sou · H6B317 · 2018-03-12 00:00:00 — Det förslag till professionsprogram som utredningen presenterar omfattar också legitimerade lärare och förskollärare verksamma i grundsärskola, spe- cialskola, gymnasiesärskola samt särskild utbildning för vuxna. För- slagen innebär förtydligade möjligheter till kompetensutveckling m.m. vilket ytterst syftar till att stärka undervisningens kvalitet lik- som bidra till att öka yrkets attraktionskraft. Utredningens förslag bedöms därmed bidra till att fler barn och elever med funktionsned- sättning ges goda möjligheter att utvecklas och nå kunskapsmålen. Professionsprogrammet har två huvudsyften, att öka attraktions- kraften i lärar- och rektorsyrkena och att förbättra undervisningens kvalitet. Att det blir mer attraktivt att arbeta som legitimerad lärare och rektor bedöms både påverka hur många nya som söker sig till något av yrkena i skolväsendet men också påverka viljan att stanna kvar i, och återvända till, skolväsendet genom att tydliga utvecklings- möjligheter erbjuds. Det kan också öka incitamentet för olegitime- rade lärare att avlägga en lärarexamen och bli behöriga. Lärarbristen är dock omfattande och kan i sig påverka attraktionskraften i yrket negativt då till exempel legitimerade lärare får ta ett större ansvar för olegitimerade lärares betygssättning. Utredningens förslag kan i vissa delar också komma att ytterligare öka rekryteringsbehovet, till exem- pel genom tydligare krav på kontinuerlig kompetensutveckling, sam- tidigt som andra delar, till exempel genom att visa hur en skola kan organiseras för att lärare och rektorer ska kunna ägna en större del av sin arbetstid till undervisning och pedagogiskt ledarskap, kan bidra till att rekryteringsbehovet hålls eller till och med kan minska. De möjligheter som förslagen ger att använda den begränsade resursen, det vill säga de legitimerade lärarna, på bästa sätt bedöms också bidra positivt för att klara dagens brist. Professions- programmet erbjuder ingen snabb lösning på lärarbristen utan utgör i stället en väg för att skapa en ökad attraktionskraft i yrkena genom en långsiktig satsning och ett långsiktigt gemensamt ansvarstagande från skolväsendets olika parter. Detta till skillnad från den ansenliga mängd tillfälliga insatser som gjorts, inte minst från statligt håll, för att minska lärarbristen och som endast i begränsad omfattning nått målet. Utredningen bedömer också att förslaget om att obehöriga lärare som läser en lärarutbildning kan vara anställda i taget kan bidra till att huvudmännen kan hantera lärarbristen. Konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män Av det totala antalet tjänstgörande personal i skolväsendet är kvinnor. Särskilt i förskolan, där drygt en tredjedel av skolväsendets personal är anställd, är kvinnodominansen i det när- maste total, är kvinnor. Endast i gymnasieskolan arbetar ungefär lika många män som kvinnor, mellan gymnasiesko- lans olika ämnen är dock skillnaderna stora. har inte legitimerade förskollärare i förskolan samma möj- ligheter att ta del av olika statliga satsningar i samma omfattning som legitimerade lärare i och gymnasieskolan och motsva- rande skolformer. Att samtliga legitimerade lärare och förskollärare ges samma möjligheter att ta del av professionsprogrammets olika delar bedöms därför tydligt förbättra attraktionskraften inom ett av arbetsmarknadens mest kvinnodominerade områden. Konsekvenser för de integrationspolitiska målen Modersmålsundervisning liksom undervisning i svenska som andra- språk med hög kvalitet är av flera skäl viktiga för elever med utländsk bakgrund. Insatser för att öka tillgången till modersmålsundervisning liksom insatser för att öka kvaliteten i modersmålsundervisningen liksom i undervisningen i svenska som andraspråk, till exempel genom ökade möjligheter att ta till vara utländsk utbildning samt för- bättrade möjligheter till kompetensutveckling för lärarna, förväntas därför bidra till ökade möjligheter att nå