sou · H6B351 · 2018-06-26 00:00:00 — skapar därmed förutsättningar för hållbar användning av naturresurser, minskad spridning av farliga ämnen och främjande av människors hälsa.92 lämnade en delredovisning av ett uppdrag om klimatdeklarationer. Där föreslår att regler införs med krav på klimatdeklaration av byggnader. Syftet med klimatdeklara- tionen är att i ett första steg öka medvetenheten och kunskapen om byggnaders klimatpåverkan för att i nästa steg styra mot lägre klimat- påverkan och bidra till att nationella mål uppnås. föreslår att krav på klimatdeklarationen gäller vid uppförande av byggnader och genomförs i etapper för olika byggnadstyper. Förslaget bygger enligt på att en miniminivå av klimatdeklaration ska införas för i princip samtliga byggnader. presenterade sin slutredovisning av uppdraget.93 91Regeringsbeslut N2017/04495/PBB, Uppdrag att komplettera förslag om dokumentations- system för byggprodukter vid nybyggnation. 92Boverket (2015), Dokumentationssystem för byggprodukter vid nybyggnation, rapport 2015:46. 93Boverket (2018), Klimatdeklaration av byggnader, förslag på metod och regler, rapport 2018:1. Initiativ för och behov av åtgärder 6.3.3Naturvårdsverket utreder förbättrad avfallsstatistik och spårbarhet för farligt avfall har i uppdrag att genomföra en förstudie om hur förbättrad avfallsstatistik och spårbarhet för farligt avfall kan åstad- kommas, bland annat genom en sammanhållen digital lösning. Upp- draget ska slutredovisas till i januari 2019.94 6.3.4Kemikalieinspektionen har föreslagit gränsvärden för hälsoskadliga ämnen i byggprodukter Kemikalieinspektionen föreslog 2015 att ska ta fram natio- nella gränsvärden för avgivning av hälsoskadliga kemiska ämnen i byggprodukter. Förslaget omfattar byggprodukter som används för att konstruera golv-, vägg- och innertaksektioner.95 Kemikalieinspek- tionens förslag har remitterats96 och bereds i Miljö- och energi- departementet.97 6.3.5Upphandlingsmyndigheten har tagit fram kriterier för resurseffektiv offentlig upphandling utvecklar kriterier som beaktar miljö- hänsyn i offentliga upphandlingar.98 har tagit fram kriterier för kravnivåer för innehåll av farliga ämnen för upphandling av flerbostadshus. En innehållsförteckning ska enligt kriteriet redovisa alla ämnen som har miljö- och hälsofarliga egenskaper om dessa ämnen överstiger en halt om . Innehållet ska deklareras bland annat med angivande av ämnets kemiska namn och halt (viktprocent) i produkten.99 94Regeringsbeslut , Regleringsbrev för avseende Naturvårds- verket diarienummer, M2017/03180/S, M2017/03101/S, M2016/02241/Ke (delvis). 95Kemikalieinspektionen (2015), Hälsoskadliga kemiska ämnen i byggprodukter – förslag till nationella regler, rapport 8/15, s. 7. 96M2015/04120/Ke, Remissammanställning av förslag till nationella regler för hälsoskadliga ämnen i byggprodukter. 97Miljö- och , e-post . 98Upphandlingsmyndigheten, /hallbarhet/, 99Upphandlingsmyndigheten, /hallbarhet/stall- hallbarhetskrav/bygg-och-fastighet/flerbostadshus-nybyggnad/, besökt . Initiativ för och behov av åtgärder Företrädare från har till kommittén framfört att det är juridiskt och upphandlingstekniskt möjligt att ställa krav på fullständig och proportionsangiven innehållsförteck- ning vid offentlig upphandling. Det finns dock en risk att ett sådant krav kan försvåra att få in anbud. Byggproduktleverantörer kan befara att konkurrenter kan dra fördel av de utlämnade uppgifterna och därför avstå från att lämna anbud. Risken finns också att anbud lämnas men att villkoren avseende innehållsförteckning inte efter- levs. Det strider då mot de upphandlingsrättsliga principerna och kan leda till att miljöbelastningen och riskerna inte minskar i praktiken.100 6.4Svenska regeringen och myndigheter ser behov av åtgärder för en resurseffektiv byggmaterialanvändning Nedan beskriver kommittén de behov av åtgärder som , myndigheter och gett uttryck för att främja en resurseffektiv byggmaterialanvändning. 