sou · H6B310 · 2018-03-02 00:00:00 — – samverkan på regional nivå SOU och Ds kan köpas från Juridiks kundservice. Beställningsadress: Juridik, Kundservice, 106 47 Ordertelefon: Webbadress: /offentligapublikationer För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Svara på remiss – hur och varför Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ). En kort handledning för dem som ska svara på remiss. Häftet är gratis och kan laddas ner som pdf från eller beställas på /remisser Layout: Kommittéservice, Tryck: , 2018 Regeringen bemyndigade statsrådet att tillkalla en kommitté med uppgift att föreslå en ny indelning av län och landsting. Med stöd av bemyndigandet beslutades att förordna landshövdingen som ordförande och förbundsordföranden som vice ordförande i kommittén. Kommittén har tagit sig namnet . beslutade regeringen om tilläggsdirektiv till kommittén (dir. 2017:72). Som experter förordnades kanslirådet , ämnesrådet , kanslirådet , kanslirådet , departementssekreteraren , kanslirådet , departementssekreteraren och kanslirådet . entledigades och förordnades kansli- rådet som expert i kommittén. entledigades och förord- nades departementssekreteraren som expert. entledigades och förordnades rättssakkunniga som expert. entledigades , och . förordnades departementssekrete- raren , kanslirådet och departements- sekreteraren som experter. för- ordnades departementssekreteraren som expert. anställdes som huvudsekreterare i utredningen. Som sekreterare anställdes . anställdes som sekreterare till och med . anställdes som sekreterare. anställdes som huvudsekreterare i kommittén. anställdes som sekreterare. entledigades och entlediga- des . anställdes som sekreterare. överlämnade vi delbetänkandet Regional indelning – tre nya län (SOU 2016:48). Förslag och bedömningar i betänkandet är kommitténs egna. Expertgrupp, referensgrupp och de intressenter vi fört dialog med står fria i relation till våra slutsatser. Härmed överlämnar vi vårt slutbetänkande Myndighetsgemen- sam indelning – samverkan på regional nivå (SOU 2018:10). 1.1Förslag till lag om ändring i lagen (1979:411) om ändringar i indelning i kommuner och 1.2 Förslag till lag om ändring i kommunallagen (2017:725)..... 1.3 Förslag till förordning om vissa förvaltningsmyndigheters regionala indelning...................... 1.4Förslag till förordning om ändring i förordningen (2007:907) med instruktion för Rådet för Europeiska 1.5Förslag till förordning om ändring i förordningen (2007:996) med instruktion för ................ 1.6Förslag till förordning om ändring i förordningen (2007:1030) med instruktion för Arbetsförmedlingen ........ 1.7Förslag till förordning om ändring i förordningen (2007:1172) med instruktion för Kriminalvården ................ 1.8Förslag till förordning om ändring i förordningen (2007:1266) med instruktion för Försvarsmakten ............... 1.9Förslag till förordning om ändring i förordningen (2009:145) med instruktion för ..................... Förslag till förordning om ändring i förordningen (2010:185) med instruktion för ....................... Förslag till förordning om ändring i förordningen (2014:1102) med instruktion för ............ Förslag till förordning om ändring i förordningen (2014:1103) med instruktion för Säkerhetspolisen.............. Förslag till förordning om ändring i förordningen (2015:743) med instruktion för ......... Uppdrag och arbete ................................................... Mål för förvaltningspolitiken ................................. 3.1.2Förvaltningspolitiska förändringar av särskild betydelse för staten på regional nivå...................... utredningar angående staten regionalt .... 3.2 Den statliga regionala nivån ........................................ 3.2.1Regeringens styrning av myndigheternas Regionala indelningar i staten .............................. Statlig samordning på regional nivå ..................... 3.2.4Landstings, regionförbunds och länsstyrelsers uppfattning om vilka statliga myndigheter som bör ha samordnad regional indelning........... 3.3Överväganden och förslag på myndighetsgemensam Områden som involverar många myndigheter.... 3.4 Myndigheter med gemensam indelning – förslag............... Övriga myndigheter som har övervägts............... Reglering av den regionala indelningen ............... 3.4.3Följder av samordnad indelning för Förslag till geografisk indelning........................................... Sex områden i en gemensam geografi .................................. Alternativt förslag till geografisk indelning ........................ Beteckning och utformning av namn på kommuner på regional nivå....................................................... Beteckning för kommuner på regional nivå ........................ Bakgrunden till dagens situation .......................... Landsting, en kort historik ................................... 4.1.7Lagen om regionalt utvecklingsansvar i vissa Vad är det som gäller ? Förslag till beteckning........................................... Utformning av namn ............................................................ Följdändringar i författningar .............................................. Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser ...................... Landstingens, kommunernas och befolkningens synpunkter vid ändringar i landstingsindelningen........... 5.1.1Landstingens, kommunernas och 5.1.2Sambandet mellan landstingsindelningen och 5.2Tidigare utredningar om ändrad indelning i län och Utredningen om indelningsändringar.................. Processen vid indelningsändringar ...................................... 5.4.2Inhämtande av befolkningens synpunkter i samband med senare års indelningsändringar ..... Folkinitiativ enligt kommunallagen .................................... 5.7Processen inför och efter 5.8 Överväganden och förslag.................................................... Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser ...... Kartläggning av befintlig samverkan ................................... Hälso- och sjukvård .............................................. Regional utveckling och tillväxt........................... Kultur och utbildning ........................................... 6.1.6På vilket sätt ges allmänheten möjlighet att ta del av diskussioner och beslut inom de olika 6.1.7Den framtida utvecklingen av samverkan 6.2 Hur bör staten följa denna utveckling?............................... Finansiering av förvaltningsutgifter för det regionala Det regionala utvecklingsansvaret ....................................... Dagens finansieringsmodell är otydlig ................................ En ny finansieringslösning ................................................... 7.3.1Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till Utgiftsområde 19 Regional tillväxt ...................... Förslag till ny finansieringslösning ...................... Konsekvenser för berörda myndigheter .............. 8.2 Ny beteckning för kommuner på regional nivå.................. 8.3Landstingens, kommunernas och befolkningens synpunkter vid ändringar i landstingsindelningen Finansiering av förvaltningsutgifter..................................... Övriga konsekvenser av våra förslag.................................... 9.1Förslaget till lag om ändring i lagen (1979:411) om ändringar i indelning i kommuner och 9.2Förslaget till lag om ändring i kommunallagen (2017:725).............................................................................. 9.3 Förslaget till förordning om vissa förvaltningsmyndigheters regionala indelning.................... 9.4Förslaget till förordning om ändring i förordningen (2007:907) med instruktion för Rådet för Europeiska 9.5Förslaget till förordning om ändring i förordningen (2007:996) med instruktion för ............. 9.6Förslaget till förordning om ändring i förordningen (2007:1030) med instruktion för Arbetsförmedlingen...... 9.7Förslaget till förordning om ändring i förordningen (2007:1172) med instruktion för Kriminalvården.............. 9.8Förslaget till förordning om ändring i förordningen (2007:1266) med instruktion för Försvarsmakten ............. 9.9Förslaget till förordning om ändring i förordningen (2009:145) med instruktion för ................... Förslaget till förordning om ändring i förordningen (2010:185) med instruktion för ..................... Förslaget till förordning om ändring i förordningen (2014:1102) med instruktion för .......... Förslaget till förordning om ändring i förordningen (2014:1103) med instruktion för Säkerhetspolisen............ Förslaget till förordning om ändring i förordningen (2015:743) med instruktion för ....... Följdändringar med anledning av ändrad Förslaget till lag om ändring i tryckfrihetsförordningen... Förslaget till lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen (2017:30)............................................................................... Förslaget till förordning om ändring i hälso- och sjukvårdsförordningen (2017:80)........................................ Förslaget till lag om ändring i ellagen (1997:857) .............. Förslaget till lag om ändring i lagen om kollektivtrafik (2010:1065) ........................................................................... 