sou · H6B368 · 2018-08-22 00:00:00 — Det är också en pro- portionerlig åtgärd med beaktande av att den säkrar det allmännas behov av tillförlitlig utredning på ett rättssäkert sätt. Den ordning som gällt sedan reglernas tillkomst är med utred- ningens förslag oförändrad. Bedömningen är därmed att inte hindrar att RMV även framöver pekas ut som ensam utförare av genetiska undersökningar i faderskapsärenden. Utredningen föreslår därför att sådant prov som lämnats med stöd av lagen om rättsgenetisk undersökning och när socialnämnd tagit initiativ till sådan undersökning ska undersökas genom RMV:s försorg. Detta bör framgå av den nya förordningen om rättsgenetisk undersökning (se avsnitt 10.11). 44Se artikel 51 Fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) och Europa- parlamentets och rådets direktiv /123/EG av om tjänster på den inre marknaden (tjänstedirektivet). Vem ska utföra rättsgenetiska undersökningar vid utredning av faderskap 11.9.2RMV:s verksamhet bör finansieras av anslag Förslag: Genomförandet av rättsgenetiska undersökningar på upp- drag av domstol eller av faderskap ska finansieras av anslag efter beslut av . Enligt den nuvarande blodundersökningslagen ska allmänna medel bekosta rättsgenetiska undersökningar som förordnats av domstol. ska på motsvarande sätt bekosta rättsgenetiska undersök- ningar som initierats av nämnden. Ordningen har ansetts som ett ut- tryck för den skyldighet som finns för det allmänna att fastställa fader- skap för barn (se t.ex. prop. 1996/97:9 s. 151). Utredningen föreslår att det i den nya lagen om rättsgenetisk undersökning vid utredning av faderskap ska anges att allmänna medel ska bekosta rättsgenetiska undersökningar (se avsnitt 10.10). Enligt instruktionen för RMV är myndigheten ansvarig för rätts- genetisk verksamhet. Med utredningens förslag kommer myndig- heten att utföra samtliga rättsgenetiska undersökningar som domstol och socialnämnd bedömer behövs som utredning i fråga om fader- skap. Det är därmed rimligt att staten också fullt ut bekostar verksam- heten. Det är ekonomiskt sett en förhållandevis liten verksamhet. Frågan om faderskap är av stor betydelse för de enskilda som berörs och det är ett ansvar för staten att varje barn har en familje- rättslig tillhörighet. Faderskapet får rättsliga följder för barnet och för den som fastställs som far. Det har genom t.ex. arvsrätten också betydelse för modern och mannens arvingar. , och har samtliga en ordning som innebär att den slutliga kostna- den för rättsgenetiska undersökningar som genomförs inom ramen för en domstols eller myndighets faderskapsärenden finansieras av statsbudgeten. Utredningen föreslår mot denna bakgrund att den rättsgenetiska verksamheten vid RMV ska finansieras genom anslag över statsbud- geten. Det är också ett smidigt och kostnadseffektivt sätt att fördela kostnaderna för rättsgenetiska undersökningar. Utredningen har fått information om att det i något fall kan tän- kas vara så att när socialnämnden bedömer att ett ärende kommer att behöva hanteras av domstol kan den enskilda handläggaren avvakta med frågan om rättsgenetisk undersökning. Risken att socialnämn- derna skulle låta flera genomgå en rättsgenetisk undersökning än om Vem ska utföra rättsgenetiska undersökningar vid utredning av faderskap den undersökningen bekostades av den kommunala budgeten bedö- mer utredningen som mycket liten. Det framstår som obefogat, bl.a. utifrån den vana som socialnämnderna har av att hantera skattefinan- sierad verksamhet. Av instruktionen framgår att RMV får ta ut avgift för verk- samheten. Det kan övervägas att i instruktionen förtydliga att det avser uppdrag från annan än socialnämnd eller domstol. Förslag: De nya reglerna bör träda i kraft . Genom den nya lagen om rättsgenetisk undersökning vid ut- redning av faderskap upphävs lagen om blodundersökning m.m. vid utredning av faderskap. En övergångsbestämmelse ska införas som innebär att den upphävda lagen fortfarande gäller vid över- klagande av en domstols beslut. Bedömning: När det gäller övriga förslag saknas behov av över- gångsbestämmelser. 