sou · H6B346 · 2018-05-31 00:00:00 — –Ta hänsyn till miljökonsekvensbeskrivningen och inkomna synpunkter innan planen antas. Bestämmelserna om miljöbedömningar i 3 kap. Om en översiktsplan kan antas medföra en betydande miljöpåverkan, ska PBL-samrådet genomföras så att det uppfyller vissa krav i miljö- balken. Det framgår av 3 kap. 9 § PBL: 8Kravet genomförs i PBL genom kraven i 3 kap. 4 § andra stycket. Det innebär att det är till- räckligt att kommunen redovisar skälen för sin bedömning, om kommunen anser att en stra- tegisk miljöbedömning inte ska göras (jfr prop. 2016/17:200 s. 162). Krävs sådant samråd som avses i 6 kap. 6 eller 9 och 10 §§ , ska samrådet enligt [3 kap.] 8 § [PBL] genomföras så att det uppfyller kraven om samråd i nämnda bestämmelser i . Trots det som sägs där om samråd med andra myndigheter som på grund av sitt särskilda miljö- ansvar kan antas bli berörda av planen eller programmet, ska kommunen i fråga om statliga myndigheter enbart samråda med . Innebörden av bestämmelsen i PBL är alltså att om det krävs ett under- sökningssamråd eller ett avgränsningssamråd, ska PBL-samrådet ut- föras så att det uppfyller kraven om samråd i 6 kap. 6 eller 9 och 10 §§ i . I detta sammanhang finns det anledning att påminna om att det i förarbetena särskilt framhålls att tidiga kontakter under arbetet med att utforma planförslaget utgör en del av PBL-samrådet.9 Anmärkning: Det skrafferade området illustrerar den förhandsremiss som vanligtvis avslutar PBL-samrådet (jfr fotnoten). 9Enligt förarbetena kan samrådet delas upp i flera steg som ansluter till olika stadier i plan- arbetet. Alla samrådsparter behöver då inte höras eller beredas tillfälle i varje sådant steg (prop. 1985/86:1 s. 136). Eftersom samrådet bedrivs genom successiva kontakter med myn- digheter och andra som berörs av planen, kan det enligt lagstiftaren ofta vara praktiskt att avsluta samrådsfasen med en förhandsremiss där så många som möjligt bereds tillfälle att ge synpunkter på det sammanvägda förslaget (a. prop. s. 137). I PBL finns även krav på översiktsplanens innehåll som hänger sam- man med miljöbedömningen. Krävs en sådan strategisk miljöbedöm- ning som avses i 6 kap. , ska kommunen nämligen redo- visa miljökonsekvenser i planen på ett sätt som uppfyller vissa krav i (3 kap. 4 § tredje stycket PBL). Det handlar bl.a. om att miljökonsekvensbeskrivningen och beslutet att anta planen ska ha visst innehåll (enligt 6 kap. 11, 12 och 16 §§ ). Om en strategisk miljöbedömning inte ska göras, ska kommunen i över- siktsplanen i stället redovisa skälen för sin bedömning i den frågan (3 kap. 4 § andra stycket PBL). Bestämmelserna om den strategiska miljöbedömningen i är svåra att förstå Vi gör bedömningen att planprocessen enligt PBL är ändamålsenligt utformad i förhållande till kraven i SMB-direktivet, på så vis att det inte saknas några moment i PBL-processen. Däremot konstaterar vi att bestämmelserna i 3 kap. 9 § PBL är svåra att förstå. För att kunna avgöra om det krävs ett undersöknings- eller av- gränsningssamråd, måste läsaren hitta fram till flera andra bestäm- melser i 6 kap. . Den som vill förstå processen för att ta fram en översiktsplan, kan alltså inte överblicka denna enbart utifrån bestämmelserna i 3 kap. PBL. Exempelvis är hänvisningen till under- sökningssamrådet i 6 kap. 6 § inte tillräcklig. Den som vill förstå vad som ingår i miljöbedömningen måste på egen hand hitta till bestämmelserna i 6 kap. 5 § för att förstå syftet med undersökningssamrådet. Först därefter är det möjligt att hitta till bestämmelserna i 6 kap. 4 § , som i sin tur leder vidare till miljöbedömningsförordningen. Det är alltså svårt att överblicka vilka moment som ingår i miljö- bedömningen enligt PBL utan att ha förkunskaper om bestämmel- serna i . Från det perspektivet finns det skäl att se över bestämmelserna i . 