sou · H6B350 · 2018-06-19 00:00:00 — Sådana förändringar skulle stärka bolagens möjligheter att själva råda över hur innehållet distribueras och tillgängliggörs på det sätt som från tid till annan bedöms vara mest lämpligt. Som en följd av den ökande betydelsen av verksamheten på inter- net föreslår kommittén att definitionen av begreppet kärnverksam- het även ska omfatta tillhandahållanden av program på bolagens egna plattformar (avsnitt 3.3). Sammantaget bedöms de föreslagna ändringarna skapa förutsätt- ningar för en mer ändamålsenlig reglering av verksamheten. I kapitel 6 konstaterar kommittén att vissa ändringar behöver göras i förhandsprövningssystemet för att det ska fungera effektivt och upplevas som legitimt både av public service-bolagen och av andra aktörer på mediemarknaden. De föreslagna ändringarna innebär å ena sidan ett mildare krav för public service-bolagen genom att kärn- verksamheten inte längre ska omfattas av förhandsprövningssyste- met, å andra sidan innebär de en skärpning genom att möjligheten att bedriva försöksverksamhet av nya eller väsentligt ändrade befint- liga tjänster begränsas från dagens . Möjligheten för andra berörda aktörer att begära en förhands- prövning innebär också att public service-bolagen inte längre själv- ständigt ska få bedöma om en tjänst ska prövas eller inte. Förslaget bedöms inte påverka bolagens redaktionella oberoende eller stå i strid med yttrandefrihetsgrundlagens principer om censurförbud och etableringsfrihet. Konsekvenser avseende uppföljningen och redovisningen av verksamheten I avvaktan på en mer teknikneutral reglering av public service, där även verksamheten på internet omfattas, föreslås att public service- bolagen ska ha möjlighet att vid uppfyllandet av public service-uppdraget få tillgodoräkna sig verksamhet på internet i viss omfattning (kapitel 7). Skulle grundlagsutredningen finna skäl för att inte möjliggöra en reglering av public service-bolagens verksam- het på internet bör public service-bolagen under resterande tillstånds- period fortsatt ges en möjlighet att få tillgodoräkna sig viss andel av verksamheten på internet, särskilt med hänsyn till bolagens behov av förutsebarhet. Ett tillgodoräknade förutsätter redovisningskrav men då bolagen redovisar sin verksamhet på internet innebär det inte en tyngande uppgift. uppföljning av public service-uppdraget föreslås ske , men bolagen ska liksom lämna in redovisning (kapitel 7). En viss skärpning av redovisnings- kraven görs och rör förtydligande om redovisning av intäkter vid sidan av avgiftsmedel och hur oberoendet säkerställs vid kommersi- ella samarbeten. Det bedöms dock inte bli särskilt betungande för public service-bolagen. En ökad transparens bedöms även stärka allmänhetens förtroende för bolagen. Förtroendet kan även stärkas genom den public service-dialog som föreslås hållas . Konsekvenser för för , SVT och UR för , SVT och UR har en central roll som garant för public service-verksamhetens oberoende. Kommittén föreslår att stiftelseförordnandet ändras så att det uttryckligen fram- går att styrelseledamöterna ska utses utifrån krav på kompetens, integritet och lämplighet (kapitel 8). Dessa kompetenskrav ställs endast vid förordnandet av stiftelsens ordförande. Dessutom föreslås att stiftelsen tillförs medel till stiftelsekapitalet i syfte att för- bättra stiftelsens ekonomiska läge. Förändringarna bedöms samman- taget ge stiftelsen bättre förutsättningar att utföra sina ägaruppgifter vilket stärker public service-verksamhetens oberoende från riksdag och regering. 