sou · H6B370 · 2018-09-06 00:00:00 — Arvsfondsdelegationen har således varken egen personal eller egen ekonomi. Arvsfondsdelegationens uppgift är att fördela stöd ur fonden. Arvsfondsdelegationen har även i uppgift att informera allmänheten om fondens ändamål och fondmedlens användningsområde samt att ha en samlad strategi för uppföljning och utvärdering av beviljade stöd. Dessutom tillkommer uppgifter som avser återkrav av stöd och ekonomiadministration, vilka utförs av Kammarkollegiet. Arbets- uppgifterna regleras i lagen om Allmänna arvsfonden och i den till- hörande förordningen. Kostnaderna för Arvsfondsdelegationens verk- samhet betalas med medel ur Allmänna arvsfonden på grunder som regeringen har bestämt. Kammarkollegiet förvaltar Allmänna arvsfonden som en särskild fond, skild från statskapitalet. Kollegiet företräder fondens intressen och för talan i mål och ärenden som rör fonden. Kammarkollegiet betalar ut beviljat stöd efter rekvisition. Kollegiet bevakar också att dödsbon som fonden har del i avvecklas på ett riktigt sätt och tar ställning i frågor som rör återbetalning av stöd från fonden. sker i syfte att tillgodose både behovet av en god direktavkastning och önskemålet om värdebeständighet. Förvalt- ningen av Allmänna arvsfonden och andra fondmedel som Kammar- kollegiet förvaltar – förutom stiftelser – regleras i förordningen (1987:778) om placering av fondmedel under Kammarkollegiets för- valtning. Allmänna arvsfonden – en överblick I vissa fall får Allmänna arvsfonden avstå från arv eller försäk- ringsbelopp till förmån för någon annan. Kammarkollegiet beslutar i dessa ärenden när värdet enligt bouppteckningen inte överstiger . I övriga ärenden beslutar regeringen. Kammar- kollegiet ska även överlämna ärenden av särskild vikt till regeringen. De kostnader Kammarkollegiet har för att företräda och förvalta Allmänna arvsfonden betalas med medel ur fonden enligt regler som regeringen bestämmer. 4Arvsfondsdelegationens stödgivning – reglering, praxis och arbetssätt Stöd ur Allmänna arvsfonden finansierar nyskapande och utveck- lande projektverksamhet till förmån för barn, unga och personer som har funktionsnedsättning. I detta kapitel beskrivs de regler som gäller för stöd ur Allmänna arvsfonden. Vidare beskrivs den praxis som har vuxit fram i Arvsfondsdelegationens stödgivning samt stati- stiken över stödgivningen . Regeringens styrning av stödgivningen beskrivs också i kapitlet. Slutligen innehåller kapitlet en redogörelse över Arvsfondsdelegationens arbetssätt samt över myndighetens uppföljning och utvärdering av beviljat och utbetalt stöd. 4.2Reglering, praxis och stödgivning ur Allmänna arvsfonden 4.2.1Allmänna arvsfondens målgrupper samt stödmottagare De grundläggande bestämmelserna om vem som kan få stöd ur fonden finns under rubriken arvsfondens ändamål i lagen (1994:243) om Allmänna arvsfonden. Här framgår att Allmänna arvsfonden har till ändamål att främja verksamhet av ideell karaktär till förmån för barn, ungdomar och personer med funktionshin- der (5 §). Målgrupperna för stöd är alltså barn (0–), ungdomar (12–) och personer som har funktionsnedsättning. Huvudregeln är att stöd endast får lämnas till organisationer som bedriver ideell verksamhet (7 §). Stöd får alltså inte lämnas till en- skilda personer. Om det finns särskilda skäl får stöd lämnas till en Arvsfondsdelegationens stödgivning – reglering, praxis och arbetssätt Kravet på särskilda skäl syftar till att stöd ur fonden inte ska medverka till en kostnadsövervältring från offentlig verksamhet till fonden. Ett särskilt skäl för att lämna stöd till en offentlig huvudman kan enligt förarbetena (prop. 1993/94:124 s. 22 och 38) vara att stödet utvecklar frivilliga och ideella insatser i anslutning till offentlig verksamhet eller att en kommun i samverkan med en ideell organisation vill förnya eller utveckla sin verksamhet. Ett annat särskilt skäl kan vara att en kommun i samverkan med en sammanslutning som inte är en juridisk person vill utveckla verk- samhet som bedrivs av det allmänna eller initiera en ny verksamhet inom det allmännas verksamhetsområde. Offentlig huvudman får dock inte ges stöd till investeringar (7 § andra meningen). Sådant stöd avser stöd till anläggningar, lokaler och utrustning. 