12.1Reglerna bör träda i kraft Utredningen föreslår att de nya reglerna träder i kraft . De nya reglerna bör träda i kraft . Viss tid behövs för remittering och beredning inom . Övriga skäl för den föreslagna tidpunkten för ikraftträdande redovisas i det följande. En elektronisk bekräftelse kräver att det finns en teknisk lösning på plats vid ikraftträdandet. Det är enligt utredningens förslag Skatte- verket som ansvarar för att utveckla en teknisk möjlighet till elektro- nisk bekräftelse. Myndigheten behöver för att ta fram en funk- tion för en sådan bekräftelse. Det arbetet omfattar även att inför ikraftträdandet ta fram en säker process för e-tjänsten. behöver också tid för att ta fram nödvändiga föreskrifter för en elek- tronisk bekräftelse. Arbetet inför att en bekräftelse ska kunna göras elektroniskt kommer därmed att kräva . Det är svårt att med säkerhet bedöma hur som är nödvändig för att e-tjänsten för elektronisk bekräftelse ska vara på plats. Det skulle därför kunna över- vägas att överlämna till regeringen att bestämma tidpunkten för när den lagstiftning som gäller elektronisk bekräftelse ska träda i kraft. Ut- redningen gör dock bedömningen att den föreslagna tidpunkten för ikraftträdande möjliggör för att genomföra nödvändiga förberedelser för en elektronisk bekräftelse till . Även när det gäller de nya reglerna om rättsgenetisk undersökning är den föreslagna tidpunkten lämplig. Tidpunkten för ikraftträdandet ger möjlighet för () att vidta nödvändiga förberedelser för det ökade antalet undersökningar som kommer att genomföras på uppdrag av det allmänna. Den information utredningen har om de avtal som flera socialnämnder har med annan aktör för utförande av genetiska undersökningar än RMV är att avtalen i flera fall löper i taget, med möjlighet till förlängning. Ett ikraft- trädande enligt vad som föreslås innebär att eventuella ekonomiska konsekvenser av om ett ingånget avtal måste avslutas därmed undviks. Utredningen gör bedömningen att det är lämpligt att de nya reglerna träder i kraft . Utredningen bedömer att ett införande av en föräldraskapspresumtion och en presumtion för faderskap och moderskap när en av eller båda makarna har ändrat könstillhörighet inte medför ett behov av över- gångsbestämmelser. Presumtionen kommer att vara tillämplig från ikraftträdandet och gälla om den som föder ett barn är gift vid barnets födelse. Mot den bakgrunden behövs det inte heller övergångsbestäm- melser med anledning av de följdändringar som föreslås i föräldra- balken med anledning av införande av en föräldraskapspresumtion. Utredningen gör vidare bedömningen att det inte behövs några övergångsbestämmelser med anledning av de nya reglerna om bekräf- telse av faderskap och föräldraskap. De nya reglerna kommer att gälla från ikraftträdandet. Det innebär att omständigheterna i det enskilda fallet avgör vilka regler som ska tillämpas om ett ärende inleds hos socialnämnden före ikraftträdandet, men avslutas när de nya reglerna har trätt i kraft. Om exempelvis en bekräftelse av faderskap görs före ikraftträdandet och före barnets födelse ska socialnämnden tillämpa de bestämmelser som gäller då bekräftelsen görs. Det innebär att bevittning krävs. Att socialnämnden eventuellt godkänner bekräftelsen , när de nya reglerna har trätt i kraft, saknar enligt utredningen betydelse. Om socialnämnden får en under- rättelse om ett nyfött barn och inleder ett ärende före ikraftträdandet och mannen bekräftar faderskapet efter ikraftträdandet är det de nya reglerna som gäller för bekräftelsen. Det innebär bl.a. att bekräftel- sen ska göras vid personlig inställelse hos socialnämnden och att be- vittning inte krävs. När det gäller den nya lagen om rättsgenetisk undersökning vid utredning av faderskap ska det anges att lagen (1958:642) om blod- undersökning m.m. vid utredning av faderskap ska upphöra att gälla genom den nya