10.1.2Konsekvenser för andra företag Public service-bolagens verksamhet får per definition anses vara mark- nadsstörande. Kommitténs bedömning är dock att en rad av de förslag och bedömningar som lämnas i detta betänkande kommer att få positiva effekter för andra företag som verkar på den svenska medie- marknaden. Kommittén föreslår att kravet på bolagen avseende antalet kana- ler i marknätet kvarstår oförändrat samt att det mycket högt ställda kravet på täckning i marknätet behålls (kapitel 4). Förslagen bedöms främja ett fortsatt starkt marknät vilket kan innebära att detta nät även fortsatt ses om en attraktiv distributionsform för kommersiella tv-kanaler som TV3, TV4 och Kanal . Konsekvenser av en ändrad reglering Definitionen av kärnverksamheten föreslås ändras så att även till- handahållanden av program på webben omfattas (avsnitt 3.3). För- slaget speglar de förändrade konsumtionsmönstren och den medie- marknad som alla företag verkar i. Public service-bolagen bedriver en omfattande verksamhet online och erbjuder i huvud- sak hela sitt marksända utbud även på sina egna plattformar. Den förändrade definitionen bedöms därmed inte påverka förutsätt- ningarna för de kommersiella aktörerna. Kommittén bedömer vidare att bolagen fortsatt ska upprätthålla en god balans mellan kärnverksamhet och kompletterande verksam- het, samt mellan olika kärnverksamheter. Det innebär bl.a. att SR och SVT ska bedriva sin nyhetsverksamhet med fokus på att till- handahålla ljud respektive rörlig bild. Det kan främja de mediehus som i huvudsak har textbaserade nyhetssajter. Kommitténs förslag om att SR och SVT inom ramen för sin nyhets- verksamhet ska stärka sin journalistiska bevakning i svagt bevakade lokala områden (avsnitt 5.2) bedöms huvudsakligen få positiva kon- sekvenser för andra nyhetsmedieaktörer som verkar eller vill etablera sig inom det aktuella området. Public service-bolagens aktivitet i svagt bevakade områden kan bidra till att ge andra aktörer underlag för att bedöma hur stort intresset för nyhetsbevakning i området är och därmed lättare kunna avgöra om det är lönsamt att etablera sig där. Dagens medieanvändning innebär att många använder flera olika nyhetskällor, varför public service-bolagens och kommersiella aktö- rers innehåll ofta används som kompletterande informationskällor. En eventuell risk att en ökad närvaro av public service får negativa konsekvenser för intresset från kommersiella medieföretag att etablera sig i dessa områden begränsas dessutom genom kommitténs förslag att SR och SVT i sin nyhetsverksamhet ska ta hänsyn till kvalitativa nyhetsmedieaktörers konkurrensförutsättningar, i syfte att värna en mångfald av perspektiv på en livskraftig mediemarknad. Förslagen om att SVT tydligare ska redovisa sitt engagemang för svensk film dels i underlag inför tillståndsperioden, dels i public service-redovisningar (avsnitt 5.5) ökar transparensen gentemot den svenska filmbranschen som helhet och skapar därmed större trygg- het och förutsebarhet. Det finns få stora aktörer på den svenska filmmarknaden och hur dessa aktörer agerar och samspelar påverkar hela den svenska filmbranschen. Genom uppdraget att stärka en livskraftig produktionsmarknad i hela landet (avsnitt 5.6) får olika produktionsbolag möjlighet att producera program åt public service-bolagen, vilket kan stärka både små och stora företag i hela , särskilt produktionsbolag utanför storstadsregionerna. Det kan förhoppningsvis få till följd att små företags arbetsförutsättningar och konkurrensförmåga stärks i förhållande till större företags. SR, SVT och UR är som beställare, med sina respektive uppdrag och stabila finansiering, i vissa av- seenden helt avgörande för produktionsmarknaden i . Public service har även en särdeles stark köparmakt eftersom bolagen har en omfattande intern produktion. Huvuddelen av alla produktions- bolag är etablerade i , och många är enmansföretag. Förslaget om att ge berörda intressenter möjlighet att begära för- handsprövning av nya eller väsentligen ändrade kompletterande tjänster (kapitel 6) innebär ett ökat inflytande över public service- bolagens verksamhet. I förlängningen kan det minska risken för att public service-bolagen bedriver verksamheter som får oproportio- nerliga effekter på mediemarknaden som inte är nödvändiga för att uppfylla public service-uppdraget. Kommitténs uppfattning är att den allvarligaste kritiken mot bolagens tjänster har rört den