8.3.2Miljöbalkens krav på samråd tydliggörs i Förslag: Bestämmelserna förtydligas avseende att PBL-samrådet i vissa fall ska utformas så att det även uppfyller kraven på samråd enligt bestämmelserna om strategiska miljöbedömningar i miljö- balken. PBL ska uttryckligen ange vilka moment i miljöbedöm- ningen som ska genomföras. Förslaget avser både översiktsplaner och detaljplaner. är det svårt att genom bestämmelserna i förstå vilka moment som måste vara genomförda innan en översiktsplan kan antas. Vi anser att dessa otydligheter inte är ändamålsenliga för att åstad- komma en effektiv planprocess. För att tydliggöra vilka bestämmelser som kommunen behöver följa i föreslår vi därför juster- ingar i bestämmelserna i . Utgångspunkten bör vara att de moment som ska genomföras enligt ska framgå direkt av PBL. En sådan reglering finns bl.a. i lagen (1977:439) om energiplanering. I praktiken krävs det sällan en undersökning Redan av gällande rätt följer att PBL-samrådet ska utformas så att det först uppfyller kraven för undersökningssamråd enligt 6 kap. 6 § , om detta krävs. Kravet på undersökningssamråd gäller bara i de fall som frågan om betydande miljöpåverkan inte är avgjord i föreskrifter som reger- ingen har meddelat med stöd av 6 kap. 4 § (jfr 6 kap. 5 § 1 ). Sådana föreskrifter har regeringen meddelat genom 2 § miljöbedömningsförordningen. Som föreskrifterna är utformade ska översiktsplanen antas medföra en betydande miljö- påverkan, vilket innebär att det i praktiken sällan behövs något under- sökningssamråd. Om planen däremot är en detaljplan, en plan eller program som enbart avser användningen av små områden på lokal nivå, eller inne- bär små ändringar i en plan, ska en undersökning alltid göras för att ta reda på om en betydande miljöpåverkan kan antas (jfr 3 § miljö- bedömningsförordningen). Här ryms mindre ändringar av över- siktsplanen, däribland geografiska eller tematiska ändringar.10 Det ska framgå att undersökningssamrådet ska vara en del av PBL-samrådet, så till vida regeringen inte har bestämt något annat I PBL behöver kravet på undersökningssamråd vara huvudregeln. Det hänger samman med att i PBL inte kan förutsätta att regeringen har meddelat föreskrifter om när översiktsplanen kan antas medföra en betydande miljöpåverkan. Som nämnts ovan finns enligt miljöbedömningsförordningen dessutom vissa fall där det fort- farande krävs en undersökning för att avgöra frågan om planen kan antas medföra en betydande miljöpåverkan. Vi anser att PBL bör ange att kommunen inom ramen för PBL- samrådet ska undersöka om översiktsplanen eller ändringen kan antas medföra en betydande miljöpåverkan. Av PBL bör vidare fram- gå att undersökningen ska göras på det sätt som anges i 6 kap. 6 § och i föreskrifter som har meddelats i anslutning till den bestämmelsen. Det senare ledet tar sikte på att regeringen med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen kan meddela tillämpningsföreskrifter, vilket regeringen har gjort i 5 § miljöbedömningsförordningen. Före- skrifterna innehåller kriterier för att avgöra frågan om miljöpåverkan kan antas. Dessa föreskrifter genomför kraven i artikel 3.5 i SMB- direktivet. Av PBL bör vidare framgå att kravet på undersökning inte gäller om frågan om betydande miljöpåverkan redan är avgjord i före- skrifter som regeringen har meddelat med stöd av 6 kap. 4 § miljö- balken. Som miljöbedömningsförordningen är utformad kom- mer det alltså inte behövas någon undersökning i de flesta fallen. 10Vi anser att behovet av en strategisk miljöbedömning bör ses mot bakgrund av att det ofta finns en tidigare antagen översiktsplan som har miljöbedömts. Det är då i första hand de förändringar som den nya planen möjliggör som behöver beaktas vid undersökningen av om planen kan antas medföra en betydande miljöpåverkan. När det handlar om en fördjupning av översiktsplanen, där den kommunomfattande planens inriktning enbart detaljeras, kan under- sökningen på motsvarande sätt utgå från den tidigare antagna planens miljöbedömning. Även avgränsningssamrådet ska ske inom ramen för PBL-samrådet Om översiktsplanen kan antas medföra en betydande miljöpåverkan, ska