4.2.2Kriterierna för stöd i lagen om Allmänna arvsfonden Den tidigare lagen om Allmänna arvsfonden innehöll inte någon uttrycklig bestämmelse om vilka kriterier som skulle tillämpas för stöd. I samband med att bl.a. delegationsmöjligheten i stödärenden infördes gjordes följande uttalanden i förarbetena om inrikt- ningen av stödet (prop. 1969:83 s. 44). [Bidragen] ur arvsfonden [har] varit av särskilt värde därigenom att de har inriktats på att stödja initiativ till ny verksamhet och vidareutveck- ling av påbörjad verksamhet. Tack vare sådana bidrag har det ofta varit möjligt att pröva uppslag till nya hjälpformer. I många fall har dessa sedermera fått vidare spridning och övergått till att bedrivas i reguljär väg med ekonomiskt stöd från det allmänna. Det synes angeläget att denna inriktning av arvsfondens verksamhet behålls. Just genom att sti- mulera till utveckling och prövning av nya idéer kan arvsfondsbidragen fylla en väsentlig uppgift. Den nuvarande bestämmelsen om kriterier för stöd trädde i kraft genom införandet av lag om Allmänna arvsfonden. Frågan om kriterier för stöd hade då utretts av arvsfondsutredning, som i sitt betänkande Allmänna arvsfonden (SOU 1992:120) analy- serade stödgivningen ur arvsfonden. Utredningen anförde bl.a. följande skäl för sitt förslag (s. 77 f.). Arvsfonden har medverkat till ett nyskapande av olika verksamhetsformer i avsikt att förbättra situationen för barn, ungdomar och handikappade. Genom fonden har nya idéer och visioner snabbt Arvsfondsdelegationens stödgivning – reglering, praxis och arbetssätt kunnat prövas och berörda organisationer och föreningar har därigenom kunnat skapa verksamhetsformer som dels kompletterar samhällets in- satser dels förbättrar de samhälleliga verksamhetsformerna. Stöden har inriktats på initiativ till ny verksamhet samt vidareutveckling av befint- lig verksamhet. Härigenom har det varit möjligt att pröva nya hjälp- former som sedermera i många fall fått vidare spridning och övergått till att bedrivas på reguljär väg med ekonomiskt stöd från det allmänna. Utredningen föreslog att Allmänna arvsfonden skulle ha till ändamål att utveckla och stödja verksamhet till förmån för barn, ungdomar och personer som har funktionsnedsättning. Begreppet utveckla av- såg att markera att fondens ändamål är framåtsyftande och att stöd ur fonden ska stimulera till utveckling och prövning av nya idéer. Genom att begreppet stödja lades till skulle fonden också i fort- sättningen få möjlighet att – utan särskilt utvecklingskrav – lämna stöd till bl.a. investeringar. Regeringen omarbetade i den efterföljande propositionen utred- ningens förslag om att stöd ur fonden skulle gå till att utveckla och stödja verksamhet för målgrupperna till att stöd i första hand ska gå till verksamhet som är nyskapande och utvecklande för målgrupp- erna. Regeringen uttalade i detta sammanhang bl.a. följande (prop. 1993/94:124 s. 20 f.). Allmänna arvsfondens ändamålsinriktning har alltid varit framåtsyftande. En strävan har varit att stimulera till utveckling och prövande av nya idéer. Från denna utgångspunkt innebär nuvarande praxis – att i vissa fall ge stöd åt verksamhet utan krav på förnyelse och utveckling – ett avsteg från den principiella inriktningen av ändamålet. Regeringens förslag har som utgångspunkt att stöd ur arvsfonden inte får ges till befintlig och kontinuerlig verksamhet. Enligt regeringens uppfattning kan det dock även finnas investeringsbehov inom de ifrågavarande målgruppernas verksamhet som är särskilt angelägna att stödja och som inte finansieras genom statliga bidrag. Mot denna bakgrund anser regeringen att stöd ur Allmänna arvsfonden som huvudregel endast skall lämnas till förnyande och utvecklande