kom- pletterande verksamheten i form av text och inte kärnverksamheten i form av ljud respektive rörlig bild. Att förhandsprövningssystemet inte längre ska omfatta kärnverksamhet bedöms därför inte vara till någon större nackdel för övriga företag. Vilka som får anses vara berörda intressenter kan variera beroende på tjänst och marknad men är typiskt sett svenska medieföretag inom press, radio och tv och andra företag som påverkas av tjänsten. Exempelvis har läro- medelsbranschen tidigare ansett sig påverkade av viss verksamhet som UR bedrivit. Konsekvenser avseende uppföljningen och redovisningen av verksamheten Möjligheten för public service-bolagen att vid uppfyllandet av sitt uppdrag få tillgodoräkna sig viss omfattning av sin programverk- samhet på internet (kapitel 7) bedöms inte inverka menligt på övriga kommersiella aktörer. Verksamheten på internet är, för public service-bolagen liksom för andra aktörer, en förutsättning för att nå publiken. Att public service-bolagen medges en rätt att tillgodo- räkna sig denna verksamhet bedöms därför inte medföra några större förändringar när det gäller hur stor andel av programmen som parallellsänds på flera plattformar eller tillhandahålls webbexklusivt. Tillståndshavarna för analog kommersiell radio har inga inne- hållsvillkor. Tillstånden för sändningar av digital kommersiell radio och marksänd kommersiell tv innehåller ytterst få tillståndsvillkor. Något behov av tillgodoräknande, motsvarande det för public service, antas därför inte behövas för de kommersiella aktörerna. Mediemarknaden i är liten och många av de utmaningar som public service-bolagen ser framför sig har de gemensamt med andra medieaktörer. Övriga förslag i kapitel 7 som rör uppföljning och redovisning kan också bidra till en ökad förutsebarhet för de kommersiella bolagen om vilken verksamhet public service-bolagen bedriver och vilka kommersiella samarbeten de har ingått. Den föreslagna public service-dialogen är ett tillfälle att utvärdera public service-uppdraget, men även en möjlighet att tillsammans blicka framåt och diskutera kommande utmaningar. Kommittén bedömer att vissa av förslagen i detta betänkande innebär nya eller utökade arbetsuppgifter för statliga myndigheter. De extra kostnader som dessa uppgifter kan medföra bedöms dock sammantaget vara relativt små och rymmas inom befintliga utgifts- ramar. Konsekvenser av en ändrad reglering Om lagändringar träder i kraft som medger att även bolagens verksamhet på internet kan omfattas av innehållsvillkor (kapitel 3) innebär det ett utökat tillsynsområde för . Å andra sidan parallellsänds en stor del av verksamheten , varför publiceringar på internet indirekt redan granskas. De föreslagna ändringarna i förhandsprövningssystemet (kapitel 6) innebär bl.a. att uppdraget för Myndigheten för press, radio och tv (MPRT) utökas till att även ta hand om begäran från intressenter om förhandsprövning. En möjlighet för intressenter att begära en pröv- ning tillsammans med att försöksperioden förkortas från kan innebära att ärenden om förhandsprövning initieras hos MPRT, vilket ger en ökad arbetsbelastning för myndigheten. Varje ärende kan vara resurskrävande och kräva kompetens av både jurister och omvärldsanalytiker. För att MPRT ska kunna pröva en intressents begäran bör av anmälan framgå vilken tjänst det är fråga om och på vad sätt och i vilken omfattning den aktuella tjänsten påverkar anmälarens verksamhet. Vid förhandsprövning av en tjänst ska MPRT bedöma tjänstens marknadspåverkan. Denna bedömning ska göras efter samråd med Om ärenden initieras hos MPRT innebär det därför också en viss ökad arbetsbelastning för PTS. Konsekvenser avseende uppföljningen och redovisningen av verksamheten bedömning av om public service-bolagen har uppfyllt sitt uppdrag föreslås ske i stället (kapitel 7). Detta bedöms öka möjligheten för nämnden att göra egeninitierade granskningar. Därmed bedöms förslaget samman- taget inte påverka arbetsbelastningen för MPRT, som fungerar som ett