de integrationspolitiska målen. Utredningen bedömer också att undervisningen i skolor med svåra förutsättningar, där ofta andelen utlandsfödda elever är högre, kan förbättras med ett mer träffsäkert statsbidrag för extra karriärtjänster i skolor med svåra förutsättningar och stora utmaningar. Konsekvenser för medlemskap i den Lärar- och förskolläraryrkena är reglerade yrken och omfattas därmed av det s.k. yrkeskvalifikationsdirektivet (och rådets direktiv /36/EG av om erkännande av yrkeskvalifikationer, i lydelsen enligt och rådets direktiv /55/EU). Enligt direktivet är den mottagande medlemsstaten skyldig att bedöma de kvalifikationer som med- borgaren har förvärvat i en annan medlemsstat och erkänna dessa om de motsvarar de kvalifikationer som gäller i den mottagande med- lemsstaten. Utredningens förslag innebär att en lärare eller förskollärare för att utföra vissa kvalificerade arbetsuppgifter ska ha nått en viss kompetensnivå. Samma krav kommer att ställas på den med svensk utbildning. Förslaget innebär inte att ytterligare krav på kvalifikationer ställs för tillträde till yrket eller för behörighet att utöva yrket i varför inte förslaget får några konsekvenser i detta avseende. Integritetsanalys avseende förslagen i förhållande till dataskyddsförordningen Personuppgiftslagen (PuL) (1998:204) ersätts av EU:s dataskyddsförordning (och rådets förordning (EU) 2016/679 av om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flö- det av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv /46/EG). Dataskyddsförordningen kommer att bli direkt tillämplig i men ger utrymme för kompletterande nationella bestämmelser av olika slag. I och med detta finns det ett behov av att säkerställa att den personuppgiftsbehandling som utredningens för- slag medför kommer att ha rättsligt stöd när den nya lagstiftningen träder i kraft. Den hantering av personuppgifter som utredningens förslag kom- mer att leda till är – – hantering av ansökningar om kom- petenserkännande. Dessa ansökningar kommer att kunna innehålla uppgifter om utbildning, arbetslivserfarenhet och utförda kompe- tensutvecklingsinsatser samt yttranden om lämplighet/skicklighet från rektor/skolledare. Sådana uppgifter kan generellt sett inte anses betraktas som känsliga personuppgifter. En utökad kategori lärare kommer att omfattas av statsbidrags- satsningen karriärtjänster för lärare. Hanteringen av ansökningar om statsbidrag kommer att innebära behandling av personuppgifter så som bland annat namn och personnummer. Personnummer kan utgöra en känslig personuppgift men är en uppgift som är nödvändig för handläggningen av en ansökan om statsbidrag. Insamling av de personuppgifter som krävs för handläggningen bedöms vara begrän- sade till vad som är nödvändigt för de ändamål som de behandlas för. Personuppgiftsbehandlingen är inte annorlunda än den som sker enligt dagens statsbidrag för karriärtjänster, vilket inte bedöms strida mot personuppgiftslagen. Utredningen bedömer därför att hanter- ingen inte bör påverkas av dataskyddsförordningens bestämmelser. I övrigt kan utredningen inte identifiera att de förslag som läggs fram innebär en hantering av känsliga personuppgifter. Utredningen bedömer att förslagen i betänkandet i övrigt inte medför sådana konsekvenser som är av betydelse för något av de områden som framgår av 15 § kommittéförordningen (1998:1474). a) Förslaget till lag om ändring i skollagen (2010:800) 8 § Huvudmannen ansvarar för att utbildningen genomförs i enlighet med bestämmelserna i denna lag, föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen och de bestämmelser för utbildningen som kan finnas i andra för- fattningar. I detta ansvar ingår att tillse att rektorer och förskolechefer ges goda förutsättningar för att leda och samordna det pedagogiska arbetet och utveckla utbildningen vid skol- eller förskolenheten. Paragrafens första mening överensstämmer i sin helhet med tidigare lydelse. I paragrafen finns bestämmelser om huvudmannens ansvar för utbildningen. I paragrafen har tillkommit en andra mening i vilken huvudmannens ansvar för att tillse att rektorer och förskolechefer ges goda förutsättningar för att leda det pedagogiska arbetet och utveckla utbildningen lagts till. Ändringen innebär inget utökat ansvar för huvudmannen utan är ett förtydligande om huvudmannens ansvar. Paragrafens innehåll behandlas i avsnitt 9.6.1. 