kommunen även göra en strategisk miljöbedömning. Enligt gällande rätt ska PBL-samrådet då utformas så att det även uppfyller kraven om samråd enligt 6 kap. 9 och 10 §§ . Ofta kan ett utkast till miljökonsekvensbeskrivning vara ett bra underlag för avgränsningssamrådet. Vi anser att kravet på avgränsningssamråd bör uttryckas tydligare Det bör framgå att kommunen, inom ramen för PBL-sam- rådet, även ska uppfylla kraven på avgränsningssamråd i 6 kap. 9 och 10 §§ . Kravet ska endast gälla om undersökningen visar att planen eller ändringen kan antas medföra en betydande miljö- påverkan eller om detta framgår av föreskrifter från regeringen. behöver inte lämna ett skriftligt yttrande över avgränsningssamrådet Det steg i översiktsplaneprocessen där länsstyrelsernas medverkan i översiktsplaneringen skiljer sig mest åt är hur avgränsningssam- råden hanteras. Vissa länsstyrelser dokumenterar avgränsningssam- rådet i diarieförda mötesanteckningar. Andra länsstyrelser lämnar ett formellt yttrande, underskrivet på enhets-, avdelnings- eller länsled- ningsnivå. Det finns inget krav på att ska yttra sig skriftligt under avgränsningssamrådet. Det ligger i kommunens intresse att ta del av synpunkter som kan medföra konsekvenser för planförslaget och efterföljande planering och prövning. Vi menar att det därför är önskvärt att länsstyrelserna samordnar sitt arbetssätt i detta avseende, för att förhindra att avgränsningssamrådet tar onödiga resurser i anspråk. Detta bör kunna utvecklas genom vägledningsinsatser från och . Inget krav på samråd med andra myndigheter än I finns krav på att kommunen under undersöknings- respektive avgränsningssamrådet ska samråda med de kommuner, länsstyrelser och andra myndigheter som på grund av sitt särskilda miljöansvar kan antas bli berörda av planen (6 kap. 6 § första stycket 2 och 10 § ). Mot bakgrund av uppgift att företräda staten under planprocessen bör det inte vara någon skyl- dighet för kommunen att samråda med andra statliga myndigheter än . Det överensstämmer med den nuvarande ordningen i PBL (jfr 3 kap. 9 § sista meningen och prop. 2016/17:200 s. 161). Motsvarande ändringar bör göras när det gäller detaljplaner Det är lämpligt att bestämmelserna om översikts- och detaljplaner utformas på ett likartat sätt, i de fall någon saklig skillnad inte är motiverad. Vi anser att de ändringar som vi nu har förordat i 3 kap. när det gäller översiktsplaneprocessen, även bör göras i 5 kap. PBL. Under PBL-samrådet ska det finnas ett utkast till en miljökonsekvensbeskrivning När avgränsningssamrådet har skett, ska kommunen ta fram en miljökonsekvensbeskrivning och ge tillfälle till synpunkter på miljö- konsekvensbeskrivningen och förslaget till plan (6 kap. 9 § 2 och 3 ). Enligt gällande rätt framgår det inte helt tydligt när miljökonsekvensbeskrivningen ska tas fram under PBL-processen. PBL kan alltså förstås som att det är tillräckligt att miljökonsekvens- beskrivningen tas fram senast till utställningen eller till antagandet. Enligt SMB-direktivet ska utkastet till plan och den miljökonse- kvensbeskrivning11 som utarbetats göras tillgänglig för vissa myn- digheter och för allmänheten12 (artikel 6.1). Myndigheterna och all- mänheten ska ges möjlighet att yttra sig på ett tidigt stadium om utkastet till plan och miljökonsekvensbeskrivningen, innan planen antas (artikel 6.2). Vi har övervägt om PBL bör ändras så att det tydligt framgår att ett utkast till miljökonsekvensbeskrivning ska finnas redan under PBL-samrådet. Därigenom skulle lagen säkerställa att allmänheten och myndigheterna ges möjlighet att yttra sig på ett tidigt stadium över beskrivningen. 11Miljörapport med den terminologi som används i direktivet. 