6.4.1Svenska regeringen och myndigheter ser behov av innehållsförteckning för byggprodukters innehåll Under förhandlingarna om nuvarande byggproduktförordning101 framförde regeringen att förordningen borde kräva bättre inform- ation om byggprodukternas innehåll av farliga ämnen.102 Såväl , , , Trafik- verket som har i olika sammanhang uttryckt behovet av att ha bättre kunskap om innehållet i byggprodukter. 100Upphandlingsmyndigheten, e-post . 101Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 305/2011 av om fastställande av harmoniserade villkor för saluföring av byggprodukter (byggproduktför- ordningen). 102Regeringskansliet, Byggproduktförordningen – Fakta-PM om EU-förslag 2007/08:FPM123, s. 1. Initiativ för och behov av åtgärder Innehållsförteckningar i byggprodukter behövs för att begränsa risker lade fram ett förslag om krav på innehålls- förteckningar i byggproduktförordningen (dåvarande byggprodukt- direktivet) för att kunna minska miljö- och hälsorisker i bygg- produkter. Kemikalieinspektionen föreslog samma sak 2007 och anser att regleringen borde ha införts vid införandet av byggproduktför- ordningen 2011. I rapporten konstaterar Kemikalieinspektionen att de stora materialvolymerna som det är fråga om inom byggsektorn samt byggnaders långa livslängd ökar risken för att byggvaror kan påverka människors hälsa och miljön. Det finns därför enligt myn- digheterna ett stort behov av att känna till vilka farliga ämnen som ingår i byggvaror så att riskerna kan begränsas.103 utredde Kemikalieinspektionen utmaningar och problem med farliga ämnen i varor. Kemikalieinspektionen bedömde att till- gången till information om innehållet av farliga ämnen i en vara är en nyckelfråga i alla hanteringsled. Utan information är det svårt att bedöma och hantera risker. Sådan information är viktig för så väl tillverkare som importörer, distributörer, inköpare, konsumenter och avfallshanterare.104 I en analys av halter av farliga ämnen i byggprodukter fann Kemikalieinspektionen att det är svårt att göra en korrekt bedöm- ning på grund av bristen på information om produkternas innehåll.105 I kapitel 3 har kommittén redogjort för risker med nanomaterial som används i byggprodukter. saknas kunskap om vilka bygg- material som innehåller nanomaterial. Utredningen om nationell hand- lingsplan för säker användning och hantering av nanomaterial kom till slutsatsen att det behövs reglering av märkning för byggmaterial som innehåller nanomaterial. En märkning skulle enligt utredningen under- lätta hanteringen på arbetsplatsen och av byggavfall, samt skapa tyd- ligare förutsättningar på marknaden.106 103Kemikalieinspektionen, Bättre information om farliga ämnen i byggmaterial, rapport nr 2/07, s. 6 och 8. 104Kemikalieinspektionen (2011), Kemikalier i varor – Strategier och styrmedel för att minska riskerna med farliga ämnen i vardagen. 105Kemikalieinspektionen (2015), Hälsoskadliga kemiska ämnen i byggprodukter –förslag till nationella regler, s. 35. 106SOU 2013:70, Säker utveckling! – Nationell handlingsplan för säker användning och hantering av nanomaterial, s. 184. Initiativ för och behov av åtgärder Reach-förordningen är inte tillräcklig för att nå målen Kemikalieinspektionen fann 2007 att Reach-förordningen inte är till- räcklig för att kunna nå det svenska miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. Kemikalieinspektionen ansåg att information behövs för fler ämnen än de särskilt farliga ämnena som Reach-förordningen reglerar.107 Även har framfört att en nyckelfråga är tillgång till information om innehåll av farliga ämnen. De menar att det är ett alltför stort gap mellan lagstiftningens informationskrav som uttrycks i Reach-förordningen artikel 33 och behovet av information som bygg- herrar och förvaltare har för att kunna göra miljösäkra och kost- nadseffektiva val och bedriva en miljösäker och kostnadseffektiv förvaltning.108 Information om innehåll av kemiska ämnen i byggprodukter behövs för att underlätta återvinning Enligt och Kemikalieinspektionen