21 § I fråga om tidsbegränsning av en anställning som lärare eller förskol- lärare i skolväsendet gäller, utöver bestämmelserna i lagen (1982:80) om anställningsskydd, att den som ska bedriva undervisning 1.enligt 18 § får anställas för högst i sänder, 2.inom ramen för en sådan försöksverksamhet som avses i 22 b § får anställas för högst . I fall som avses i första stycket 2 får anställningstiden förlängas till högst , om det finns särskilda skäl. I paragrafen finns bestämmelser om tidsbegränsning av en lärares anställning när läraren inte uppfyller kraven på legitimation i 2 kap. 13 § skollagen. Paragrafen överensstämmer i sin helhet med tidigare lydelse förutom att tiden för vilken en lärare får vara anställd har förlängts till . Bestämmelsen ska läsas tillsammans med 2 kap. 22 b § skollagen samt förordning (2016:350) om försöksverksamhet med anställ- ning under viss kompletterande utbildning. En lärare som ska bedriva undervisning inom ramen för en sådan försöksverksamhet som avses i 22 b § ska få anställas under högst även om läraren saknar legitimation och behörighet. Detta gäller om läraren genomför en utbildning för att uppnå en behörighetsgivande lärarexamen. Anställningstiden får förlängas till högst om det finns särskilda skäl. Med särskilda skäl avses exempelvis att den studer- ande inte kunnat genomföra högskoleutbildningen inom utsatt tid med anledning av en lång sjukfrånvaro eller föräldraledighet. Paragrafen behandlas i avsnitt 11.3.1. 34 § Huvudmannen ska se till att personalen i den verksamhet som huvud- mannen har ansvar för enligt denna lag ges möjligheter till kompetensut- veckling. Huvudmannen ska se till att förskollärare, lärare och annan personal i den verksamhet som huvudmannen har ansvar för enligt denna lag har nöd- vändiga insikter i de föreskrifter som gäller för skolväsendet. I paragrafen finns bestämmelser om huvudmannens ansvar att se till att personalen ges möjlighet till kompetensutveckling samt har nöd- vändiga insikter i de föreskrifter som gäller för skolväsendet. Paragra- fen överensstämmer i huvudsak med tidigare lydelse förutom att det nu har förtydligats att huvudmannens ansvar för sådan kompetens- utveckling och sådana insikter gäller personal i den verksamhet som huvudmannen har ansvar för enligt skollagen i stället för, som tidi- gare, personalen vid förskole- och skolenheterna respektive förskol- lärare, lärare och annan personal vid förskole- och skolenheterna. Ändringarna innebär inget utökat ansvar för huvudmannen utan är ett förtydligande om att huvudmannens ansvar för kompetensutveck- ling och insikter i de föreskrifter som gäller för skolväsendet även gäl- ler sådan personal som är anställda av en utbildningsanordnare som bedriver utbildning på entreprenad enligt 23 kap. skollagen. Paragrafen behandlas i avsnitt 8.8. b) Förslaget till lag om ändring i skollagen (2010:800) 1 § Huvudmannen ska se till att personalen i den verksamhet som hu- vudmannen har ansvar för enligt denna lag ges möjligheter till kompe- tensutveckling. Huvudmannen ska se till att förskollärare, lärare och annan personal i den verksamhet som huvudmannen har ansvar för enligt denna lag har nödvändiga insikter i de föreskrifter som gäller för skolväsendet. Paragrafen motsvarar i sin helhet 2 kap. 34 § i lydelsen enligt förslaget i avsnitt 14.1 men har fått en ny benämning. I paragrafen finns be- stämmelser om huvudmannens ansvar att se till att personalen ges möjlighet till kompetensutveckling samt nödvändiga insikter i de före- skrifter som gäller för skolväsendet. 