12Med termen allmänhet avses även den allmänhet som berörs, eller kan antas bli berörd, eller som har ett intresse av beslutsfattandet. Där ingår även relevanta ickestatliga organisationer, exempelvis sådana som främjar miljöskydd (artikel 6.4). gäller att kommunen under PBL-samrådet ska redo- visa bl.a. förslagets innebörd, skälen för förslaget och förslagets konsekvenser (3 kap. 8 § tredje stycket PBL). Kravet omfattar även sådana konsekvenser som ska redovisas i en miljökonsekvensbeskriv- ning. PBL får därmed förstås som att ett utkast till miljökonsekvens- beskrivning ska tas fram redan under PBL-samrådet. Någon ytter- ligare reglering behövs därmed inte. Därutöver kan tilläggas att ett samrådsförslag till översiktsplan van- ligtvis behöver bearbetas inför utställningen, vilket även påverkar inne- hållet i miljökonsekvensbeskrivningen. PBL-samrådet om förslaget till översiktsplan kan även påverka avgränsningen av den betydande miljö- påverkan som ska beskrivas i planens miljökonsekvensbeskrivning. Bestämmelserna finns i 3 kap. 9 § och 5 kap. 11 a § PBL. Förslaget medför behov av följdändringar i 5 kap. 11, 11 b–11 d, 18, 18 a, 25, 32 och 39 §§ PBL. 8.4Översiktsplanens inriktning kan utvecklas med befintliga planinstrument i Bedömning: Vi ser inget behov av att föreslå något ytterligare planinstrument i PBL-systemet. I våra direktiv framhålls att dagens fördjupningar normalt inte är tillräckliga för att staten och kommunen ska nå en samsyn och att tidigare gjorda utredningsinsatser inte har varit tillräckliga. Kom- munerna behöver ett verktyg som underlättar den efterföljande pla- neringen i högre grad, inte minst på tätorts- och stadsdelsnivå. redovisade ett sådant förslag som innebar att översiktsplanen skulle kunna preciseras för vissa om- råden (SOU 2013:34). Utredningens förslag var dock i vissa avseen- den ofullständigt och ledde till kritik från remissinstanserna, bl.a. eftersom den tänkta planformen inte var juridiskt bindande. Försla- get behöver därför enligt våra direktiv utvecklas. I kapitel 4 redovisar vi möjligheter och brister som vi iakttagit i översiktsplaneringen . Vår slutsats är att det i första hand är brister i aktualitetsprövningen och brist på tydliga besked från staten som påverkar effektiviteten för efterföljande planering och pröv- ning. Detta framhålls även i uppföljning av PBL 2016.13 I den dialog som vi fört med berörda aktörer har det inte fram- kommit någon efterfrågan på nya planinstrument, däremot önske- mål om att förenkla tillämpningen av de befintliga. Att många kommuner använder planformer utanför PBL- systemet har ibland tolkats som att de nuvarande instrumenten inte är tillräckliga. Vi tror dock att det lika gärna kan handla om att kom- munerna vill hitta nya sätt att stimulera dialogen med medborgarna, utan de formkrav som är kopplade till instrumenten i PBL. Det är dock sannolikt inte möjligt att åstadkomma ett nytt lagreglerat instrument helt utan formkrav, till följd av EU-rättsliga och inter- nationella krav (jfr avsnitt 3.1.5). Utifrån vår syn att kontinuiteten i översiktsplaneringen är avgör- ande för plansystemets effektivitet, anser vi att befintliga planinstru- ment i PBL är tillräckliga. Dagens plansystem är enligt oss utformat för en flexibel användning utifrån kommunernas olika förutsätt- ningar. En översiktsplan kan fördjupas för en viss del av kommunen där så behövs, eller kompletteras med tillägg för att tillgodose ett särskilt allmänt intresse. Kommunen kan även arbeta med program för detaljplan, utforma enklare detaljplaner, och områdesbestämmel- ser kan användas för att säkerställa syftet i översiktsplanen utanför detaljplanelagt område. För att stimulera användningen av befintliga planinstrument ser vi främst ett behov av utvecklad vägledning. Antagande av en fördjupning eller ett tillägg ändrar planbeslutet Bestämmelserna i bygger på förutsättningen att översikts- planeringen ska bedrivas kontinuerligt och att resultatet ska redo- visas i en översiktsplan som antas av kommunfullmäktige. I förarbe- tena till ÄPBL 1987 förutsattes arbetet med översiktsplanen ske på flera nivåer, såväl för hela kommunen som för enskilda kommun- delar, större tätorter och stadsdelar. Bestämmelserna om översikts- plan ansågs täcka alla dessa behov. Det betonades dock att