verk- samhet. Dessutom kan, om det bedöms som särskilt angeläget, stöd även kunna lämnas till ideella organisationers anläggningar, lokaler, inventarier och utrustning, om dessa behövs för att en verksamhet skall kunna utvecklas. Stödet skall då avse kostnader som inte kan täckas genom statliga bidrag. Arvsfondsdelegationens stödgivning – reglering, praxis och arbetssätt Stöd ur Allmänna arvsfonden bör inte heller i fortsättningen få lämnas som ett allmänt drift- eller organisationsstöd. Regeringens förslag antogs av och det följer därför numera av 6 § första meningen lagen om Allmänna arvsfonden att stöd ur fonden i första hand ska lämnas till verksamhet som är nyskapande och utvecklande. Sådant stöd får också, om det bedöms som särskilt angeläget, lämnas till anläggningar, lokaler och utrustning (andra men- ingen). Det stöd som regleras i paragrafens första mening kallas ofta projektstöd. Stödet som avses i den andra meningen benämns av Arvsfondsdelegationen som lokalstöd. Med begreppet nyskapande och utvecklande verksamhet avsåg regeringen att markera att fondens ändamål är framåtsyftande och att stöd ur fonden ska stimulera till verksamhet som innebär utveckling och prövande av nya idéer. Regeringen anförde (prop. 1993/94:124 s. 37 f.) att det för stöd till anläggningar eller lokaler (inköp, ny-, om- eller tillbyggnad) och utrustning, krävs att investeringarna behövs för att en verksamhet ska kunna utvecklas. Regeringen uttalade vidare att stöd ur fonden inte får fungera som ett allmänt stöd till en löpande verksamhet. I detta sammanhang kan också nämnas bestämmelsen i 9 a § lagen om Allmänna arvsfonden. Av denna paragraf följer att en organisa- tion som beviljas lokalstöd i normalfallet ska förbinda sig att under använda den lokal eller den anläggning som stödet avser för det ändamål och med de villkor som förutsattes när stödet be- viljades. Den tioåriga förbindelsen behandlas i kapitel 8 och berörs därför inte närmare i detta kapitel. Fram var regeringen enda beslutande organ i frågor om stöd ur Allmänna arvsfonden. Genom en lagändring öppnades då en möjlighet för regeringen att i vissa fall delegera beslutanderätten till en underordnad myndighet. Arvsfondsdelegationens stödgivning – reglering, praxis och arbetssätt Vid införandet av den nuvarande lagen om Allmänna arvsfonden ansåg regeringen att det fanns skäl att delegera arvsfonds- ärenden som typiskt sett inte krävde ställningstaganden från reger- ingen till en särskild myndighet. Mot denna bakgrund inrättades Arvsfondsdelegationen, som beslutar om allt stöd ur fonden. Arvsfondsdelegationen har sedan övertagandet av denna be- slutsfunktion vidareutvecklat den praxis som regeringen tidigare etablerat. Utöver de ovan redovisade lagstadgade kriterierna för stöd i 6 § lagen om Allmänna arvsfonden har det i beslutspraxis utarbetats ytterligare kriterier för stöd. Nedan följer en redovisning av Arvs- fondsdelegationens nuvarande praxis för beviljande av stöd ur fonden. På Allmänna arvsfondens webbplats och i Arvsfondsdelegationens årliga verksamhetsberättelser beskrivs de kriterier som delegationen tillämpar i sin praxis. Vi har också inhämtat uppgifter om innehållet i praxis genom Arvsfondsdelegationens representant som är expert i denna utredning. I redovisningen nedan avseende innehållet i Arvsfondsdelegationens praxis används begreppet ”projekt” för att beskriva praxis. I detta sammanhang används begreppet både för projekt- och lokalstöds- verksamhet, dvs. de övergripande kriterierna för stöd tillämpas för båda stödformerna. Kriterierna presenteras i den ordning de anges på Allmänna arvsfondens webbplats. De övergripande kriterierna för stöd Målgruppen ska vara delaktig Projektets målgrupper ska vara aktiva i projektet från start till slut. Det är målgruppernas behov som ska styra projektets syfte och mål. För varje stödansökan görs en bedömning i vilken utsträckning barn, ungdomar eller personer som har funktionsnedsättning själva är del- aktiga i planeringen