är förtroendet för materialens kvalitet är avgörande för att nå hög grad av åter- . Bristande information om materialets innehåll av kemiska ämnen kan därför motverka återvinning, enligt myndigheterna.109 menar att med bättre kunskap och hantering av kemikalier i hela materialcykeln, med start redan i designfasen skulle fler avfallsströmmar kunna bedömas vara tillräckligt fria från farliga ämnen och således lämpa sig väl för återvinning.110 Vidare framhåller Kemikalieinspektionen att om det visar sig att ett återvunnet material inte håller samma kvalitet som jungfruligt riskerar det att slå inte bara mot återvinningen av det aktuella materialet utan mot återvinning generellt. När det gäller byggprodukter har Kemi- kalieinspektion nämnt ett exempel på lagstiftningsbeslut där man valt att ställa lägre krav på återvunnet material för att gynna det, men som kan riskera att få motsatt effekt. Det gäller införandet av 107Kemikalieinspektionen, Bättre information om farliga ämnen i byggmaterial, rapport nr 2/07, s. 7. 108Trafikverket, e-post . 109Naturvårdsverket (2012), Fördjupad utvärdering, Giftfri miljö, s. 230 och Kemikalie- inspektionen (2011), Kemikalier i varor – Strategier och styrmedel för att minska riskerna med farliga ämnen i vardagen, rapport nr 3/11, s. 31. 110Naturvårdsverket (2017), Giftfria och Resurseffektiva Kretslopp – Vägledning för ökad och säker materialåtervinning, s. 9. Initiativ för och behov av åtgärder olika gränsvärden för kadmium i PVC i vissa byggprodukter inom EU111. Beslutet innebär enligt Kemikalieinspektionen att mängden kadmium i byggprodukter i sannolikt kommer att öka och att materialflödet kommer att innehålla högre halter kadmium.112 Genom att förbättra informationen om innehåll av hälso- och miljöfarliga ämnen från tillverkningen så att den är tillgänglig också för aktörerna som hanterar avfall kan de bästa återvinningslös- ningarna utvecklas, enligt Naturvårdsverket.113 Även Kemikalieinspektionen framhåller behovet av information om innehåll i byggprodukter för att underlätta återvinning. Kemi- kalieinspektionen betonar att återvunnet material kan innebära risker för människors hälsa eller miljön på grund av innehåll av farliga ämnen. Utfasningen av farliga ämnen från kretsloppet kräver enligt Kemi- kalieinspektionen att tillverkare och importörer av varor har infor- mation om var farliga ämnen finns så att nya varor utan de farligaste ämnena kan tillverkas och säljas. Återvinningsföretag behöver få infor- mation om var farliga ämnen finns så att återvinningen kan ske säkert, för att möjliggöra utsortering av material med särskilt farliga ämnen som inte lämpar sig för materialåtervinning och för att kunna kommunicera till tillverkare av nya varor om innehållet av farliga ämnen i återvunnet material. Kunskap och information om farliga ämnen är enligt Kemikalieinspektionen nödvändig genom varans hela livscykel för att möjliggöra en säker hantering som inte orsakar negativa effekter på människor och miljön.114 Tillgång till information är viktig för fungerande marknader Kemikalieinspektionen framhåller att tillgång till information och fungerande informationsöverföring generellt sett viktiga delar av väl fungerande marknader.115 111Kommissionens förordning (EU) nr 494/2011 av om ändring av bilaga XVII (kadmium) till och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach). 112Kemikalieinspektionen (2011), Kemikalier i varor – Strategier och styrmedel för att minska riskerna med farliga ämnen i vardagen, rapport nr 3/11, s. 31. 113Naturvårdsverket (2017), Giftfria och Resurseffektiva Kretslopp – Vägledning för ökad och säker materialåtervinning, s. 7 och 11. 114Kemikalieinspektionen (2011), Kemikalier i varor – Strategier och styrmedel för att minska riskerna med farliga ämnen i vardagen, rapport nr 3/11, s. 30–31. 