyldighet vid felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen – en utvärdering. 15.Mindre aktörer i energilandskapet –genomgång av nuläget. 16.Vägen till självkörande fordon – introduktion. Del 1 + 2. i centrum – ett ramverk för lärares och rektorers professionella utveckling. 18.Statens stöd till trossamfund i ett mångreligiöst . 19.Forska tillsammans – samverkan för lärande och förbättring. 22.Ett ordnat mottagande – gemensamt ansvar för snabb etablering eller återvändande. 23.Konstnär – oavsett villkor? 24.Tid för utveckling. 25.Juridik som stöd för förvaltningens digitalisering. 26.Några frågor i skyddslagstiftningen. 27.Ekonomiska sanktioner mot terrorism. –för snabba, säkra och effektiva hjälpinsatser. 29.Validering i högskolan – för tillgodoräknande och livslångt lärande. 30.Förenklat förfarande vid vissa beslut om hemlig avlyssning. 31.En lag om operativt militärt stöd mellan och . 32.Ju förr desto bättre – vägar till en förebyggande socialtjänst. 33.Aggressionsbrottet och ändringar i Romstadgan. 34.Vägar till hållbara vattentjänster. 35.Ett gemensamt bostadsförsörjningsansvar. 36.Rätt att forska. Långsiktig reglering av forskningsdatabaser. 37.Att bryta ett våldsamt beteende för män som utsätter närstående för våld. 38.Styra och leda med tillit. Forskning och praktik. 39.God och nära vård. –för elever och barn i en bättre skola. 42.Tryggad tillgång till kontanter. –mer service på fler platser. 44.Möjligt, tillåtet och tillgängligt –förslag till enklare och flexiblare upphandlingsregler och vissa regler om överprövningsmål. 45.Behandling av personuppgifter vid Myndigheten för arbetsmiljökunskap. 46.En utvecklad översiktsplanering. Del 1: Att underlätta efterföljande planering. Del 2: reglering av upplåtelseformen. 47.Med tillit växer handlingsutrymmet. –tillitsbaserad styrning och ledning av välfärdssektorn. 48.En lärande tillsyn. Statlig granskning som bidrar till verksamhetsutveckling i vård, skola och omsorg. –några särskilt utpekade frågor. 50.Ett oberoende public service för alla –nya möjligheter och ökat ansvar. 51.Resurseffektiv användning av byggmaterial. 52.Behandling av personuppgifter vid Myndigheten för vård- och omsorgsanalys. 53.Översyn av maskinell dos, extempore, prövningsläkemedel m.m. S. 55.Styrning och vårdkonsumtion ur ett jämlikhetsperspektiv. Kartläggning av socioekonomiska skillnader i vårdutnyttjande och utgångspunkter för bättre styrning. 56.Bättre kommunikation för fler investeringar. 57.Barns och ungas läsning –ett ansvar för hela samhället. –moderniserad lagstiftning för ökad samordning. 59.Statens gruvliga risker. 60.Tillträde till Rotterdamreglerna. 61.Rättssäkerhetsgarantier och hemliga tvångsmedel. 62.Kamerabevakning i brottsbekämpningen – ett enklare förfarande. 63.Behandlingen av personuppgifter vid Försvarsmakten och . 65.Informationsutbyte vid samverkan mot terrorism. 66.Ett mer konkurrenskraftigt system för stöd vid korttidsarbete. 67.Ett snabbare bostadsbyggande. 68.Nya regler om faderskap och föräldraskap. 69.Ökat skydd mot hedersrelaterad brottslighet. 70.En arvsfond i takt . En översyn av regelverket kring Allmänna arvsfonden. 71.En andra och en annan chans –ett komvux i tiden. 72.Expertgruppen för digitala investeringar. 73.Studiemedel för effektiva studier. 74.Lite mer lika. Översyn av kostnadsutjämningen för kommuner och landsting. 75.Vissa polisfrågor – säkerhet vid förhör samt kränkningsersättning. 76.Mindre aktörer i energilandskapet –förslag med effekt. –ny roll, nya möjligheter. 79.Analyser och utvärderingar för effektiv styrning. 80.Samspel för hälsa. Finansiell samordning mellan hälso- och sjukvård och sjukförsäkring. 81.YA lär dig jobbet på jobbet. 83.Att förstå och bli förstådd – Ett reformerat regelverk för tolkar i talade språk. 84.Det går om vi vill. Förslag till en hållbar plastanvändning. 85.Slopad straffrabatt för unga myndiga. 