2 § En huvudman som har anställt en lärare eller förskollärare som har behörighetsgivande examen ska se till att läraren eller förskolläraren i omedelbar anslutning till att anställningen påbörjas genomför en intro- duktionsperiod inom undervisning som i huvudsak svarar mot lärarens eller förskollärarens behörighet, om inte läraren eller förskolläraren tidi- gare har genomfört en sådan introduktionsperiod. Första stycket gäller inte lärare och förskollärare som anställs för att med stöd av 17 eller 18 § eller föreskrifter som meddelas med stöd av 13 § tredje stycket bedriva viss undervisning utan att vara behörig enligt 13 § första stycket. Om läraren eller förskolläraren inom samma anställning övergår till att bedriva undervisning som han eller hon är behörig för, ska dock huvudmannen se till att läraren eller förskolläraren genomför en sådan introduktionsperiod som avses i första stycket. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får med- dela föreskrifter om introduktionsperioden och om ytterligare undantag från första stycket. Paragrafen motsvarar i sin helhet nuvarande 2 kap. 22 a § men har fått en ny benämning I paragrafen finns bestämmelser om den introduk- tionsperiod som en nyanställd lärare eller förskollärare ska erhålla i omedelbar anslutning till att anställningen påbörjas. 3 § Varje huvudman ska se till att rektorerna går en särskild befattnings- utbildning eller en utbildning som kan jämställas med denna. Utbildning- en ska påbörjas möjligt efter det att rektorn har tillträtt sin an- ställning och vara genomförd efter tillträdesdagen. Skyldigheten för en huvudman enligt första stycket gäller inte i fråga om rektorer som –tidigare gått befattningsutbildningen eller en äldre statlig rektorsut- bildning, –genom annan utbildning eller yrkeserfarenhet har förvärvat kunska- per som av en högskola som anordnar befattningsutbildning har jämställts med sådan utbildning, eller –är verksamma som rektorer. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om utbildning enligt första stycket. Paragrafen motsvarar i sin helhet nuvarande 2 kap. 12 § men har fått en ny benämning. I paragrafen finns bestämmelser om den befatt- ningsutbildning som en rektor ska påbörja möjligt efter det att rektorn tillträtt sin anställning. 4 § För att främja professionell utveckling och skolutveckling ska legitimerade lärare och förskollärare samt rektorer och förskolechefer ges möjligheter till kompetensutveckling och att få sin kompetens erkänd. Med legitimerad lärare eller förskollärare enligt första stycket jämställs lärare och förskollärare utan legitimation som bedriver undervisning med stöd av 2 kap. 17 § första stycket 1 och andra stycket skollagen. Paragrafen är ny. I paragrafens första stycke finns bestämmelser om det professionsprogram som utredningen föreslår. Syftet med profes- sionsprogrammet är att främja professionell utveckling och skolut- veckling för lärare och förskollärare samt rektorer och förskolechefer. I paragrafens andra stycke anges att med legitimerad lärare eller förskollärare enligt första stycket ska jämställas lärare och förskol- lärare utan legitimation som bedriver undervisning med stöd av 2 kap. 17 § första stycket 1 och andra stycket skollagen. Paragrafens innehåll behandlas i avsnitt 5.1. 5 § Huvudmannen ska se till att legitimerade lärare och förskollärare samt rektorer och förskolechefer ges möjlighet att delta i sådan kompetensutveckling som bidrar till att öka yrkesskickligheten och kan ligga till grund för ett kom- petenserkännande. Med legitimerad lärare eller förskollärare enligt första stycket jämställs lärare och förskollärare utan legitimation som bedriver undervisning med stöd av 2 kap. 17 § första stycket 1 och andra stycket skollagen. Paragrafen är ny. I paragrafens första stycke finns bestämmelser om huvudmannens ansvar att se till att legitimerade lärare och förskol- lärare samt rektorer och förskolechefer, det vill säga de yrkesgrupper som omfattas av utredningens förslag om ett professionsprogram, ges möjlighet att delta i sådan kompetensutveckling som bidrar till att öka yrkesskickligheten och som kan ligga till grund för ett kompe- tenserkännande enligt 2 a kap. 7 § skollagen inom ramen för profes- sionsprogrammet. I paragrafens andra stycke anges att med legitimerad lärare eller förskollärare enligt första stycket ska jämställas lärare och förskol- lärare utan legitimation som bedriver undervisning med stöd av 2 kap. 17 § första stycket 1 och andra stycket skollagen. Paragrafens innehåll behandlas i avsnitt 5.1. 