115Kemikalieinspektionen (2011), Kemikalier i varor – Strategier och styrmedel för att minska riskerna med farliga ämnen i vardagen. Initiativ för och behov av åtgärder konstaterar att det behövs en fungerande marknad för det återvunna materialet. Efterfrågan styrs bland annat av om tillgången till återvunnet material kan säkerställas och av det återvunna materialets kända egenskaper och kvalitet, inklusive vet- skapen om materialets innehåll av både värdefulla och farliga ämnen eller beståndsdelar.116 Innehållsförteckning skapar möjlighet för upphandlingskriterier för resurseffektiva byggmaterialval Enligt byggs upphandlingskriterier med fördel utifrån stöd i lagstiftning. Krav på innehållsförteckning i lag- stiftning skapar möjligheter att återanvända och återvinna material. Lagstiftning om krav på att redovisa hela innehållet i en byggprodukt skulle ge förutsättningar att ta fram ett upphandlingskriterium för mer resurseffektiva byggmaterialval. Det finns en efterfrågan från kommuner att kunna ställa krav på redovisning av innehåll. Lagstiftningen kan med fördel komplettera förslag om loggbok.117 Behov av information för att underlätta produktval vid köp och utsortering vid rivning Kemikalieinspektionen framhåller att information och kunskap är grunden för att kunna göra aktiva produktval.118 Aktörerna i byggsektorn är i behov av olika typer av information beroende på i vilket skede av byggnadens livscykel de agerar. Kemikalie- inspektionen identifierade följande fem olika behov av information: •materialtillverkarna behöver information om farliga ämnen i till- verkningen för att förbättra produktionsmetoder, välja bort farliga ämnen eller vidareförmedla informationen i leverantörskedjan, •byggherrar och entreprenörer har ett behov av information för att kunna göra riskbedömningar och välja bort de farligaste ämnena vid inköp av material, 116Naturvårdsverket (2017), Giftfria och Resurseffektiva Kretslopp – Vägledning för ökad och säker materialåtervinning, s. 7. 117Upphandlingsmyndigheten, e-post . 118Kemikalieinspektionen, Bättre information om farliga ämnen i byggmaterial, rapport nr 2/07. Initiativ för och behov av åtgärder •fastighetsförvaltare och brukare behöver information om vilka farliga ämnen som emitteras från byggprodukter, •fastighetsägare och förvaltare behöver information som möjlig- gör identifiering av inbyggda material om/när ny kunskap om ingående ämnen kommer fram, och •fastighetsägare, förvaltare och avfalls-/återvinningsföretag behöver information som möjliggör ett säkert omhändertagande och återvinning av avfall.119 Även anser att det behövs information om innehåll av farliga ämnen för att kunna arbeta effektivt med produktval och utfasning av farliga ämnen. menar att det saknas information om innehåll av farliga ämnen i en stor andel av bygg- och anläggningsprodukterna på marknaden.120 Enligt myndigheten är tillgängliggörande av information om innehåll av farliga ämnen i varor på ett systematiskt sätt och i ett standardiserat format liknande säkerhetsdatabladet för kemiska produkter en nyckelfråga.121 I en enkätundersökning till aktörer i leverantörskedjan av anläggnings- produkter som genomförde 2017 anser att takten på tillgängliggörandet av information om farliga ämnen i anläggningsprodukter behöver öka för att kunna arbeta effektivt med produktval och utfasning av farliga ämnen.122 6.4.2Myndigheter ser behov av loggbok för byggnader Kemikalieinspektionen har föreslagit att krav på loggbok för de bygg- produkter som ingår i ett byggnadsverk borde införas.123 Myndig- heten menar att en speciell aspekt för byggprodukter är att material byggs in för långa tider och informationen behöver säkras inför 119Kemikalieinspektionen, Bättre information om farliga ämnen i byggmaterial, rapport nr 2/07, s. 6–7. 120Trafikverket, Projektet takten – kemikalieinformation !, /for- dig-i-branschen/miljo---for-dig-i-branschen/Material-och-kemiska-produkter/projektet- oka-takten--kemikalieinformation-nu/, besökt . 121Trafikverket, e-post . 122Trafikverket , Sammanställning av genomförd enkätundersökning i projektet takten – Kemikalieinformation ! 