sou · H6B379 · 2018-10-31 00:00:00 — tydliggjordes Statskontorets uppgift att ge underlag för omprövning och effektivisering.59 föreslog 2008 att Statskontoret skulle få en förstärkt roll kopplad till effektivitetsperspektivet eftersom RRV hade avvecklats och effektivitetsrevisionen flyttats till riksdagen.60 Utredningen ansåg att stabsstödet 52Vedung, Furubo, (2002), Utvärdering i det svenska systemet, s. 17. 2017/18:URF2, s. 158 f. 1997/98:1 utg.omr. 2, s. 12–13 och prop. 1998/99:1, utg. omr. 2 s. 14. 1998/99:1, utg.omr. 2, s. 16 och 1999/2000:1 utg.omr. 2, s. 19 om oberoendet. 552017/18:URF2. 564 §, lag (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. 572017/18:URF2, s. 153. 58Ibid., s. 145. 59Förordning (2013:198). 60SOU 2008: 22, Ett stabstöd i tiden, s. 11. Analyser och utvärderingar allt viktigare i regeringens styrning behövde utvecklas så att regeringen fortsatt kunde få det underlag som den tidigare fått från RRV. resurser och kompetens för analys och bedömning av statsförvaltningen och dess prestationer var betydande och dagens insatser från stabsmyndigheternas sida har inte förmått fylla den roll tidigare spelade. är det viktigt att klargöra att det inte är aktuellt att återskapa ett revisionsorgan under regeringen. Det handlar snarare om att regeringen ska tillförsäkras ett fullgott underlag för bedömningar av måluppfyllelse, effektivitet och produktivitet i statsförvaltningen.61 I budgetpropositionen aviserade regeringen att verksamhetsöversyner ska genomföras i syfte att effektivisera och minska kostnaderna i förvaltningen.62 Ett sekretariat för verksamhetsöversyner inrättades inom (se vidare kapitel 3).63 2.3.2Regeringens ansvar att redovisa resultat i förhållande till mål tydliggörs Både från och regeringens sida finns en strävan om att förbättra redovisningen av och insynen i hur de statliga medlen används. Flera ansträngningar har gjorts för att utveckla redovisningen i bland annat budgetpropositionen. I lag (1996:1059) om statsbudgeten fastställdes regeringens skyldighet att redovisa mål och resultat på olika verksamhetsområden till . Kraven att redovisa resultat i förhållande till de mål som beslutat preciserades i budgetlagen (2011:203). I 10 kap. 3 § anges att ”Regeringen ska i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som uppnåtts i verksamheten i förhållande till de av beslutade målen. Redovisningen ska vara anpassad till utgiftsområdena.”64 Interna riktlinjer inom anger att redovisningen till så långt det är möjligt ska avse effekter. Detta resonemang återfinns också i betänkanden som föregick reformeringen om budgetlagen.65 Med den nya budgetlagen blev det 61Ibid., s. 89. 2014/15:1, s. 1, utg. omr. 2, s. 67. 6410 kap. 3 §, budgetlag (2011:203). 65SOU 2010:18, En reformerad budgetlag, s. 225. Analyser och utvärderingar allt viktigare i regeringens styrning tydligare att regeringens redovisning av resultat ska göras i budgetpropositionen. Men det hindrar inte att regeringen kan göra fördjupade analyser i andra sammanhang, såsom skrivelser och särpropositioner.66 Den utveckling som vi har beskrivit ovan där mål- och resultatstyrning, renodling och utvärdering har fått en ökad betydelse, har bidragit till att idén om vikten av att bedriva kunskapsbaserad politik har fått ett brett genomslag. Analys- och utvärderingsverksamhet är aktiviteter som hänger samman med en i politiken och samhällsdebatten allt större efterfrågan på kunskapsbaserade underlag. Det finns en förväntan om att verksamheter ska utvecklas med stöd av fakta, forskning och beprövad erfarenhet. började begreppet evidens att få genomslag kopplat till att vissa metoder, såsom experiment-design och systematiska kunskapsöversikter, fick alltmer genomslag och spridning. Forskare har också visat en utveckling där politiker identifierar och värderar sin politiska förmåga utifrån sakinriktning och i mindre utsträckning utifrån ideologi. En politiker ska ha saklig grund för sina påståenden.67 Denna rörelse innebär