kansli åt . Förslaget att vid uppföljningen ska beakta en del av den verksamhet som public service önskar tillgodoräkna sig på webben (kapitel 7) kan innebära viss utökad arbetsbörda men bedöms inte innebära att ytterligare arbetskraft behövs. Det rör att värdera i vilken omfattning villkoren uppfyllts i marknätet respek- tive på andra plattformar. Övriga krav på förtydligande av redovis- ningarna vad gäller kommersiella samarbeten och hur oberoendet säkerställs vid sådana samarbeten antas underlätta eller i vart fall inte tynga arbete. Kommitténs förslag om möjligheten för public service-bolagen att få tillgodoräkna sig viss verksamhet på internet förbättrar bolagens möjligheter att ta hänsyn till de förändrade mediekonsumtions- mönstren, framför allt , och innebär större val- frihet för befolkningen när det gäller hur public service-utbudet konsumeras. Public service-bolagens verksamhet ska som helhet bedrivas utifrån ett jämställdhets- och mångfaldsperspektiv, vilket bidrar till jämställdheten mellan kvinnor och män och mellan flickor och pojkar. Kommitténs förslag och bedömningar innebär dock inga ändringar i detta avseende. Public service-företagens sändningar ska även fortsättningsvis nå av den fast bosatta befolkningen via marknät och når därmed alla delar av (kapitel 4). har krav på sig att spegla hela landet både geografiskt och demografiskt. De förslag som lämnas i avsnitt 5.3 kan bidra till ökad kvalitet och synlighet för utbudet på nationella minoritetsspråk och teckenspråk. Det har betydelse både för de aktuella grupperna och deras anhöriga. Regeringen föreslår i propositionen om ett nytt finansierings- system för public service att det införs en public service-avgift som är individuell. Avgiften föreslås betalas av den som är obegränsat skattskyldig, har fyllt och har en beskatt- ningsbar förvärvsinkomst. Enligt förslaget ska avgiften betalas av den beskattningsbara förvärvsinkomsten, upp till en inkomst som motsvarar 2,092 inkomstbasbelopp för beskattnings- året (prop. 2017/18:261 s. 32). Med nuvarande inkomstförhållanden innebär detta en maximal årlig public service-avgift på per person. Som framgår av kapitel 9 föreslår kommittén att SR tilldelas 3 , och UR , samt att medelstilldelningen till respektive bolag därefter höjs under tillstånds- perioden. Därutöver föreslås för , SVT och UR tillskjutas ytterligare stiftelsekapital om från public service-kontot 2020 för att förbättra stiftelsens ekonomiska läge (kapitel 8). Enligt kommitténs beräkningar, utifrån antaganden om befolk- nings- och inkomstutvecklingen i samhället, medför den föreslagna ökningen av medelstilldelningen att taket för public service-avgiften behöver öka från 2019 till 2029. Mot bakgrund av förväntade inkomstökningar i samhället kommer den högsta avgiftens andel av medelinkomsten att minska från 2019 till 2029.1 En konsekvens av de prognosticerade avgiftshöjningarna är att ensamhushåll och hushåll som består av ensamstående med barn kommer att få betala 100–mer i public service-avgift 2029 än 2019. För hushåll där det finns 1Enligt SCB:s befolkningsprognos förväntas befolkning i åldern öka med i genomsnitt . Med utgångspunkt i SCB:s statistik över löneutvecklingen antas medelinkomsten i samhället öka i samma takt som , dvs. Vidare antas fördelningen mellan andelen som betalar full, reducerad respektive ingen public service-avgift ligga kvar på dagens nivå (se prop. 2017/18:261 s. 35). två personer som vid beskattningsårets ingång fyllt , t.ex. sammanboende utan barn, sammanboende med barn eller ensam- stående med en kvarboende ung vuxen, ökar den årliga kostnaden för public service-avgiften med 200–under tillstånds- perioden. För hushåll med tre personer som vid beskattningsårets ingång fyllt , t.ex. sammanboende med en kvarboende ung vuxen, ökar avgiften med 300–under perioden.2 Som nämns i kapitel 9 kan det inte uteslutas att framtida avgifts- intäkter i finansieringssystemet i något skede minskar, t.ex. till följd av en kraftig