6 § Varje huvudman ska sträva efter att för undervisningen anställa lärare och förskollärare som har forskarutbildning. Huvudmännen ska också sträva efter att inrätta karriärsteg för särskilt yrkesskickliga lärare. Regeringen meddelar föreskrifter om statsbidrag till huvudmän i syfte att stimulera att dessa inrättar karriärstegen förstelärare och lektor. Paragrafen motsvarar i sin helhet nuvarande 2 kap. 22 § men har fått en ny benämning. I paragrafen finns bestämmelser om att hu- vudmannen för undervisningen ska sträva efter att anställa lärare och förskollärare som har en forskarutbildning. 7 § [En särskild funktion] ska efter ansökan meddela beslut om kompetens- erkännande till –en legitimerad lärare eller förskollärare eller –en rektor eller förskolechef anställd i skolväsendet. Med legitimerad lärare eller förskollärare enligt första stycket jämställs lärare och förskollärare utan legitimation som bedriver undervisning med stöd av 2 kap. 17 § första stycket 1 och andra stycket skollagen. Paragrafen när ny. I paragrafens första stycke finns bestämmelser om den nya funktion som utredningen föreslår ska inrättas. Funktionen ska meddela beslut om kompetenserkännande till en legitimerade lärare eller förskollärare samt rektor eller förskolechef. Legitimerade lärare eller förskollärare ska, efter ansökan, kunna få sin kompetens erkänd oavsett om denne är verksam i skolväsendet eller inte. För att en rektor eller förskolechef efter ansökan ska få sin kompetens erkänd ska krävas att han eller hon är anställd i skolväsendet. Det ska finnas fyra nivåer för lärare och förskollärare: legitimerad lärare eller förskollärare, erfaren lärare eller förskollärare, meriterad lärare eller förskollärare och särskilt meriterad lärare eller förskollärare. De olika nivåerna för kompetenserkännande och vad som ska krävas för respektive nivå ska regleras i förordning. I paragrafens andra stycke anges att med legitimerad lärare eller förskollärare enligt första stycket ska jämställas lärare och förskol- lärare utan legitimation som bedriver undervisning med stöd av 2 kap. 17 § första stycket 1 och andra stycket skollagen. Paragrafens innehåll behandlas i avsnitt 5.5. 8 § Huvudmannen ska sträva efter att för vissa arbetsuppgifter huvudsakligen använda lärare och förskollärare som erkänts ha en viss kompetens. Paragrafen är ny. Enligt utredningens förslag ska legitimerade lärare och förskollärare kunna ansöka om att få sin kompetens erkänd enligt 2 a kap. 7 § skollagen. Huvudmännen bör sträva efter att nyttja lärares och förskollärares kompetens på bästa sätt genom att för vissa särskilt kvalificerade arbetsuppgifter kräva att läraren eller förskol- läraren har uppnått en viss kompetensnivå. Till exempel kan det vara lämpligt att den som ska vara för en nyanställd lärare som ska genomföra en introduktionsperiod enligt 2 a kap. 2 § skollagen minst har uppnått nivån erfaren lärare. Paragrafens innehåll behandlas i avsnitt 5.2. 