en allt högre efterfrågan på underlag som bygger på vetenskaplig grund och evidens som stöd för att värdera olika insatser och verksamheter. och har drivit frågan om att införa olika kunskapsbaserade arbetssätt och metoder.68 har rekommenderat att ta efter och som infört utvärderingsstandarder i sitt regeringsarbete för att öka kapaciteten vad gäller policyutveckling.69 Utvärdering har tilldelats en allt större betydelse vilket tydliggörs av att flera myndigheter har fått i uppgift att göra utvärderingar. Även analys- och utvärderingsmyndigheter har motiverats med att de har 66Ibid., s. 226. 67Katarina Barrling , (2004), Partikulturer. Kollektiva självbilder och normer i riksdag. 68SOU 2014:12, Utvärdera för utveckling – om utvärdering av skolpolitiska reformer, s. 29. 69OECD (2013), Value for Money in Government: . Se också SOU 2014:12, s. 111. I används HM Treasury (2011), . Analyser och utvärderingar allt viktigare i regeringens styrning en särskild roll kopplad till vad som beskrivits som en kunskapsbaserad politik.70 I förarbetena till Kulturanalys framfördes följande: De statliga insatserna bör i ökad utsträckning grundas på överväganden om olika handlingsvägar för att uppnå de politiska prioriteringar som läggs fast. Detta förutsätter bl.a. att man inom politikområdet i ökad utsträckning arbetar med uppföljningar och utvärderingar av det som görs samt bygger upp en beredskap för ett kontinuerligt förändringsarbete.71 Även Tillväxtanalys motiverades tydligt utifrån behovet av ett breddat och förbättrat kunskapsunderlag som underlag för att utveckla politiken.72 Inrättandet av Vårdanalys föregicks av utredningar som betonade en stärkt kunskapsstyrning av hälso- och sjukvården, vilken inbegrep bland annat uppföljning och utvärdering, och aktörernas möjlighet till ett kunskapsbaserat beslutsfattande.73 2.5Renodling av uppgifter och roller Tanken att ingen på riktigt kan utvärdera och kritiskt granska sig själv har haft betydelse för organiseringen av regeringens analys- och utvärderingsresurser. Att huvuddelen av statens resurser för revision fördes över från RRV under regeringen till en ny myndighet under är ett tydligt exempel på detta. Värdet av att separera viss analys- och utvärderingsverksamhet från genomförande av verksamhet har tydliggjorts av regeringen. Regeringen har behov av utvärdering som är organisatoriskt skild och oberoende från den myndighet som genomför verksamheten. Det har också förekommit argument för att verksamheten ska ha ett visst avstånd och stå oberoende, vara opåverkbar i förhållande till politiken. Regeringen har också argumenterat för att renodla utvärderingsverksamheten så att denna hålls åtskild från främjande uppgifter och normering.74 70Statskontoret (2011), Fristående utvärderingsmyndigheter, s. 33. 72Även föregångaren till Tillväxtanalys, prop. 2007/08:78, s. 9. 73Ansvarskommitténs slutbetänkande Hållbar samhällsorganisation med utvecklingskraft (SOU 2007:10). 1997/98:1, s. 18, prop. 2005/06:1 utg.omr. 2, s. 34. Se också SOU 2005:32. Analyser och utvärderingar allt viktigare i regeringens styrning Parallellt med att regeringen har inrättat särskilda analys- och utvärderingsresurser har regeringen även inrättat flera tillsynsmyndigheter. Så har exempelvis tillsynen av vård och omsorg organiserats i en separat myndighet (Inspektionen för vård och omsorg). Ett annat exempel är skolans område där olika verksamheter renodlats. Detta är en utveckling som också skett i andra länder och beskrivs som ett globalt fenomen. Forskare har identifierat en ökning av specialiserade och renodlade myndigheter.75 Länderstudier har visat att vilken typ av verksamhet och uppgifter en myndighet utför har betydelse för graden av autonomi – myndigheter med många uppgifter har lägre grad av autonomi och de med mer renodlade uppgifter har högre autonomi.76 2.5.1Idén om renodling växer fram I den förvaltningspolitiska propositionen gjorde regeringen bedömningen att när beslut kräver fördjupade