lågkonjunktur och en sänkning av inkomstbasbeloppet. Därför är det lämpligt att anpassningen av avgiftstaket görs med sik- te på att bygga upp en viss buffert på kontot i förhållande till medels- tilldelningen till programföretagen. Om nuvarande finansieringssystem skulle fortsätta att gälla un- der kommande tillståndsperiod behöver den årliga radio- och tv- avgift som ett hushåll betalar höjas från nuvarande nivå på 2 400 kro- nor till 2029.3 Förslagen har ingen betydelse för den kommunala självstyrelsen eller för offentlig service i olika delar av landet. Förslagen har inte heller någon betydelse för brottsligheten och det brottsförebyg- gande arbetet. De kan ha viss mindre positiv påverkan på sysselsätt- ningsgraden, se nedan, men kan inte anses påverka klimat och miljö. Förslaget om att SR ska erbjuda nyhetsverksamhet på olika språk kan tillsammans med övriga innehållsvillkor och krav på spegling även utifrån demografiska perspektiv (kapitel 5) bidra till de av riks- dagen beslutade målen för integrationspolitiken. Nyanlända och de som inte behärskar svenska språket kan få tillgång till tillförlitlig information och kvalitativ nyhetsbevakning, vilket indirekt stärker möjligheten till demokratiskt deltagande. 2Ett antagande i alla dessa beräkningar är att samtliga vuxna förvärvsarbetar och har en så hög beskattningsbar inkomst att de betalar full avgift. 3Beräkningen bygger på antagandet att antalet inbetalda radio- och tv-avgifter fortsätter att minska i den takt som RIKAB prognosticerar , dvs. (SR 2018b). Målet för den regionala tillväxtpolitiken är utvecklingskraft i alla delar av landet med stärkt lokal och regional konkurrenskraft. Kom- mitténs förslag om att public service ska stärka sin journalistiska bevakning i svagt bevakade områden, värna mångfalden av lokala kvalitativa nyhetsmedier samt stärka en livskraftig produktions- marknad i hela landet (kapitel 5) kan bidra till uppfyllandet av de fastställda regionalpolitiska målen och även påverka sysselsättnings- graden. Sysselsättningen kan komma att öka i dessa områden om public service använder sig av externa producenter för programpro- duktion i högre grad än eller om de nyanställer personal i form av journalister i svagt bevakade områden. Förslaget om stärkt journalistisk bevakning i svagt bevakade lokala områden (avsnitt 5.2) kan också få positiva effekter för med- borgarnas tillgång till tillförlitlig information och kvalitativ nyhets- bevakning i dessa områden och därigenom indirekt stärka möjlig- heten till demokratiskt deltagande. 10.5Bedömning av förslagen i förhållande till de skyldigheter som följer av anslutning till Europeiska unionen Kommittén bedömer att public service-uppdraget med den före- slagna definitionen av begreppet kärnverksamhet (avsnitt 3.3) är till- räckligt tydligt utformat för att stämma överens med EU:s stats- stödsregelverk. Som framgår av kapitel 6 om förhandsprövningen har kommis- sionen framfört invändningar mot att bedömningen av tjänsternas marknadspåverkan inte görs av ett organ som är helt oberoende från programföretagens ledningar. Förslaget om att berörda intressenter ska ha en möjlighet att anmäla tjänster för förhandsprövning får anses bidra till att uppfylla kravet på att en bedömning ska göras av ett oberoende organ. Kommittén bedömer därför att systemet med den föreslagna ändringen uppfyller på ett tydligare sätt än . Kommitténs övriga förslag bedöms inte heller stå i strid med de skyldigheter som följer av anslutning till Europeiska unionen. Reservationer och särskilda yttranden Reservation av ledamoten , tror på jämställdhet och en mångfald av åsikter. Vi är däremot kritiska till att man genom kvotering vill framhäva vissa aspekter av åsikter och representation. anser inte att en människas hantverks- skicklighet sitter i hennes hudfärg, politiska ställningstaganden, könstillhörighet eller sexuella läggning. Jämställdhet innebär för att män och kvinnor är lika inför lagen, har samma rättigheter och skyldigheter, och att alla