9.20Förslaget till lag om ändring i lagen (2010:1919) om fördelning av vissa statsbidrag till regional Litteratur- och källförteckning ........................................... Myndigheter som föreslås ha samordnad För att statliga myndigheters verksamheter ska kunna tillgodose medborgarnas olika behov krävs specialisering och arbetsfördelning. Genom att verksamheterna struktureras i politikområden och upp- gifter och ansvar fördelas på olika myndigheter skapas förutsätt- ningar inte bara för hög kompetens och effektivitet utan också en- hetlighet och likabehandling av medborgarna varhelst i landet man bor. Flera utredningar har dock pekat på sektoriseringens avigsidor, att helhetsperspektivet inom statsförvaltningen försvåras liksom samverkan myndigheter emellan och samverkan med kommuner och landsting. Skarpa sektorsgränser i kombination med helt olika geografiska indelningar accentuerar problematiken. Vi delar därför Ansvars- kommitténs (SOU 2007:10) och flera andra utredningars bedömning att det finns ett stort behov av att ”återsamla staten” på regional nivå, vilket skulle tillföra ett territoriellt perspektiv som balans till det sektoriella. En myndighetsgemensam indelning skulle främja sam- verkan och samordning av staten på regional nivå, till gagn för med- borgare, näringsliv och det civila samhället liksom för samverkan med kommuner och landsting. Med en gemensam geografisk struktur skulle förutsättningar skapas för att hantera samordningsbehoven, såväl på regional som lokal nivå. Den gemensamma geografin skulle kunna fungera som en platt- form för samverkan, där olika myndigheter kan analysera problem och behov av insatser. Förutsättningar för att rätt funktioner i myn- digheterna finner varandra och att beslutsnivåer matchar varandra ökar. Både för medborgare och för kommuner, näringsliv och intresse- grupper är det svårt att orientera sig i den statliga för- En myndighetsgemensam indelning på regio- nal nivå skapar en tydligare regional struktur inom vilken också upp- drag som kräver samordning mellan flera aktörer kan hanteras, när länsnivån inte bedöms vara ändamålsenlig. Möjligheter skapas att ta fram myndighetsgemensamma regionala lägesbilder i olika frågor som kan tjäna som beslutsunderlag för gemensamma strategiska åtgärder. har i princip alla statliga myndigheter olika regionala in- delningar. Vi vill understryka att detta endast är ett av flera hinder för en effektiv samverkan mellan myndigheter och mellan stat och kommun. Vår bedömning är dock att en myndighetsgemensam in- delning är en viktig del på vägen och en nödvändig förutsättning för en samlad stat regionalt. Vi anser att den regionala indelningen för de aktuella statliga myndigheterna ska regleras i en gemensam förordning. Vi har i urvalet av myndigheter som bör ha en gemensam indelning utgått från nationella statliga myndigheter som har en regional områdesindelning för hela eller delar av sin verksamhet samt har en inte obetydlig samverkan med antingen andra myndig- heter eller med landsting och kommuner. Relevanta myndigheter bör vidare ha en strategisk eller främ- jande funktion som kan ha betydelse för planeringskapacitet på regional nivå, eller ha starka kopplingar till andra sådana myndig- heter. Det innebär att vi har undantagit rena tillsynsmyndigheter. Vi har också undantagit vissa myndigheter med regional organisation som är föremål för särskild utredning, till exempel ett antal skolmyndigheter. Vi har därtill identifierat tre verksamhetsområden som involve- rar många myndigheter, samt landsting och kommuner och där behovet av samordnad regional indelning är särskilt stort, nämligen krisberedskap och totalförsvar, regionalt utvecklingsarbete samt mot- tagande av nyanlända. Krisberedskapsarbetet och totalförsvaret är verksamheter som involverar en lång rad aktörer på lokal och regional nivå, såväl stat- liga myndigheter som kommunsektorn och andra samhällsaktörer. Det är av stor vikt att arbetet bedrivs samordnat och att det finns upparbetade strukturer för detta som snabbt kan träda in vid en krissituation. Det civila försvaret inom totalförsvaret ska så långt möj- ligt bygga på de processer och strukturer som används inom kris- beredskapen, vilket innebär att indelningen för dessa verksamhets- områden bör överensstämma. Vidare bör hanteringen av en kris så långt som möjligt ske med samma organisation och lokalisering som under normala förhållanden. Regional utveckling är likaledes ett område där ett flertal myn- digheter är involverade och där det finns ett stort behov av att kunna möta en samordnad stat på regional nivå. Flyktingsituationen 2015 visade tydligt på det stora behovet av utvecklad samordning, inte minst mellan de många statliga och kommunala aktörer som är involverade i mottagande av asylsökande och nyanlända. har ansvaret för att ta emot asylsökande och nyanlända varierat mellan olika aktörer. Ett tecken på behovet av samverkan är att det finns en särskild samverkans- delegation bestående av en rad myndigheter som behandlar natio- nella och strategiska frågor på området. Vi har gjort bedömningen att