analyser av en verksamhets effekter och effektivitet bör de utföras av någon annan part än berörda myndigheter.77 Regeringen konstaterade att det inom vissa områden finns fristående myndigheter medan det inom andra områden saknas sådana resurser och att de då i regel utvärderas av kommittéer eller av Statskontoret. Vidare angavs att ”skillnaderna beror bl.a. på att regeringens behov av information skiljer sig åt, t.ex. beroende på verksamheternas olikheter vad avser ekonomisk omfattning och risk”.78 I regeringens skrivelse , när regeringen redogör för de samlade insatserna på det förvaltningspolitiska området, anger regeringen att den bl.a. haft renodling, tydlighet och ändamålsenlighet som vägledande principer vid förändring av den statliga utvärderingsorganisationen. 75Verhoest, K., , S., Bouckaert, G. och Laegreid, P. (2012), Government agencies, Practices and Lessons from 300 Countries, Verhoest m.fl. (2010) Autonomy and control of state agencies. Comparing States and Agencies. 76Thiel, S. och , (2014), Does task matter? The effect of task on the , autonomy and control of semi-autonomous agencies. 2009/10:175, s. 112–114. 78Ibid., s. 114. Analyser och utvärderingar allt viktigare i regeringens styrning Vidare framgår att med de fristående utvärderingsmyndigheterna har regeringens avsikt varit att förstärka tillgången till oberoende beslutsunderlag med hög kvalitet avseende politikens och de statliga insatsernas effekter.79 Regeringen är också tydliga med vilka uppgifter som förväntas av myndigheterna: För regeringen fyller underlag från särskilda analysmyndigheter, med förmåga att utvärdera verksamheten inom en viss sektor utifrån ett helhetsperspektiv, därmed en viktig funktion även vid redovisning till av effekterna och hur dessa svarar mot politiska mål.80 Utvecklingen hade föregåtts av att flera utredningar diskuterat frågan om kunskapsunderlag från fristående utvärderingsorgan. uttalade att som princip bör uppgiften att utföra en verksamhet skiljas från uppgiften att utvärdera en verksamhet. Kommittén ansåg att det är ”viktigt att det kunskapsunderlag som produceras av den myndighet som ansvarar för en verksamhet inte över tiden utgör det enda underlaget för regeringens bedömning om verksamhetens utfall”81. Vidare uppmärksammade kommittén att det inom vissa delar av den statliga förvaltningen saknas fristående utvärderingsmyndigheter och att det finns skäl att överväga någon eller några sådana myndigheter. Kommittén föreslog att regeringen skulle utreda behovet på försvars- och energiområdet. menade kommittén att sådana myndigheter inte behöver finnas inom alla områden. Det viktiga framhöll utredningen är att verksamheter utvärderas och att regeringen och har kapacitet att ta emot resultaten.82 Som nämnts har frågan om att inrätta en analys- och utvärderingsmyndighet inom försvarsområdet aktualiserats på nytt under hösten 2017.83 hade framfört att underlag för omprövning av myndigheter och verksamheter i huvudsak bör tas fram utanför berörda myndigheter. Sådan information bör enligt utredningen tas fram vid behov.84 2013/14:155, s. 58–59. 80Ibid., s. 59. 81SOU 2008:118, s. 79, 150. 82Ibid., s. 150. 84SOU 2007:75, s. 260. Analyser och utvärderingar allt viktigare i regeringens styrning Långt innan dessa utredningar hade även andra utredningar inom förvaltningsområdet förordat renodling och behovet av från myndigheterna fristående utvärderingar.85 2.5.2Genomslag för analys- och utvärderingsmyndigheter Mellan bildades fem av de sju analys- och utvärderingsmyndigheter som ingår i vårt uppdrag: ISF, Kulturanalys, Tillväxtanalys, Trafikanalys och Vårdanalys. har det funnits en kontinuitet då det funnits föregångare till flera av analys- och utvärderingsmyndigheterna där delar av uppgifterna har funnits hos andra myndigheter eller i annan organisationsform. Myndigheterna ska på olika sätt bidra med kunskapsunderlag och andra uppgifter för att regeringen ska uppnå sina mål på området. Analys- och utvärderingsresurser