lagen. Det betyder att om ett mål eller ärende har in- letts före ikraftträdandet, men avgörs av samma instans efter ikraft- trädandet, ska den nya lagen tillämpas. Om exempelvis ett mål om fastställande av faderskap har inletts vid tingsrätt före ikraftträdan- det och beslut i fråga om rättsgenetisk undersökning meddelas efter att den nya lagen har trätt i kraft, då ska den nya lagen tillämpas. Det behövs en övergångsbestämmelse för den situationen att ett beslut som domstol har meddelat enligt den upphävda lagen överklagas. I en sådan situation ska inte den nya lagen om rättsgenetisk undersök- ning vid utredning av faderskap tillämpas av högre rätt. I stället ska det av övergångsbestämmelsen framgå att högre rätt i en sådan situation ska tillämpa den upphävda lagen. Utredningen gör bedömningen att förslaget i övrigt inte innebär ett behov av övergångsbestämmelser. Utredningen lämnar flera förslag till författningsändringar, förslag till ny författningsreglering och förslag till regeringsuppdrag. Utred- ningen gör också ett antal bedömningar. Konsekvensbeskrivningen berör enbart de förslag som utredningen lämnar. Utredningen har valt att i första hand belysa konsekvenserna av de olika författnings- förslagen som presenteras inom respektive kapitel. I kapitlen ges mer ingående beskrivningar av förslagens syfte och vilka som berörs, i förekommande fall konsekvenser av att inte genomföra förslagen, och möjliga alternativa lösningar. Utredningen redovisar i det följande först vilka konsekvenser för- slagen bedöms få för enskilda och då särskilt vilka konsekvenser för- slagen bedöms få för barn. Därefter redovisas vilka konsekvenser som utredningens förslag bedöms få för kostnader och intäkter för staten, kommuner, landsting, företag eller andra enskilda. En beräkning av eventuella kostnader samt, i förekommande fall, förslag till finansier- ing för kostnadsökningar och intäktsminskningar för staten, kom- muner eller landsting redovisas också. Om förslagen bedöms innebära samhällsekonomiska konsekvenser i övrigt redovisas även dessa.1 Enligt direktiven ska utredningen, utöver att särskilt belysa vilka kon- sekvenser de förslag utredningen lämnar bedöms få för barn, även redo- visa om förslagen bedöms ha någon påverkan på jämställdheten mellan kvinnor och män. Eventuell sådan påverkan redovisas därför också. Utredningen har inför konsekvensbeskrivningen kontaktat några kommuner, myndigheter och Kommuner och Landsting (SKL) för att få fram underlag för kostnadsbedömningar. De uppgifter som utredningen har tagit del av avseende kostnader har varit uppskatt- ningar. 114–15 a §§ kommittéförordningen (1998:1474). 13.2Införande av en föräldraskapspresumtion Utredningen har kommit fram till att föräldraskap enligt 1 kap. 9 § (FB) ska presumeras för den kvinna som är gift eller registrerad partner med barnets mor på motsvarande sätt som ett faderskap presumeras för en gift man. Det föreslås även att ett rättsligt föräldraskap ska presumeras när den som har fött ett barn är gift och en av makarna eller båda har ändrat könstillhörighet. har beslutat att införa särskilda regler för faderskap och moderskap för en person som har ändrat könstillhörighet. Mot den bakgrunden har utredningen kom- mit fram till att det behöver införas en presumtionsregel för dessa fall. Det betyder att utredningen föreslår att flera presumtionsregler införs. Bedömning: Förslaget får positiva konsekvenser för kvinnliga gifta par och kvinnor som är registrerade partner samt de gifta par där en av eller båda makarna har ändrat könstillhörighet när ett barn föds efter ikraftträdandet. Det finns drygt 3 100 kvinnliga par som är gifta eller registrerade partner. Det har endast varit några få fall där ett barn har fötts efter att en av eller båda föräldrarna har ändrat det kön som framgår av folkbokföringen.2 För kvinnliga gifta par och kvinnor som är regi- strerade partner samt de gifta par där en av eller båda makarna har ändrat könstillhörighet bedöms förslaget om en presumtion få posi- tiva konsekvenser om ett barn föds efter ikraftträdandet. Makarna kommer nämligen i samtliga dessa fall inte behöva vidta några aktiva åtgärder för att den make som inte har fött barnet ska bli förälder till barnet. 