9 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om vad som krävs för kompetenserkännande liksom vilka arbets- uppgifter som bör kräva viss kompetens. Regeringen får meddela föreskrifter om avgifter i samband med ansökan om kompetenserkännande. Paragrafen är ny. I paragrafens första stycke finns bestämmelser om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela närmare föreskrifter om vad som ska krävas för ett kompetenserkännande enligt 2 a kap. 7 § skollagen samt om vilka arbetsuppgifter som bör kräva ett visst kompetenserkännande enligt 2 a kap. 8 § skollagen. Ansökningar om kompetenserkännande ska vara avgiftsbelagda. I paragrafens andra stycke ges Regeringen bemyndigande att före- skriva om avgifter i samband med ansökan om kompetenserkän- nande. Paragrafens innehåll behandlas i avsnitt 5.2. Beslut av [Funktionen] 4 a § Beslut av [Funktionen] överklagas hos allmän förvaltningsdomstol om beslutet gäller avslag på en ansökan om kompetenserkännande. Paragrafen är ny. I paragrafen anges att [funktionens] beslut om att avslå en ansökan om kompetenserkännande får överklagas hos all- män förvaltningsdomstol. Paragrafens innehåll behandlas i avsnitt 5.5. Personuppgiftslagen (1998:204). Skollagen (2010:800). Lag (2016:1145) om offentlig upphandling. Språklagen (2009:600). och rådets direktiv /36/EG av den om erkännande av yrkeskvalifikationer, i lydel- sen enligt och rådets direktiv /55/EU. och rådets förordning (EU) 2016/679 av om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv /46/EG. Förordningar, föreskrifter och läroplaner Skolförordningen (1971:235). Förordning (1992:1083) om viss uppgiftsskyldighet för huvud- männen inom skolväsendet m.m. Högskoleförordning (1993:100). Förordning (2007:222) om statsbidrag för fortbildning av lärare samt fritidspedagoger och motsvarande. Förordning (2008:1101) om högskoleutbildning som kompletterar avslutad utländsk utbildning. Gymnasieförordning (2010:2039). Förordning (2011:183) om befattningsutbildning för rektorer och annan personal med motsvarande ledningsfunktion i skola, för- skola och fritidshem samt fortbildning för rektorer och för- skolechefer. Förordning (2011:326) om behörighet och legitimation för lärare och förskollärare. Förordning (2011:686) om kompletterande pedagogisk utbildning som leder till ämneslärarexamen. Förordning (2011:689) om vissa behörighetsgivande examina för legitimation som lärare och förskollärare och om högskole- utbildningar för vidareutbildning av lärare och förskollärare som saknar lärar- eller förskollärarexamen. Förordningen (2011:1108) om vuxenutbildning. Förordning (2012:144) om statsbidrag för kompetensutveckling av lärare i yrkesämnen. Förordning (2012:161) om statsbidrag för fortbildning av mate- matiklärare och för matematikhandledare. Förordning (2013:60) om statsbidrag för behörighetsgivande ut- bildning för lärare i yrkesämnen. Förordning (2013:70) om statsbidrag till skolhuvudmän som in- rättar karriärsteg för lärare. Förordning (2014:145) om extra statsbidrag till skolhuvudmän som inrättar karriärsteg för lärare i förskoleklasser och grundskolor i utanförskapsområden. Förordning (2015:42) om statsbidrag för handledare i språk-, läs- och skrivutveckling. Förordning (2015:215) om statsbidrag för de lägre årskurserna i och motsvarande skolformer samt viss annan ut- bildning. Förordning (2015:938) om statsbidrag för fortbildning i special- pedagogik. Förordning (2015:1047) med instruktion för . Förordning (2016:100) om statsbidrag för höjda löner till lärare och vissa andra personalkategorier. Förordning (2016:329) om statsbidrag till skolhuvudmän för insat- ser inom ramen för samverkan för bästa skola och för att stärka utbildningens kvalitet för nyanlända. Förordning (2016:350) om försöksverksamhet med anställning under viss kompletterande utbildning. Förordning (2016:400) om statsbidrag för personalförstärkning inom elevhälsan och när det gäller specialpedagogiska insatser och för fortbildning när det gäller sådana insatser. Förordning (2016:709) om statsbidrag för fortbildning av lärare när det gäller svenska som andraspråk och sfi. Förordning (2016:705) om kompletterande pedagogisk utbildning som leder till ämneslärarexamen för personer som har en examen på forskarnivå. Förordningen (2016:937) om statsbidrag för regional yrkesinriktad vuxenutbildning. Förordning (2017:622) om statsbidrag för gymnasieskolans intro- duktionsprogram.