86.Verkställbarhet av beslut om lov. Uppdrag: Samverkan 2018. Många utmaningar återstår. [12] Flexibel rehabilitering. Ett ordnat mottagande – gemensamt ansvar för snabb etablering eller återvändande. Tid för utveckling. [24] Vissa fredspliktsfrågor. Behandling av personuppgifter vid Myndigheten för arbetsmiljökunskap. Ett reklamlandskap i förändring –konsumentskydd och tillsyn i en digitaliserad värld. Myndighetsgemensam indelning – samverkan på regional nivå. Myndighetsgemensam indelning – författningsändringar till följd av ny landstingsbeteckning. Finansiering av infrastruktur med skatt eller avgift? Bidragsbrott och underrättelseskyldighet vid felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen – en utvärdering. Juridik som stöd för förvaltningens digitalisering. Styra och leda med tillit. Forskning och praktik. Tryggad tillgång till kontanter. – mer service på fler platser. [43] Möjligt, tillåtet och tillgängligt –förslag till enklare och flexiblare upphandlingsregler och vissa regler om överprövningsmål. Med tillit växer handlingsutrymmet. –tillitsbaserad styrning och ledning av välfärdssektorn. En lärande tillsyn. Statlig granskning som bidrar till verksamhetsutveckling i vård, skola och omsorg. – några särskilt utpekade frågor. Ett mer konkurrenskraftigt system för stöd vid korttidsarbete [66] Expertgruppen för digitala investeringar. Lite mer lika. Översyn av kostnadsutjämningen för kommuner och landsting. Analyser och utvärderingar för effektiv styrning. Försvarsmaktens långsiktiga materielbehov. Några frågor i skyddslagstiftningen. En lag om operativt militärt stöd mellan och . Behandlingen av personuppgifter vid Försvarsmakten och . för blåljusverksamhet och andra samhällsnyttiga funktioner. Grovt upphovsrättsbrott och grovt varumärkesbrott. –för snabba, säkra och effektiva hjälpinsatser. Förenklat förfarande vid vissa beslut om hemlig avlyssning. Aggressionsbrottet och ändringar i Romstadgan. Tillträde till Rotterdamreglerna. Rättssäkerhetsgarantier och hemliga tvångsmedel. – ett enklare förfarande. Utökad tillsyn över fastighetsmäklarbranschen. Informationsutbyte vid samverkan mot terrorism. Nya regler om faderskap och föräldraskap. Ökat skydd mot hedersrelaterad brotts lighet. Vissa polisfrågor – säkerhet vid förhör samt kränkningsersättning. [82] Slopad straffrabatt för unga myndiga. Statens stöd till trossamfund i ett mångreligiöst . Konstnär – oavsett villkor? [23] Ett oberoende public service för alla –nya möjligheter och ökat ansvar. Barns och ungas läsning – ett ansvar för hela samhället. Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2018. Beslut under osäkerhet. Mindre aktörer i energilandskapet –genomgång av nuläget. [15] Vägar till hållbara vattentjänster. [34] Statens gruvliga risker. Mindre aktörer i energilandskapet – förslag med effekt. Det går om vi vill. Förslag till en hållbar plastanvändning. Vägen till självkörande fordon – introduktion. Del 1 + 2. Ett gemensamt bostadsförsörjningsansvar. En utvecklad översiktsplanering. Del 1: Att underlätta efterföljande Del 2: reglering av upplåtelseformen. Resurseffektiv användning av byggmaterial. –moderniserad lagstiftning för ökad samordning. Ett snabbare bostadsbyggande. [67] Verkställbarhet av beslut om lov. Vissa processuella frågor på socialförsäkringsområdet. Ju förr desto bättre – vägar till en förebyggande socialtjänst. [32] Att bryta ett våldsamt beteende –återfallsförebyggande insatser för män som utsätter närstående för våld. God och nära vård. Behandling av personuppgifter vid Myndigheten för vård- och omsorgsanalys. Översyn av maskinell dos, extempore, prövningsläkemedel m.m. [53] Styrning och vårdkonsumtion ur ett jämlikhetsperspektiv. Kartläggning av socioekonomiska skillnader i vårdutnyttjande och utgångspunkter för bättre styrning. En arvsfond i takt . En översyn av regelverket kring Allmänna arvsfonden. Samspel för hälsa. Finansiell samordning mellan hälso- och sjukvård och sjukförsäkring. Ökad trygghet för studerande som blir sjuka. –för unga som varken arbetar eller studerar. i centrum – ett ramverk för lärares och rektorers professionella utveckling. Forska tillsammans – samverkan för lärande och förbättring. Validering i högskolan – för tillgodoräknande och livslångt lärande. Rätt att forska. Långsiktig reglering av forskningsdatabaser. –för elever och barn i en bättre skola. En andra och en annan chans –ett komvux i tiden. [71] Studiemedel för effektiva studier. [73] Framtidens specialistsjuksköterska –ny roll, nya möjligheter. [78] YA lär dig jobbet på jobbet. Att förstå och bli förstådd – Ett reformerat regelverk för tolkar i talade språk. Ekonomiska sanktioner mot terrorism. Bättre kommunikation för fler investeringar.