2Uppgift från till utredningen . Bedömning: Barn till gifta föräldrar kommer att behandlas mer lika. Förslaget kan innebära positiva konsekvenser för barn. Barn till gifta föräldrar kommer genom utredningens förslag att be- handlas mer lika. Färre barn kommer att få en rättslig förälder fast- ställd genom bekräftelse eller dom, eftersom föräldraskapet i stället kommer att presumeras vid barnets födelse. Förslaget kan därmed innebära positiva konsekvenser för barn. Bedömning: Förslaget bedöms inte få annat än begränsade kon- sekvenser för kommuner. Förslaget innebär att föräldraskapet enligt 1 kap. 9 § FB för den kvinna i äktenskapet eller det registrerade partnerskapet som inte har fött barnet kommer att presumeras vid barnets födelse. Även i de fall där en av eller båda föräldrarna har ändrat könstillhörighet kommer maken till den som har fött barnet att presumeras som far eller mor till barnet. Det betyder att socialnämnden i färre fall än kommer att behöva genomföra en utredning av föräldraskap. Förslaget påverkar en förhållandevis liten del av det antal utredningar som socialnämnderna genomför totalt sett . Utredningen bedömer därmed att förslaget för kommunernas del får begränsade konsekvenser. Förslag som innebär ett minskat åtagande för kommunerna aktualiserar finansieringsprincipen. De minskade kostnaderna för kommunerna till följd av förslaget bedöms dock bli försumbara och någon ekonomisk reglering föreslås därför inte. För- slaget bedöms inte påverka den kommunala självstyrelsen. Bedömning: Förslaget bedöms inte få annat än marginella kon- sekvenser för domstolar. De kostnadsökningar som kan upp- komma bedöms kunna hanteras inom befintliga ramar. Det kan tänkas att förslaget om en presumtionsregel för föräldra- skap innebär att ett litet antal av de mål som rör fastställande av föräldraskap inte kommer att behöva föras till domstol. Antalet sådana mål kommer därmed att minska marginellt. Utredningen har vidare kommit fram till att motsvarande förutsättningar som för att häva ett faderskap ska gälla för att häva ett föräldraskap. Det försla- get kan medföra att domstolar kan komma att handlägga mål om hävande av föräldraskap som presumerats för ett barn. Förslaget be- döms dock endast innebära att ett mycket begränsat antal mål om hävande av föräldraskap aktualiseras vid domstol . Skälet är att i de allra flesta fall där presumtionen är tillämplig är det inte aktuellt att föra en talan om att kvinnan i äktenskapet inte är förälder till barnet. Förslaget bedöms därmed inte påverka domstolarnas verksamhet mer än ytterst marginellt. Inte heller bedöms regler om presumerat faderskap respektive moderskap när en av eller båda föräldrarna har ändrat könstillhörighet medföra någon nämnvärd kostnadsökning för domstolar. De kostnadsökningar som utred- ningen bedömer kan uppkomma till följd av att behöver ses över är också marginella och bedöms kunna hanteras inom befintliga ramar. Bedömning: De kostnadsökningar som kan uppkomma till följd av att MFoF behöver omarbeta sina rutiner, föreskrifter och all- männa råd är marginella och bedöms kunna hanteras inom be- fintliga ramar. Förslaget innebär att Myndigheten för familjerätt och föräldraskaps- stöd (MFoF) behöver se över sina förskrifter och allmänna råd i de delar som berör fastställande av föräldraskap enligt 1 kap. 9 § FB och vad som gäller vid faderskap och moderskap när en av eller båda föräldrarna har ändrat könstillhörighet. Det pågår ett arbete inom myndigheten att ta fram ett kunskapsstöd motsvarande den handbok publicerade 2005, Att fastställa fader- skap. De kostnadsökningar som kan uppkomma till följd av att MFoF behöver omarbeta sina rutiner, föreskrifter och allmänna råd är marginella och bedöms kunna hanteras inom befintliga ramar. 