planer för 13Regeringskansliets dnr N2017/02844/PBB. delområden i formell mening ska betraktas som ändringar av den för kommunen gällande översiktsplanen (prop. 1985/86:1 s. 131). Ett beslut om en fördjupning av eller ett tillägg till översiktsplanen änd- rar således beslutet för den kommunomfattande översiktsplanen. Exempel på en enkel ändring av översiktsplanen En ändring av en översiktsplan behöver inte innebära att en fördjup- ning eller ett tillägg tas fram. Det kan vara enklare saker som kom- munen vill ändra för att kunna hantera efterföljande detaljplanering mer effektivt. Ett exempel på detta finns i , för del av . Översiktsplan för staden antogs , och ingår som en del i den kommunfattande översiktsplanen. beslutade kommunstyrelsen att genomföra ett bo- och samhällsexpo 2016 i Vallastaden samt att ta fram en strukturplan till ledning för utbyggnaden genom en arkitekttävling. Det vinnande förslaget till strukturplan kom delvis att inte överens- stämma med den gällande översiktsplanens markanvändning, och för att underlätta efterföljande detaljplanering ändrades översiktsplanen. Ändringen avsåg att möjliggöra bostäder och service samt grönstråk inom befintligt och planerat universitetsområde samt att bevara ett befintligt fritidsområde i anslutning till Vallaskogen. Ändringen av översiktsplanen genomfördes med granskning i stället för utställning (jfr 3 kap. 24–26 §§ PBL). Ändringen ansågs inte inne- bära någon betydande miljöpåverkan varför kommunen inte gjorde en miljöbedömning. hade inga invändningar mot ändringen i sitt granskningsyttrande. Ändringen gjorde det möjligt för stadsbygg- nadsnämnden att besluta om antagande av detaljplaner för området. Befintliga planinstrument kan användas utifrån kommunernas olika behov Att det råder olika behov av planinstrument i landets kommuner är inte konstigt med tanke på hur olika de geografiska och demografiska förhållandena är. En del situationer kräver en fördjupning av översikts- planen medan program för detaljplan kan vara tillräckligt i andra. För exempelvis en förtätningssituation i en befintlig bebyggelsestruktur kan ett program för detaljplan ge erforderligt översiktligt stöd. Gäller det däremot en stadsdel som ska byggas ut , ger en för- djupning av översiktsplanen bättre stöd i ett juridiskt perspektiv. Det finns behov av program för detaljplan i planeringskedjan Det är kommunen själv som avgör behovet av ett program för detalj- plan. I propositionen till införandet av ÄPBL 1987 anger man att program för detaljplan bör användas i de fall översiktsplanen inte helt uppfyller kravet på aktualitet, kritiseras i gransk- ningsyttrande eller inte ger tillräcklig vägledning for fortsatt plan- läggning (prop. 1985/86:1 s. 178). Vi ser program för detaljplan som ett lämpligt verktyg inom ett bebyggelseområde där många grundstrukturer finns på plats, exem- pelvis i en förtätningssituation. När ett program för detaljplan tas fram inom ramen för PBL inkluderas även samråd med kring de statliga intressena, vilket kan ge större förutsebarhet för efterföljande detaljplanering. Genomförandetiden för projektet bör dock inte vara för lång. Om ett område planeras att byggas ut på är en fördjupning av översiktsplanen lämpligare eftersom ett program för detaljplan inte ger lika tydliga besked om statens ingripandegrunder i en eventuell prövningssituation. För en fördjup- ning av översiktsplanen lämnar ett granskningsytt- rande som bifogas planen. yttrande över ett program följer inte processen på samma sätt. Det finns även möjlighet för kommunen att begära ett planeringsbesked från då en detaljplan omfattar ingripandegrunderna (avsnitt 3.2). ser i sin uppföljning av PBL 2016 ett behov av planpro- gram i planeringskedjan men upplever att det finns en stor osäkerhet över användning, innehåll, prövning och process bland kommunerna. Vi ser att det därför är lämpligt med utvecklad vägledning kopplat till en kontinuitet i översiktsplaneringen. Områdesbestämmelser är bindande tillägg till