och genomförandet av projektet. Projektet ska vara efterfrågat av målgruppen och målgruppen ska helst ha varit delaktig i att ta fram själva ansökan. Målgruppen ska också ha en aktiv roll i verksamheten efter projektets slut. Om inte den sökande organisationen utgörs av målgruppen ska organisationen kunna be- skriva hur den har undersökt målgruppens behov och hur väl verk- samheten motsvarar behoven samt hur målgruppens idéer och per- spektiv har tagits till vara i utformningen av verksamheten. Arvsfondsdelegationens stödgivning – reglering, praxis och arbetssätt Verksamheten ska vara nyskapande och utvecklande Kravet på att en verksamhet ska vara nyskapade och utvecklande följer som ovan angetts av 6 § lagen om Allmänna arvsfonden. En nyskapande och utvecklande verksamhet kan enligt Arvsfondsdele- gationens praxis t.ex. vara att en ny metod prövas eller att en helt ny verksamhet startas. En redan existerande verksamhet kan uppfylla kravet om den vänder sig till en ny målgrupp eller utvecklar verk- samheten i en ny riktning. Det kan också vara nyskapande och utvecklande att pröva nya samarbeten, nya arbetsmodeller eller nya former av mötesplatser. Om relevanta erfarenheter från liknande metodutveckling finns tillgängliga och kan användas av den sökande organisationen kan detta vara ett skäl för avslag på stödansökan. Graden av nyskapande måste vidare sättas i ett sammanhang för att kunna bedömas, dvs. en idé är nyskapande i förhållande till någon annat som görs eller inte görs. Kraven på särskilda skäl för att bevilja stöd till offentlig huvud- man innebär att det i de fallen ställs särskilt höga krav på att projektet är nyskapande och att det bedrivs i nära samarbete med en ideell organisation. Det ska finnas en plan för överlevnad Det ska finnas en plan över hur verksamheten eller metoden lever vidare efter projektets slut samt för hur projektets erfarenheter tas till vara och sprids. Det ska alltså finnas förutsättningar för att verk- samheten ska kunna leva vidare när finansieringen från fonden upp- hör och en plan för överlevnad ska bifogas ansökan om stöd. Exem- pel på hur en verksamhet kan överleva är att projektet inlemmas i den stödmottagande organisationens ordinarie verksamhet. Ett pro- jekt kan också leva vidare om någon annan aktör tar över verksam- heten från den projektägande organisationen. Kriteriet kan också vara uppfyllt om organisationen sprider metoder som har utvecklats i projektet. Arvsfondsdelegationens stödgivning – reglering, praxis och arbetssätt Utöver att uppfylla de tre ovan beskrivna övergripande kriterierna måste verksamheter som söker stöd ur Allmänna arvsfonden vila på en demokratisk grund. Detta tillkommande kriterium beskrivs och behandlas närmare i avsnitt 5.2.1 och berörs därför inte i detta sam- manhang. I fråga om stöd till projekt tillämpas som framgått ovan de tre över- gripande kriterierna för stöd samt det ovan angivna demokrati- villkoret. För projektstöd ställs det i övrigt som särskilt krav att ideella organisationer måste ha funnits för att få stöd ur fonden. Vidare ges som huvudregel stöd för en projekttid om maximalt . Den praxis som Arvsfondsdelegationen tillämpar vad gäller kriteriet nyskapade och utvecklande för projektstöd innebär att det inte finns något krav på att projektet är unikt för hela riket för att vara stödberättigat, men en bedömning görs utifrån geografiska och demografiska förutsättningar i olika delar av landet. Om en organisa- tion vill göra något som är helt nytt just för den organisationen, men som redan är etablerat under liknande förutsättningar i andra delar av landet bedöms projektet enligt praxis som inte tillräckligt nyskap- ande. Stöd kan ges till en förstudie till ett projekt om ämnet är särskilt komplicerat eller om projektidén är mycket omfattande. Stöd till en förstudie beviljas inte för normalt förarbete inför en ansökan, som t.ex. för att undersöka målgruppens intresse och delaktighet eller för finna samarbetspartners. En förstudie