13.2.7Konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män Bedömning: Förslaget bedöms inte få några konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män. Förslaget om presumtionsregler medför en ordning där ett barns rätts- liga förälder kan antas, utan att göra åtskillnad mellan om moderns make är en man eller en kvinna. Förslaget bedöms dock inte få några konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män. Bedömning: Förslaget bedöms inte ha några nämnvärda konse- kvenser för de övriga aktörer och förhållanden som anges i 14 och 15 §§ kommittéförordningen. Utredningen bedömer att förslaget inte får några nämnvärda konse- kvenser för företag eller andra enskilda än de som beskrivits ovan. Förslaget bedöms inte heller få några nämnvärda konsekvenser för andra myndigheter än domstolarna och MFoF. Förslaget bedöms inte få några konsekvenser för det brottsförebyggande arbetet, syssel- sättning eller offentlig service i olika delar av landet, eller för möjlig- heterna att nå de integrationspolitiska målen. Inte heller bedöms förslaget få konsekvenser för den personliga integriteten. Förslaget påverkar inte internationella åtaganden. 13.3Nytt sätt att bekräfta faderskap och föräldraskap En bekräftelse av faderskap görs skriftligen. Utredningen har kom- mit fram till att kravet på bevittning av bekräftelsen ska tas bort för bekräftelser som avser barn som inte har fyllt . För att säker- ställa att en identitetskontroll kan genomföras ska i dessa fall i stället bekräftelsen göras vid personlig inställelse hos socialnämnden, vilket i de flesta fall sker . Bekräftelsen ska, på samma sätt som , skriftligen godkännas av socialnämnden och modern. Liksom kommer, genom hänvisningar till bestämmelsen, samma formkrav att gälla också för bekräftelse av föräldraskap enligt 1 kap. 9 § FB och för bekräftelser av moderskap eller faderskap när en av eller båda föräldrarna har ändrat könstillhörighet. Utredningen lämnar också förslag som gör det möjligt att be- kräfta faderskap eller föräldraskap för ett nyfött barn utan att besöka socialnämnden, genom att bekräftelse kan göras elektroniskt från barnets födelse. Samma formkrav ska gälla som för en bekräftelse enligt huvudregeln, med den skillnaden att en bekräftelse som görs elektroniskt inte ska godkännas av socialnämnden. Skatte- verket ska tillhandahålla och administrera systemet för elektronisk bekräftelse. ska fortsatt ha ett ansvar för att barnet får en rättslig förälder fastställd. utredningsskyldighet ska dock inträda först om faderskapet eller föräldraskapet inte har blivit fastställt från barnets födelse. Bedömning: Förslaget får positiva konsekvenser för majoriteten av alla nyblivna föräldrar i när modern är ogift. föds cirka 115 000 barn i . Av dessa barn har ogifta föräldrar, dvs. drygt 63 000 barn. Utredningen be- dömer att av de ärenden som handläggs vid landets socialnämnder är ärenden där förutsättning finns att i stäl- let bekräfta faderskapet eller föräldraskapet elektroniskt. finns en möjlighet att elektroniskt anmäla s.k. omsorgs- och ansvarserklaering (se avsnitt 7.3.1. ), vilken ligger till grund för registrering av faderskap. Erfarenheterna från visar att av nyblivna ogifta föräldrar som lämnar en sådan förklaring använder den elektroniska möjligheten. Med hänsyn till de danska erfarenheterna görs bedömningen att i vart fall av de som genom förslaget får möjlighet att bekräfta faderskap eller föräldraskap elektroniskt också kommer att använda möjligheten. Det innebär att förslaget bedöms få konsekvenser för föräldrarna till mer än 45 000 barn . Med en möjlighet till elektronisk bekräftelse finns vinster som kan göras för föräldrar i fråga om ökad tillgänglighet och lägre kostnader. Det kan för en del föräldrar också upplevas mer bekvämt, eftersom ett besök på socialnämndens kontor är nödvändigt. Bedömning: Förslaget får positiva konsekvenser för drygt 45 000 barn . Förslaget bedöms få konsekvenser för majoriteten av alla