123Kemikalieinspektionen, Bättre information om farliga ämnen i byggmaterial, rapport nr 2/07, s. 8 och Kemikalieinspektionen (2011), Kemikalier i varor – Strategier och styrmedel för att minska riskerna med farliga ämnen i vardagen, rapport nr 3/11, s. 10 och 67. Initiativ för och behov av åtgärder framtiden eftersom ny kunskap om ämnens farliga egenskaper genereras. Mot bakgrund av problemen med, och kostnaderna för, att identifiera och sanera exempelvis PCB och formaldehyd behövs enligt Kemikalieinspektionen system för att spåra byggprodukter.124 Kemikalieinspektionen ansåg att information om vilka ämnen som finns i vilka material och varor är ovärderlig för att kunna sätta in kostnadseffektiva åtgärder för att skydda människors hälsa och miljön.125 Vidare framhåller myndigheten behovet av att säkerställa att information finns tillgänglig så att bygg- och rivningsavfall kan sorteras och återvinnas på ett hållbart sätt och för att minska kostnaderna för att åtgärda problem.126 framhåller att användningen av loggbok ger ett bättre kunskapsunderlag och en ökad spårbarhet för använda pro- dukter och material i byggnadsverk, inklusive farliga ämnen. Detta förbättrar enligt möjligheterna att återanvända byggprodukter och återvinna bygg- och rivningsavfall. Avsaknaden av loggbok eller annat system för att dokumentera och spara infor- mation om innehållet i långlivade produkter gör att tillräcklig kun- skap för att återvinna sådana fraktioner i många fall saknas i dag.127 6.4.3Riksdagen vill utreda producentansvar för byggmaterial Miljö- och jordbruksutskott konstaterade i ett betänkande att producentansvaret som är lagstadgat för åtta produktgrupper är ett framgångsrikt styrmedel för att nå flera av miljömålen, inte minst God bebyggd miljö. Utskottet bedömer att en utökning av producentansvaret för andra produktgrupper såsom möbler och byggmaterial kan vara en väg framåt för att stärka den 124Kemikalieinspektionen, Bättre information om farliga ämnen i byggmaterial, rapport nr 2/07, s. 6. 125Kemikalieinspektionen (2011), Kemikalier i varor – Strategier och styrmedel för att minska riskerna med farliga ämnen i vardagen, rapport nr 3/11, s. 42 och 69. 126Kemikalieinspektionen (2011), Kemikalier i varor – Strategier och styrmedel för att minska riskerna med farliga ämnen i vardagen, rapport nr 3/11, s. 10 och 67. 127Naturvårdsverket (2017), Giftfria och Resurseffektiva Kretslopp – Vägledning för ökad och säker materialåtervinning, s. 16 och , /Miljoarbete- i-samhallet/Miljoarbete-i-Sverige/Uppdelat-efter-omrade/Avfall/Avfallsforebyggande- program/Bygg--och-rivningsavfall/, besökt . Initiativ för och behov av åtgärder cirkulära ekonomin och möjliggöra högre resursutnyttjande och att frågan borde utredas.128 har bifallit utskottets betänkande.129 Utskottet noterade att möjligheten att utöka det lagstadgade producentansvaret inte har utretts , och att det då kon- staterades att materialåtervinning och minskad användning av kemi- kalier inom bland annat byggsektorn och möbelbranschen skulle kunna uppnås genom frivilliga åtaganden, och att tiden ännu inte var mogen för ett lagstadgat producentansvar för dessa fraktioner. Sam- tidigt framhöll utredaren många skäl för ett införande av producent- ansvar, bland annat den stora mängden material och varor som produceras samt önskan om bättre kontroll över de kemikalier som produkter kan innehålla. Sedan utredningen gjordes har kunskaps- läget och det rättsliga sammanhanget ändrats, enligt utskottet.130 6.4.4Behov av att upphandlingsåtgärder Enligt finns behov av att staten tar ledningen i arbetet med klimatpåverkan om takten på klimatarbetet inom byggsektorn ska öka.131 har föreslagit att myndigheter ska gå före i arbetet att minska klimatpåverkan från byggandet genom offentlig upp- handling samt att och ska ges i uppdrag att ta fram kriterier för klimatkrav i offentlig upphandling.132 6.4.5Behov av styrmedel för att underlätta återanvändning av byggprodukter Vid sidan att det behov av information om byggprodukters innehåll som beskrivits ovan, ser svenska myndigheter även behov av andra styrmedel för att underlätta återanvändning av byggprodukter. har i en förstudie framfört att det finns behov av att utreda styrmedel för ökad demonterbarhet av byggnader för att under- lätta avfallshantering och återvinning vid rivning.133 128Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2017/18:MJU15 Avfall och kretslopp. 