följande myndigheter har en sådan betydelse för regional samverkan att de ska ha en samordnad geo- grafisk indelning: •Rådet för Europeiska socialfonden i (strukturfonds- program) •Tillväxtverket (strukturfondsprogram) geografi ska myndigheterna samverka? Ett flertal utredningar har synliggjort svårigheterna med att statliga myndigheter har olika indelningar och vilka konsekvenser detta får för kvaliteten i verksamheterna. Senast pekade Försvarsberedningen i sin rapport från på att en försvårande fak- tor för effektiv samordning på regional nivå är att flera viktiga totalförsvarsmyndigheter har olika regionala indelningar. Försvars- beredningen menar att det är ett problem att myndigheter som är viktiga för totalförsvaret har geografiska indelningar som vare sig stämmer överens med länens och länsstyrelsernas indelning eller med Försvarsmaktens militärregioner. En grundläggande utgångspunkt i vårt arbete har varit att inte bryta några läns- och landstingsgränser. Vidare har vi sökt lösningar som innebär minst omställning för såväl de berörda statliga myn- digheterna som för kommunsektorn. Därför har vi utgått ifrån redan existerande strukturer. En helt ny indelning som inte har någon motsvarighet vare sig inom staten eller kommunsektorn skulle inne- bära ytterligare en struktur lagd till den redan mångfacetterade för- valtningskartan. Vårt förslag är att de myndigheter som föreslås ska följa en gemen- sam indelning i sex geografiska områden. Det stämmer väl överens med det antal områden som de flesta förvaltningsmyndigheter med regional indelning har och som är det mest resurseffektiva. Det är det antal som vi bedömer innebär minst omställning för de flesta av våra föreslagna myndigheter. Vårt förslag innebär också ett begränsat behov när det gäller förändringar av lokaliseringar av verk- samhetsorter för regionala kontor. En statlig samordning och indelning kan inte ses isolerat från samverkan med landsting och kommuner. Även existerande sam- verkansstrukturer för det kommunala självstyret har varit en utgångs- punkt i utredningen. Vi föreslår därför en myndighetsgemensam indelning som överensstämmer med de sex sjukvårdsregionerna, men med den justeringen att , som delas mellan två sjukvårdsregioner, ingår i samma område som . Med denna justering blir vårt förslag att de myndigheter som före- slås ska följa en gemensam indelning i sex geografiska områden som omfattar följande län: •Jämtland, , , •Dalarna, , , , , , •Blekinge, , . Sjukvårdsregionerna är inarbetade samverkans- plattformar för landstingen i hela landet. Därutöver har sjukvårds- regionernas karta mycket gemensamt rent geografiskt med flera myndigheters nuvarande indelning. Dessutom finns det mycket som talar för att samtliga landsting har ansvaret för regional utveckling. Visserligen samverkar landstingen om regional utveckling i stor utsträckning i andra konstellationer än de som motsvarar sjukvård- sregionernas områden, men givet landstingens egna bedömningar att samverkan generellt sett kommer att öka inom alla områden så bedömer vi att den nya geografin kan få betydelse också i det sam- manhanget. En betydande faktor för vårt val av en områdesindelning som motsvarar den som finns på sjukvårdsområdet är att flera myndigheter, framför allt Försvarsmakten, har och måste ha en sam- verkan med landstingens hälso- och sjukvård. Landstingens hälso- och sjukvård är en viktig del av totalförsvaret, då det inte är aktuellt för Försvarsmakten att bygga upp någon mer omfattande egen sjuk- vårdsorganisation. Försvarsberedningen berör denna fråga specifikt och menar till exempel att ansvars- och ledningsförhållanden mellan landstingen och de geografiskt samordnade militärregionerna och civilområdena som föreslås måste tydliggöras. Således bedömer vi att det inte bara finns ett värde rent allmänt med att staten och den kommunala sektorn delar regional geografi, utan att det finns ett särskilt värde i att denna gemensamma indel- ning omfattar hälso- och sjukvårdens organisation. Med detta sagt kan vi konstatera att en myndighetsgemensam indelning utifrån sjukvårdsregionerna inte är helt oproblematisk. Området i mitten av blir ett område som omfattar sju län och ett stort antal kommuner. Vi har därför pekat på möjliga juste- ringar av den föreslagna indelningen för detta område. Ett alternativ till den regionala indelning som vi förordar skulle kunna vara att de myndigheter vi föreslår indelas i en geografi som motsvarar sju regioner. En fördel med denna in- delning är att den också tillämpas av Säkerhetspolisen och Åklagar- myndigheten. För samtliga tre gäller att de relativt organi- serats i dessa områden och att det för framför allt inneburit en genomgripande förändring. Polisregionerna är också den geografi som används inom ramen för regeringens