barn som föds i när modern är ogift eftersom föräldraskapet för den som inte har fött barnet kan bekräftas elektroniskt i dessa fall i stället för vid ett besök hos socialnämnden. Det innebär att fler än 45 000 barn berörs av förslaget. Förslaget innebär också att det blir en stärkt rättssäkerhet i fråga om kontroll av identitet när det gäller elektronisk bekräftelse i förhållande till vad som gäller när handläggaren vid socialnämnden skickar ett utrednings- protokoll och bekräftelse med post till modern för parterna att själva fylla i. En bekräftelse får enligt förslaget göras elektroniskt från barnets födelse. Om bekräftelse görs elektroniskt kommer fler barn än att få faderskapet eller föräldraskapet registrerat i folk- bokföringen i nära anslutning till barnets födelse. Det är en påtagligt än vad som gäller för exempelvis bekräftelse av för- äldraskap. Bedömning: Kostnaderna för socialnämndernas ärenden om ut- redning av faderskap och föräldraskap totalt för hela landets kom- muner bedöms minska med i vart fall . Som framgått ovan beräknas drygt 45 000 barn påverkas av förslaget om elektronisk bekräftelse. Utredningen bedömer att unge- fär av de ärenden som handläggs vid landets social- nämnder är ärenden där förutsättning finns att i stället bekräfta fader- skapet eller föräldraskapet elektroniskt, dvs. ärenden där det endast finns en tänkbar far eller förälder och modern och den som bekräftar faderskap eller föräldraskap lämnar samstämmiga uppgifter om att de är övertygade om att barnet är deras gemensamma.3 I finns, som framgår ovan, en möjlighet att elektroniskt anmäla s.k. omsorgs- och ansvarserklaering. Erfarenheterna från innebär att av de som har möjlighet att lämna en sådan förklaring också gör det. Utredningen gör därmed be- dömningen att de allra flesta ärenden hos socialnämnden där det en- dast finns en tänkbar far eller förälder inte längre kommer att hand- läggas där. I stället kommer möjligheten till elektronisk bekräftelse att användas. skyldighet att utreda ett rättsligt föräldraskap i de fall där ett sådant inte blir fastställt genom en bekräftelse som görs elektroniskt utgör inte ett utökat åtagande för kommunerna jämfört med . Förslaget bedöms därmed inte påverka den kom- munala självstyrelsen. De förenklingar som föreslås innebär att so- cialnämndernas sammantagna kostnader för ärendehanteringen be- räknas minska. Beräkningen kan påverkas av flera olika faktorer, exempelvis lönekostnad och hur varje enskild socialnämnd hand- lägger utredningar av faderskap och föräldraskap. Beroende på hur beräkningen görs kan besparingen bedömas uppgå till så mycket som 190 miljoner kronor.4 Utredningen gör bedömningen att med en försiktig beräkning innebär förslaget att kostnaden totalt för hela 3Uppgifterna har lämnats till utredningen av SKL och de pilotkommuner som ingått i projektet faderskap/föräldraskap. 4Uppgifter till utredningen från SKL där beräkningen utgår från en total handläggningstid om mellan 1 h och 3 h exklusive politisk beredning per ärende. landets kommuner kommer att minska med i vart fall . Utredningens samtliga förslag innebär sammantaget en kostnads- ökning för staten, nämligen kostnader dels för , se av- snitt 13.3.5, dels för (), se avsnitt 13.4. innebär förslagen en större samhällsekonomisk besparing för det allmänna. Utredningen föreslår med tillämpning av finansier- ingsprincipen att medel för förslaget om att bekräftelse ska kunna göras elektroniskt tas från utgiftsområde 25 (Allmänna bidrag till kommuner). Det innebär att det allmänna bidraget till kommuner kan minska i motsvarande omfattning som statens kostnader ökar till följd av förslaget. Den besparing som socialnämnderna i hela landet sammantaget gör är betydligt större än och beräknade årliga förvaltningskostnad. Bedömning: ska ansvara för att ta fram en funktion för elektronisk bekräftelse. Inför att lagändringarna träder i kraft ska ges i uppdrag att ta fram en säker process för tjänsten för elektronisk bekräftelse.