garanterar inte stöd för ett efterföljande projekt. En förstudie kan som längst pågå och stöd ges som högst med . Arvsfondsdelegationens stödgivning – reglering, praxis och arbetssätt Stödformen lokalstöd innebär att en organisation kan erhålla stöd för ny, om- och tillbyggnad av en lokal eller anläggning som behövs för att driva en nyskapande och utvecklande verksamhet. Som an- getts ovan kan sådant stöd inte ges till en offentlig huvudman. Av Arvsfondsdelegationens praxis följer att delegationen även för lokal- stöd tillämpar de ovan redovisade övergripande kriterierna för stöd samt det ovan angivna demokrativillkoret. Vad gäller kriteriet om nyskapande och utvecklande verksamhet anges på Allmänna arvs- fondens webbplats att verksamheten som planeras i lokalen eller anläggningen ska vara nyskapande och utvecklande på orten, och tydligt skilja sig från den sökande organisationens vanliga verksam- het. Arvsfondsdelegationen tillämpar en regel om en mils radie för att bedöma om verksamhet är nyskapande och utvecklande på orten. Hänsyn tas alltså till att förutsättningarna skiljer sig åt på olika orter. Kravet på nyskapande och utvecklande i fråga om lokalstöd kan också innebära att organisationen aktivt riktar sig till en ny målgrupp. Kravet på nyskapande och utvecklande verksamhet innebär att stöd inte ges till sedvanligt underhåll eller reparationer, t.ex. byte av värmesystem, omläggning av tak eller målning. Inte heller ges stöd för utbyggnad av lokaler p.g.a. att föreningen har fått fler medlem- mar. Vidare ges inte stöd till ombyggnation i syfte att tillgänglig- hetsanpassa en lokal, om inte tillgänglighetsanpassningen är en del av en ny verksamhet. Lokalstöd ges inte heller för inköp av lös utrustning t.ex. möbler eller flyttbara anläggningar, såsom tält, flytbryggor eller snökanoner. Sökanden kan emellertid beviljas lokalstöd för utrustning som har en avskrivningstid om den är fast installerad i en byggnad. I detta sammanhang kan nämnas att inom ramen för ett projektstöd kan dock ersättning ges för inköp av lös utrustning, som t.ex. datorer eller kameror, som behövs för att projektet ska kunna genomföras. fanns det inget fastställt maxbelopp för lokalstöd, men sökanden kunde som högst beviljas stöd motsvarande av totalkostnaden för byggnationen. kan sökan- den i normalfallet beviljas av totala godkända kostnader för om-, till- eller nybyggnation av en lokal eller anlägg- ning. Beviljat belopp kan dock högst uppgå till Arvsfondsdelegationens stödgivning – reglering, praxis och arbetssätt inklusive mervärdesskatt eller exklusive mer- värdesskatt. Denna praxis kan frångås i enskilda fall. Arvsfondsdelegationen beviljar inte stöd till lokaler för verksam- het som konkurrerar med kommunens eller annan offentlig huvud- mans verksamhet. Inför samtliga beslut om bifall för lokalstöds- ansökningar äger en dialog rum mellan Arvsfondsdelegationen och berörd kommun. Utöver de tre ovan listade övergripande kriterierna ställs också ytterligare villkor upp för lokalstöd i Arvsfondsdelegationens praxis. •Lokalen eller anläggningen ska ägas av den sökande föreningen eller hyras med långtidskontrakt. •Ideella föreningar och organisationer ska ha funnits för att kunna få lokalstöd. •Alla lokaler och anläggningar som Arvsfonden ger stöd till ska vara tillgänglighetsanpassade för personer som har funktionsned- sättning. •I fråga om lokalstödsansökningar som innefattar anläggning av konstgräs uppställs vissa ytterligare villkor för stöd eftersom an- vändningen av gummigranulat vid anläggning av konstgräs är pro- blematiskt ur miljösynpunkt; bl.a. krävs att föreningen ska sam- råda med berörd kommun vid projektering, inköp, underhåll och deponi av konstgräs som innehåller gummigranulat. 