satsning på myn- dighetsgemensam samverkan mot organiserad brottslighet. Det som talar emot detta alternativ är att flera av de myndigheter som vi föreslår rent resursmässigt har svårt att bära fler än sex regio- ner. En sådan indelning har dessutom inte heller någon motsvarighet inom kommunsektorn, vilket är en viktig utgångspunkt i vårt huvud- förslag. Beteckning och utformning av namn på kommuner på regional nivå Allt fler landsting har börjat använda sig av beteckningen region i stället för landsting i takt med att de har tagit över det regionala utvecklingsansvaret. I och har man gjort så . får 13 av de 20 landstingen besluta att och i stället ska betecknas regionfullmäktige och med stöd av lagen (2010:630) om regionalt utvecklingsansvar i vissa län. har också fått motsvarande möjlighet. Om förslagen i departementspromemorian Ett enhetligt regionalt utvecklingsansvar (Ds 2017:61) genomförs kommer samtliga landsting att få möjlig- het att använda beteckningarna regionfullmäktige respektive region- styrelse. Den officiella beteckningen är dock fortfarande läns lands- ting osv. Det innebär att olika beteckningar används i olika delar av landet och att det ofta är en annan beteckning på valsedeln vid all- männa val än den som används i kommunikationen med medbor- garna. Samma beteckning bör användas i hela landet och i alla sam- manhang. Detta är särskilt betydelsefullt då det rör sig om en för vår demokrati viktig aktör. När de första landstingen fick möjlighet att använda beteck- ningarna regionfullmäktige och regionstyrelse motiverades detta med att det för medborgare, myndigheter och näringsliv skulle markera landstingens förändrade roll i länen, i och med att övertagandet av det regionala utvecklingsansvaret. har denna förändring blivit ännu tydligare när landstingens arbete med regional utveckling ökat. Till detta ska läggas att en viktig förändring har skett på så sätt att landstingen nu har ansvar för betydligt fler frågor som berör invånarna direkt, utöver hälso- och sjukvården. Det har, enligt vår mening, skett en sådan principiell förändring att ett namnbyte är motiverat. Vi föreslår att beteckningen landsting ändras till region. Beteck- ningen region har använts av landstingen i och län och allt fler landsting har valt att över- gå till att använda denna beteckning i samband med att de tagit över det regionala utvecklingsansvaret. Beteckningen är dock inte oproblematisk, eftersom den används också i andra sammanhang. Vi har därför noga övervägt alternativet regionkommun för att få en mer distinkt beteckning. En fördel med regionkommun är att det skulle markera att det rör sig om ett kommunalt organ. Det tyngst vägande skälet mot regionkommun är dock enligt vår uppfattning att dagens problem med att olika begrepp används i olika sammanhang delvis skulle bestå. Detta efter- som det formella namnet inte skulle motsvara det som används i media och i kommunikation med medborgarna. Om beteckningen ska ändras delvis för att få en enhetlighet och större tydlighet är det en fördel att även formellt använda en beteckning som används och kommer att användas . Trots nackdelarna är därför vår sammantagna bedömning att be- teckningen landsting ska ändras till beteckningen region. Ändringen medför bland annat att ett stort antal följdändringar i författningar måste göras. Beträffande är dock vårt förslag att kom- munen ska betecknas . När det gäller utformningen av namn på de enskilda regionerna är vårt förslag att de utformas så att ordet Region placeras före nam- net på respektive län och att ordet län ingår i namnet enligt följande modell: Region , län, Region län, Region osv. Landstingens, kommunernas och befolkningens synpunkter vid ändringar i landstingsindelningen De regler som gäller vid ändringar av kommunindelning respektive landstingsindelning överensstämmer i stora delar. Det finns dock vissa skillnader. Vid ändringar i kommuners indelning ska särskild hänsyn tas till önskemål och synpunkter från den eller de kommu- ner som berörs av ändringen. Skulle en kommun motsätta sig en ändring kan en sådan beslutas endast om det finns synnerliga skäl. Vidare ska särskild hänsyn tas till befolkningens önskemål och synpunkter. När det finns skäl till det ska en särskild undersökning göras om vilken inställning befolkningen har. En sådan undersök- ning kan göras genom omröstning, opinionsundersökning eller lik- nande. Motsvarande bestämmelser finns inte när det gäller ändringar av landstingsindelningen. Det finns skäl att ytterligare harmonisera regleringen av kommunindelningsändringar och ändringar i lands- tingsindelningen. Det finns däremot, enligt vår uppfattning, skäl för att bestämmelserna när det gäller landstingen inte ska vara identiska med de regler som gäller för kommunindelningsändringar.