har inrättats för att bidra till att lösa olika samhällsproblem, såsom att motverka brottslighet eller att minska arbetslöshet.86 Tidpunkten för inrättande hänger ofta ihop med flera olika faktorer. Ett grundläggande motiv är att ett område upplevs som politiskt angeläget. Men skapandet av en fristående myndighet har också i flera fall varit en följd av en större omorganisering av myndigheterna inom ett område. Vidare har sammanslagningar av myndigheter föranlett regeringen att ta ställning till vilka resurser som behövs och hur dessa ska organiseras. Myndigheterna har motiverats med att de ska förse regeringen med oberoende kunskapsunderlag, analyser och utvärderingar. Det har funnits en argumentation för att verksamheterna ska vara fristående och oberoende från den verksamhet som analyseras och utvärderas.87 85Förvaltningspolitiska kommissionen, SOU 1997:57, I medborgarens tjänst, s. 87 f, behovet av fristående utvärderingar som förutsätter ”kritisk distans”. Se också diskussionen i SOU 2008:22, Ett stabstöd i tiden och SOU 2005:32, Regeringens stabsmyndigheter. 86Se liknande beskrivning i Statskontoret (2011), s. 32. 1996/97:1 utg.omr. 14 s. 27, prop. 2008/09:1, utg.omr. 10 s. 22, prop. 2009/10:1 utg.omr. 20 s. 47, prop. 2010/11:1 utg.omr. 17 s. 33, prop. 2010/11:1 utg.omr. 9, s. 37. prop. 2007/07:78. Vad gäller Trafikanalys fanns en argumentation för en oberoende utvärderingsfunktion i utredningen 2009:31, Effektiva transporter och samhällsbyggande – en ny struktur för sjö, luft, väg och järnväg, s. 182. Analyser och utvärderingar allt viktigare i regeringens styrning Även vad gäller Brå kan vi spåra en argumentation för en fristående ställning. Rådet skulle följa brottsutvecklingen och värdera pågående forskning och informera om denna. I uppgiften ingick också att lämna olika förslag till hur reformer kunde utvecklas, med stor frihet att själv bestämma vilka frågor som behövde utredas närmare.88 I något fall är det också tydligt att myndigheterna förväntas ha ett avstånd i förhållande till regeringen. Det kan illustreras med IFAU som förväntas ta initiativ och göra kvalificerade oberoende utvärderingar av olika insatser. Föregångaren EFA fanns inom och bestod av forskare, tjänstemän, Ams () och arbetsmarknadens parter. Sammansättningen av den tidigare expertgruppen har beskrivits vara sådan att det var svårt att kritiskt ifrågasätta arbetsmarknadsprogrammens effektivitet.89 Resultat av en förändrad myndighetsstruktur Flera av myndigheterna är resultatet av en utbrytning eller sammanslagning av uppgifter som legat på en annan myndighet. Brå inrättades som en utbrytning av dåvarande Rikspolisstyrelsen.90 IFAU bildades utifrån en permanent kommitté EFA (Expertgruppen för arbetsmarknadspolitisk utvärdering). En stor del av den verksamhet som ISF bedriver fanns tidigare hos som lades ned /05. ISF som bildades , är en utbrytning av dåvarande . Även om verksamheterna kommer från andra myndigheter eller kommittéer har de nu ett tydligare och mer renodlat utvärderingsuppdrag. Flera av myndigheterna har tagit över uppgifter från en eller flera myndigheter i samband med en större översyn av myndighetsstrukturen. Tillväxtanalys bildades med resurser från tidigare myndigheten (ITPS) och . Även Trafikanalys som bildades är resultatet av en större omdaning av myndighetsstrukturen inom transportområdet.91 Myndigheten tog bland annat över uppgifter från (). 1974/75:1, s. 49. 1996/97:1, utg.omr 14 s. 27, Calmfors i 2017:8, s. 45 1974:1, bilaga 4, . 