människor oavsett könstillhörighet har rätt och möjlighet att välja sin egen väg i livet. Vi anser således inte att jämställdhets- och mångfaldsperspektiv ska vara en utgångspunkt för speglingsuppdraget. Under utredningens gång har vi uppmärksammat att skiljelinjen mellan censur och styrning från regeringen är hårfin vad gäller förhandsprövning. Vi månar verkligen om armlängds avstånd, framför allt när politiker kan bedöma programinnehåll så som förhandsprövningen av public service nya tjänster innebär. Förhandsprövningen fungerar på så vis att nya program eller andra tjänster av större betydelse ska anmälas till regeringen i förväg för godkännande. Anmälan ska även rapporteras till MPRT som i sin tur utreder och godkänner nya tjänstens allmänna värde och marknads- påverkan. Vi ställer oss skeptiska till om det är politikers, och särskilt regeringens uppdrag, att avgöra om public service-bolagen ska få lov Reservationer och särskilda yttranden att starta nya tjänster eller inte. Om och i de fall en förhands- prövning görs, bör den inte göras av en under regeringen underställd myndighet. Radio och tv i allmänhetens tjänst betyder per definition för oss Sverigedemokrater att även de som har en funktionsnedsättning ska kunna ta del av programinnehåll och nyhetsrapportering. Vi anser att 8 sidor kan rymmas inom ramen för public service-uppdrag. Däremot anser vi, att tidningstryckningen bör göras av någon annan än public service-bolagen. Public service ska inte ge ut en tidning. Däremot ingår det i deras uppdrag att producera nyheter på även lätt svenska. Det är viktigt att även funktionshindrade, i den utsträck- ning det är möjligt, får ta del av oberoende journalistik. Reservationer och särskilda yttranden Reservation av ledamöterna , Socialdemokraterna, samt , Förhandsprövningen (avsnitt 6.5) En central fråga för kommittén då vi tog fram förslaget till ny finansieringsform för public service var hur oberoendet kunde stärkas. I delbetänkandet föreslog vi bland annat att längden på bolagens sändningstillstånd ska vara och att den beslutade tilldelningen fastställs i , men utgör endast ett verkställande av tidigare beslut. Medlen ska enbart användas för public service-bolagens verksamhet. Vi anser att något som riskerar public service oberoende är förhandsprövningen. Förhandsprövningen innebär att nya program- tjänster eller andra viktigare tjänster som public service-bolagen vill lansera måste anmälas till regeringen och Myndigheten för press, radio och tv för prövning och godkännande. Det som prövas är tjänstens marknadspåverkan och hur den bidrar till att uppfylla uppdraget i allmänhetens tjänst. Sedan förhandsprövningen infördes har det blivit allt tydligare att ordningen är problematisk ur ett yttrandefrihetsperspektiv. Yttrandefrihetsgrundlagen bygger på principen om censurförbud, och att det är omöjligt att bedöma en tjänst på det sättet som förhandsprövningen kräver utan att det sker ett ställningstagande på förhand till själva innehållet i en ny tjänst. Förhandsprövningen infördes för att bland annat tillmötesgå vad som uppfattades vara EU:s syn på hur public service-verksamhet bör organiseras, en fråga som i grunden är medlemsstaternas sak att avgöra. Vår uppfattning är dock att de krav som EU ställer på en process när nya betydande tjänster ska införas i public service – öppenhet och transparens – täcks väl av den svenska tillstånds- processen. konstaterade att den svenska ståndpunkten är att tryck- och yttrandefrihetsrättsliga reglering innehåller konstitutionella kärnvärden som inte har över- låtits till EU. En ändring av denna ståndpunkt kräver beslut av . Därför finns skäl för att stå fast vid den svenska långtgående yttrandefriheten även för public service-bolag. Reservationer och särskilda yttranden Vi delar därmed inte kommitténs bedömning utan menar att förhandsprövningen är djupt problematisk ur ett yttrandefrihets- perspektiv. Oberoendet bör vara grunden även när man utformar systemet för förhandsprövning.