översiktsplanen finns möjlighet att göra översiktsplanen bindande i vissa delar genom områdesbestämmelser. Dessa kan ses som bindande tillägg till översiktsplanen för områden som saknar detaljplan. Där- igenom kan kommunen säkra grunddragen för användningen av mark- och vattenområden i översiktsplanen när det handlar om be- byggelse, fritidsanläggningar, kommunikationsleder och liknande ändamål eller för att tillgodose ett riksintresse (jfr 4 kap. 42 § PBL). De svårigheter som funnits i tillämpningen, som vi har redogjort för i avsnitt 7.2, är framför allt kopplade till att områdesbestämmel- serna har använts för andra ändamål än det instrumentet har varit avsett för. För rätt ändamål bör områdesbestämmelser vara ett bra sätt för att åstadkomma en övergripande reglering för efterkommande prövningar. I avsnitt 9.2.1 föreslår vi att regeringen eller den myn- dighet som regeringen bestämmer ska få meddela föreskrifter om standarder för såväl översiktsplaner som områdesbestämmelser, dvs. att dessa ska finnas tillgängliga i ett standardiserat digitalt format. I detta kapitel presenterar vi våra förslag om utvecklade krav på över- siktsplanens innehåll. 9.1Tydligare krav på innehåll underlättar efterföljande planering I kapitel 6 har vi slagit fast att planens redovisning behöver göra det möjligt att överblicka den tänkta utvecklingen. Planen ska dessutom ge stöd för efterföljande planering och prövning. Det ställer krav på planens innehåll. 9.1.1Kraven på översiktsplanens innehåll bör utvecklas Bedömning: Författningstexten ger inte tillräckligt stöd för att säkerställa en god tillämpning. De nuvarande kraven på översiktsplanens innehåll är otillräckliga När kravet på att alla kommuner skulle ha en översiktsplan tillkom genom ÄPBL var kraven på planens innehåll lågt ställda. Av över- siktsplanen skulle enligt den ursprungliga lagen framgå –grunddragen i fråga om den avsedda användningen av mark- och vattenområden samt om riktlinjer för tillkomst, förändring och bevarande av bebyggelse, och –hur kommunen avser att tillgodose riksintressen enligt naturresurs- lagen, dvs. nuvarande 3 och 4 kap. (4 kap. 1 § ÄPBL). Av propositionen till ÄPBL framgår att kraven på den första över- siktsplanen inte borde ställas för högt (prop. 1985/86:1 s. 128 f.). En utgångspunkt var att kommunerna i sin översiktliga planläggning skulle kunna bygga vidare på det planmaterial som redan hade tagits fram. Detta ledde till att kraven på översiktsplanens innehåll inte detaljreglerades i ÄPBL. Vi tror att de lågt ställda kraven även kan höra samman med att staten inte tillförde några nya resurser när kravet på att alla kommu- ner skulle ha översiktsplan infördes. Lågt ställda krav kan alltså ha varit en förutsättning för att reformen skulle kunna genomföras (jfr a. prop. s. 456). Kraven på översiktsplanens innehåll har visserligen ökat sedan ÄPBL tillkom, men vi menar att lagkraven på innehållet är lågt ställda och inte tillräckliga för att säkerställa en god tillämpning. Det finns flera brister i den nuvarande författningsregleringen Enligt vår uppfattning är den nuvarande författningstexten otill- gänglig och kraven blir därigenom otydliga. Det handlar dels om att det är otydligt vad som ska redovisas, dels att redovisningskraven i vissa avseenden är alltför omfattande. Att kraven är omfattande innebär att översiktsplanen lätt blir överlastad av information. Bestäm- melser om centrala funktioner i planen, t.ex. kommunens bedömning av de allmänna intressena och redovisningen av grunddragen i den av- sedda användningen av mark och vattenområden, blandas med krav på redovisning av konsekvenser. Vi menar att det i praktiken är omöjligt att tillgodose redovisningskraven för kommunerna. För att översikts- planen ska säkerställa goda förutsättningar för efterföljande planering finns det enligt vår uppfattning skäl att se över kraven på planens innehåll. 9.1.2Boverkets förslag till ÖP-modell bör ligga till grund för utvecklade krav på det obligatoriska innehållet