91Se SOU 2009:31, prop. 2009/10 :1, utg.omr. 22, s. 15. Analyser och utvärderingar allt viktigare i regeringens styrning Kulturanalys som inrättades tog över uppgifter från och . Det finns också exempel på att samhällsutvecklingen kan ha gjort det mer politiskt angeläget att bilda en myndighet. Bildandet av flera myndigheter har sammanfallit med ett behov av att bättre hantera politiska utmaningar. Exempelvis är det tydligt vid bildandet av Trafikanalys att myndigheten ska bidra till att skapa en bättre kontroll över transportområdet och infrastrukturområdet.92 I budgetpropositionen aviserade regeringen att den nationella överblicken över hälso- och sjukvårdens resultat behövde förbättras och att den avsåg att inrätta en oberoende granskningsfunktion inom hälso- och sjukvården.93 Vårdanalys inrättades för att förbättra uppföljningen och utvärderingen av hälso- och sjukvården och stärka patientens och medborgarens ställning och inflytande i vården.94 Vad gäller ISF uttryckte regeringen att närmare hälften av statens utgifter går till socialförsäkringar vilket gör det angeläget med en fortlöpande objektiv granskning av administrationen av socialförsäkringen. Detta förväntades bidra till ökad effektivitet, rättssäkerhet och tilltro till socialförsäkringen.95 Även den tidigare analys- och utvärderingsmyndigheten internationellt utvecklingssamarbete (SADEV) inrättades efter en diskussion om bristande effektivitet inom biståndet.96 beslutade regeringen att SADEV skulle avvecklas. Bakgrunden var att regeringen bedömde att myndighetens verksamhet hade präglats av brister i effektivitet och kvalitet och att den inte kunnat möta regeringens behov av utvärderingar av det svenska utvecklingssamarbetet.97 2009/10:1, utg.omr. 22, s. 47. 2006/07:1, utg.omr. 9, s. 40. 2010/11:1, utg.omr. 9, s. 37. 2008/09:1, utg.omr. 10, s. 22. 96Se Statskontoret (2011), s. 34. 2012/13:UU2. Analyser och utvärderingar allt viktigare i regeringens styrning Några av myndigheterna (ISF, Trafikanalys) har motiverats med att de ska balansera det informationsövertag som en stor genomförandemyndighet har i sektorn. Så resonerade den utredning som föregick bildandet av Trafikanalys: En utvärderingsfunktion är också ett nödvändigt instrument för att regeringen inför beslut ska få stöd med att utvärdera förslag från , en så kallad ”second opinion”.98 Regeringen framförde i och med inrättandet av Trafikanalys att en tydligare styrning innebar ett högre inslag av uppföljning och utvärdering. Och att en huvuduppgift för Trafikanalys var att granska och kvalitetssäkra beslutsunderlag samt utvärdera genomförandet av olika åtgärder och dess effekter inom transportområdet.99 Statskontoret ansåg 2011 i en analys av analys- och utvärderingsmyndigheterna att tröskeln för att inrätta nya myndigheter hade sänkts. Statskontoret exemplifierar med att när Kulturanalys inrättades var ett argument att det finns analys- och utvärderingsmyndigheter inom flertalet andra områden och att det inte finns skäl till att kulturpolitiken ska avvika från denna trend.100 2.5.3Renodling av regeringens generella analys- och utvärderingsresurser Idén om att det är viktigt att skilja på genomförande och utvärderande uppgifter har också fått genomslag för organiseringen av de myndigheter som gör analyser och utvärderingar utan att vara knutna till en sektor. hade både och Statskontoret genomförande, främjande och utvärderande uppgifter. Därefter har organisationsförändringar och justeringar genomförts och hade och Statskontoret renodlade utvärderingsuppdrag. 98SOU 2009:31, s. 168. 2009/10:1, s. 47. 100Statskontoret (2011), s. 6. 2002/03:122. Analyser och utvärderingar allt viktigare i regeringens styrning ESV bildas för att skilja granskning från normering och stöd uppgifter delades upp på två myndigheter 1998. RRV blev ett renodlat revisionsorgan med uppgift att utföra årlig revision och effektivitetsrevision. ESV skulle ge ett nära stöd till både regeringen och myndigheterna.101 De verksamheter som fördes över till ESV från RRV var ekonomistyrning, resultatredovisning, prognoser och statsredovisningen. En bärande princip vid bildandet av ESV var att skilja RRV:s reviderande verksamhet från den stödjande och normerande verksamhet som verket bedrev.102 ESV har sedan starten haft i uppdrag att bland annat främja och utveckla den ekonomiska styrningen i staten.103 Inom ramen för detta har myndigheten gett stöd för bland annat resultatstyrning, intern