24–25. 129Riksdagens snabbprotokoll 2017/18:104, , s. 28. Kammaren biföll utskottets förslag på alla punkter. 130Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2017/18:MJU15 Avfall och kretslopp. 24–25. 131Boverket (2015), Byggnaders klimatpåverkan utifrån ett livscykelperspektiv – Forsknings- och kunskapsläget, rapport 2015:35. 132Boverket (2018), Hållbart byggande med minskad klimatpåverkan. 133Boverket (2016), Miljö- och klimatanpassade byggregler – Förstudie, rapport 2016:14. Initiativ för och behov av åtgärder 6.5EU-initiativ om loggbok, miljövärderingssystem och avfallsvägledning Nedan beskriver kommittén aktuella initiativ på EU-nivå med berör- ing på resurseffektiv byggmaterialanvändning. 6.5.1Europeisk loggbok för byggnader Utöver det förslag till loggbok som utreder finns ett lik- nande, men bredare, initiativ på EU-nivå. Kommissionen konstaterar att flera privata och offentliga loggboksinitiativ har startats i , men med olika perspektiv. EU-initiativet syftar till att utveckla gemensamma principer och regler för bland annat datahantering, definitioner och rapportering. Syftet är att öka tillgången till infor- mation för en rad marknadsaktörer och stödja resurseffektivitet för byggnader. Den europeiska loggboken är tänkt att vara ett doku- mentationssystem som samlar och förmedlar all information från byggnadens konstruktion, tillverkning och användning genom hela livscykeln. Det kan exempelvis handla om ritningar, energianvänd- ning och energiproduktion, utfört underhåll och renoveringar samt information om ingående material. Initiativet kommer att bygga på en undersökning och samråd med intressenter och medlemsländerna. Kommissionen hade ett första möte om loggboken , men på grund av interna prioriteringar har initiativet skjutits –2019.134 6.5.2EU:s miljövärderingssystem för resurseffektiva byggnader – Level(s) Kommissionen presenterade 2017 ett EU-gemensamt ramverk för utvärdering av byggnaders miljömässiga hållbarhet kallat Level(s). Syftet med Level(s) är att användaren, som utför analysen, ska samla in data för att analysera bland annat faktorer i en livscykel som har stor miljöpåverkan, hur val i designfasen kan påverka inom- husmiljön och byggnadens prestanda , kostnader samt hur väl byggnadens prestanda under driften motsvarar projekterad 134Europeiska kommissionen, e-post . Initiativ för och behov av åtgärder innehåller bland annat mål, indikatorer och mättal för byggnaders miljöprestanda samt beräkningsverktyg.135 Ett av sex övergripande mål är resurseffektiva materialflöden och för att följa upp det finns fyra indikatorer: •materialförteckning för byggnaden och mängd av de fyra huvud- sakliga materialslagen, •scenarier för byggnadens livslängd, anpassningsbarhet och demon- tering inklusive designaspekter, •bygg- och rivningsavfall (kilo avfall per kvadratmeter), och •lista de mängder (vikt) av olika byggelement som ingår i byggnads- verket. av byggnadsverkets vikt ska räknas med, •beskriva de olika byggelementens andelar av olika ingående material (exempelvis betong, stål, trä), •sammanställa information om byggelementens egenskaper och tekniska livslängd, och •summera mängderna av de ingående materialen för att få en total- vikt av respektive material och summera sedan materialen i de fyra kategorierna metalliska material, icke metalliska mineraliska material, fossila material, biobaserade material.137 Level(s) innebär inget krav på redovisning av innehållet i bygg- produkter, utan omfattar endast vissa farliga ämnen.138 presenterades i en första version och testas nu av aktörer i EU-länder.