4.2.4Stödgivningen ur Allmänna arvsfonden Översikt över antalet ansökningar om stöd Antalet ansökningar om stöd ur Allmänna arvsfonden har minskat som bifallsfrekvensen har ökat. Enligt Arvsfondsdelegationens verksamhetsberättelse (s. 6) har det varit en medveten strategi att öka kvaliteten på inkommande ansökningar och att minska antalet ansökningar med låg potential att få stöd ur fonden genom att ge högkvalitativt stöd och ha ett coachande förhållningssätt gentemot bidragssökande organisationer. I verksamhetsberättelsen görs bedömningen att det i huvudsak är positivt att antalet ansökningar har minskat, eftersom kvaliteten i Arvsfondsdelegationens stödgivning – reglering, praxis och arbetssätt ansökningarna har blivit bättre. De högre krav som ställs på an- sökande organisationer till följd av att kraven på beslutsunderlag har höjts kan dock enligt verksamhetsberättelsen leda till att vissa ansök- ningar med potential att beviljas stöd inte inkommer. I tabellerna 4.1 respektive 4.2 framgår antalet ansökningar och fördelning av bifall och avslag . Statistiken har inhämtats från Arvsfondsdelegationens verksamhetsberättelser –2017. Den beräknade bifallsfrekvensen i tabell 4.2 ovan avser inte bara nya ansökningar utan även fortsättningsansökningar och tilläggsansökningar. Genom en ny ansökan begär den sökande organisationen projekt- stöd eller lokalstöd. började Arvsfondsdelegationen fatta fleråriga beslut för projektstöd. fattades beslut i taget för fleråriga projekt och för att ett projektstöd då skulle kunna fortsätta ges efter det första projektåret krävdes att den sök- ande organisationen inför varje nytt projektår gav in en fortsätt- ningsansökan. Omställningen till fleråriga beslut gör det svårt att jämföra volymen beslutade medel och antal bifallsbeslut över åren. En tilläggsansökan är en ansökan om ytterligare medel än vad som redan beviljats för ett projekt eller en lokal. Statistiken i tabellerna ovan innehåller dessutom ansökningar och beslut för både projekt- stöd och lokalstöd. Statistik avseende inkomna nya ansökningar samt antal bifallsbeslut och avslagsbeslut avseende nya ansökningar för projektstöd respektive lokalstöd framgår av tabellerna 4.3 och 4.4. Statistiken har inhämtats direkt från Arvsfondsdelegationen. Arvsfondsdelegationens stödgivning – reglering, praxis och arbetssätt Enligt Allmänna arvsfondens verksamhetsberättelse (s. 17) har skälen för att avslå ansökningar bl.a. varit att projekten inte har bedömts vara tillräckligt nyskapande, att ansökan kommit från offent- lig huvudman utan samarbete med ideell organisation eller avsett verksamhet som redan finns som reguljär verksamhet. Andra ansök- ningar har avslagits på grund av att de avsett kostnader för enstaka arrangemang, att de inte haft en rimlig plan för projektets överlevnad eller att ansökan kommit från enskilda personer eller nystartade föreningar. Någon statistik om fördelningen av avslagsgrunder finns enligt Arvsfondsdelegationen inte att tillgå. Fördelning av stöd ur Allmänna arvsfonden meddelades 369 bifallsbeslut om stöd ur Allmänna arvs- fonden, varav 53 stycken utgjorde beslut om lokalstöd. Av de 597 mil- joner kronor1 som fördelades utgjorde 484 miljoner kro- nor projektstöd och lokalstöd. 1Om justeringar görs för att ett antal projekt tidsmässigt försköts till /18, som en effekt av övergången till fleråriga beslut, är siffran . Mätt som fleråriga beslut fattade Arvsfondsdelegationen beslut om (Arvsfondsdelegationens verksamhetsberättelse 2017 s. 4) Arvsfondsdelegationens stödgivning – reglering, praxis och arbetssätt projekt som beviljades stöd hade av de sök- ande organisationerna inte fått medel ur fonden tidigare. Fördel- ningen av antalet bifallsbeslut på olika kategorier av organisationer framgår av tabell 4.5 (Arvsfondsdelegationens verksamhetsberättelse s. 29). Arvsfondsdelegationen kan uppmärksamma en specifik målgrupp eller ett angeläget område genom särskilda satsningar. En särskild satsning innebär att delegationen fokuserar särskilt på området eller målgruppen. satsningen pågår genom- förs särskilda kommunikationsinsatser för att få in fler ansökningar som överensstämmer med satsningens inriktning och syfte. I övrigt gäller samma krav som för övriga projekt.