styrning och kontroll, effektutvärdering etc. Flera av dessa stöd är ett arv från RRV:s tidigare metod- och utvecklingsarbete kopplat till resultatstyrningen i staten. hade Statskontoret i uppdrag att utföra analyser och utvärdering, bidra som remissinstans och utföra olika förvaltningspolitiska uppgifter, bland annat rörande upphandling, ADB- frågor och lokalförsörjning. Steg för steg har de främjande uppgifterna tagits bort från Statskontoret och i stället blivit en uppgift för myndigheterna själva. som RRV renodlades till ett revisionsorgan var regeringen tydlig med att de utrednings- och utvärderingsuppdrag som då låg på RRV borde läggas på Statskontoret. Tonvikten i Statskontorets utvärderingsverksamhet borde enligt regeringen ligga på utvärderingar av principiell och sektorsövergripande karaktär. Verksamheten borde kunna resultera i underlag för omprövning av verksamhet, enskilda reformers genomförande och effekter etc.104 Statskontorets roll och uppgifter aktualiserades på nytt när RRV fördes över till en myndighet under . 1997/98:1, s. 10, 14 f, bet. 1997/98:FiU2, rskr. 1997/98:120. 102SOU 2008:22, s. 69 f., prop. 1997/98:1, bet. 1997/98:FiU2, rskr. 1997/98:120. 103I vårpropositionen 1998 beskrevs den nya myndighetens uppgift och roll, prop. 1997/98:150, s. 131. Förordning (2016:1023) med instruktion för . 1997/98:1 utg.omr. 2, s. 15. Analyser och utvärderingar allt viktigare i regeringens styrning konstaterade i samband med förändringen att regeringen hade behov av förbättrat beslutsunderlag och tillgång till en samlad utvärderingsresurs under regeringen.105 Utredningen stabstöd lade 2005 fram ytterligare förslag om att renodla Statskontorets verksamhet. Utgångspunkten för förslagen var att skilja på utredande/granskande verksamhet, främjande verksamhet samt annan verksamhet.106 föreslog 2008 att Statskontorets uppföljning i ett effektivitetsperspektiv skulle prioriteras och att myndighetens roll som ett uppföljnings- och utredningsorgan nära kopplat till skulle vidareutvecklas och stärkas. Utredningen ansåg att myndigheten bör ha ett tvärsektoriellt grunduppdrag men att detta inte ska hindra att den kan utvärdera inom olika sektorer.107 Utredningen betonade också att Statskontorets verksamhet behövde utvecklas så att regeringen får underlag så att den kan värdera myndigheter och system. Vidare ansåg utredningen att främjande av förvaltningspolitiska uppgifter kunde läggas på en förvaltningspolitisk myndighet.108 Regeringen gick på utredningens förslag och Statskontoret renodlades till att inriktas på utredning, uppföljning och utvärdering.109 blev Statskontoret en renodlad utrednings- och utvärderingsmyndighet.110 Regeringen bedömde i budgetpropositionen att Statskontorets uppgift och roll som regeringens utvärderings- och utredningsorgan hade stärkts.111 Statskontoret har ett instruktionsenligt uppdrag att följa upp och beskriva den offentliga sektorns utveckling. fick Statskontoret åter ett främjande uppdrag i form av att främja och samordna arbetet för en god förvaltningskultur.112 105Finansdepartementet (2002), kontroll och styrning av statlig verksamhet, s. 74. 106SOU 2005:32, Regeringens stabsmyndigheter, s. 8. 107SOU 2008:22, s. 90–91. 108Ibid., s. 88, 128. 2005/06:1, utg.omr. 2, s. 34. 110SOU 1967: 13, del 3, förordning (1986:448) med instruktion för statskontoret, förordning (1992:877) med instruktion för Statskontoret, förordning (2005:862) med instruktion för Statskontoret. 2009/10:1, utg.omr. 2, s. 28. Se också prop. 2008/2009:1, utg.omr 2, s. 32–33. 112Regleringsbrev för avseende Statskontoret och en uppgift i instruktionen från och med , förordning (2016:1087). Analyser och utvärderingar allt viktigare i regeringens styrning Utvärderingar och analyser görs också inom kommittéväsendet, , även om kommittéer vanligtvis har i uppdrag att utreda frågor och ge förslag inklusive författningsförslag som kan beredas mer direkt. Kommittéväsendet har förändrats så att utredningarna blivit kortare.