sou · H6B378 · 2018-10-31 00:00:00 — ingår , Näringsdeparte- mentet, , , Business och Visit i NSU-samarbetet. Nämnden utarbetade en strategi för Sverigebilden i utlandet (i utlandet, 2017). Strategin bygger på fyra profilområden; Innova- tion, Kreativitet, Samhälle och Hållbarhet. Trots att högre utbildning och forskning är viktiga aspekter för nämndens verksamhet och nämndens verksamhet har hög relevans för universitet och högskolor deltar inte eller några representanter för universitet och högskolor i i utlandet. Utredningen anser att detta bör åtgärdas så att och representanter för universitet och högskolor och ingår i nämnden. 4 Samordning mellan myndigheter Det finns en generell lagstyrd plikt för förvaltningsmyndigheter (även statliga universitet och högskolor) att samarbeta och samverka. 8§ förvaltningslagen (2017:900) ska en myndighet inom sitt verksam- hetsområde samverka med andra myndigheter. I detta avsnitt lämnas förslag på ett förstärkt myndighetssamarbete i syfte att stödja läro- sätenas internationalisering. Berörda myndigheter är de som har roller av stor relevans för universitets och högskolors internationaliserings- arbete. Behovet av universitets och högskolors samverkan sinsemellan i internationaliseringsarbetet berörs också kortfattat. 4.1.1Målsättning i strategin för universitetens och högskolornas internationalisering Frågan om samverkan mellan myndigheter lyftes som en viktig del i utredningens direktiv och följdes sedan upp som en av de centrala delarna i den vision som inleder utredningens föreslagna strategi för universitetens och högskolornas internationalisering. Lärosätenas internationaliseringsarbete förutsätter konstruktiv samverkan med det omgivande samhället och effektiv samordning mellan myndig- heter i syfte att lösa nationella och globala utmaningar. Samordning fördes också fram som en av utredningens två viktigaste slutsatser (s. 55–56): Komplexiteten i lärosätenas internationella verksamhet leder till utred- ningens två viktigaste budskap: integrering och samordning. Interna- tionalisering måste integreras i verksamheten på såväl nationell nivå som lärosätesnivå. /…/ Nationellt är förbättrad samordning en nyckel för att lärosätenas insatser ska vara effektiva. Eftersom ansvaret för förutsätt- ningarna för internationalisering är spritt på en mängd organisationer inom olika sektorer och på olika nivåer behöver dessa myndigheters arbete gå i samma riktning och stödja varandra. I mål 7 i internationaliseringsstrategin fastslogs att myndighetsstödet för internationalisering av universitet och högskolor ska vara anpassat efter lärosätenas behov. För att nå målet krävs enligt utredningen att: •En struktur finns på plats för att regelbundet identifiera hinder och föreslå lösningar för internationalisering av universitet och högskolor. Deltagande myndigheter och organisationer har tyd- liga mandat att delta och agera. •Samordningen stärks för att stötta det sektoröverskridande arbetet kring lärosätenas internationalisering, antingen inom eller som särskilt utpekat ansvar för flera myndigheter. •Regeringen främjar strategiskt och operativt högre utbildning och forskning tillsammans med lärosätena i relation till de länder där det bedöms önskvärt. I detta avsnitt behandlas strategins första punkt. 4.1.2Utredningens förslag om samordning i delbetänkandet Utredningen föreslog i delbetänkandet att regeringen skapar en myn- dighetsöverskridande struktur för att samordna berörda myndig- heters arbete för att stödja internationalisering av universitet och högskolor, i fråga om såväl högre utbildning som forskning. Utredningen föreslog att nuvarande Forum för internationali- sering ersätts med en ny funktion som omfattar både högre utbild- ning och forskning. Som beskrivs i utredningens delbetänkande finns behov av att utveckla Forums struktur. Ett område som är centralt gäller förmågan att identifiera systematiska hinder som berör univer- sitetens och högskolornas internationalisering; att kunna föreslå lösningar och att driva dessa gentemot berörd beslutsfattare på nationell nivå. För att nå framgång med ett sådant arbete krävs såväl goda sakkunskaper – som forumdeltagarna besitter – men också exekutiv makt att driva frågan (s. 213). En ny struktur med tydligt mandat skulle även kunna stimulera arbetet med genomförandet av internationaliseringsstrategin och exempelvis kunna verka proaktivt inför ingående av bilaterala forsknings- och utbildningssamarbets- avtal (s. 214). 4.2Myndigheter med relevans för lärosätenas internationalisering Utredningen redogjorde i delbetänkandet för en rad olika myn- digheter som har betydelse för universitets och högskolors inter- nationaliseringsverksamhet. med dess olika delar nämndes som en central sådan part. Därutöver finns bland andra: •Myndigheter som finansierar forskning: för hälsa, arbetsliv och välfärd (Forte), för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas), Verket för innovations- system (), , , , Rymdstyrelsen, samt andra myndigheter och organisationer som finansierar forskning. •Myndigheter som stöttar högre utbildning: , , och Universitets- och högskolerådet. •Utlandsmyndigheter: ambassader och konsulat. •Myndigheter som hanterar ekonomifrågor: Ekonomistyrnings- verket, Kammarkollegiet och . •Myndigheter som hanterar personalfrågor: , , och Statens servicecenter. Därtill finns ett antal stiftelser med stor eller potentiellt stor bety- delse för förutsättningarna för internationalisering. Det gäller exem- pelvis , och kompetensutveckling, av högre ut- bildning och forskning (STINT), (), Wallenbergstiftelserna, och en lång rad andra privata stiftelser. Det finns en rad olika samordningsorgan, samordningsfora och initiativ mellan myndigheter med relevans för internationaliseringen. Nedan beskrivs några av dessa. Forum för internationalisering är en plattform för myndighets- samverkan om internationalisering. Forum för internationalisering skapades på regeringens initiativ och styrs av ett uppdrag till Universitets- och högskolerådet. Myndigheten har i upp- drag att vara ordförande och har ett sekretariat för forumet. I Forum för internationalisering deltar representanter för följande myndig- heter och organisationer regelbundet: universitets- och hög- skoleförbund, , lingssamarbete, , , Universitets- och högskolerådet, , , , , Utbildnings- departementet och . Den internationella samordningsfunktionen (IntSam) initierades av regeringen i forskningspropositionen Kunskap i samverkan – för sam- hällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft (prop. 2016/17:50). IntSam samlar , , Formas, Forte, Rymd- styrelsen och . STINT är adjungerad. Syftet med funktionen är att effektivisera, stärka och samla finansiärernas insat- ser och bidra till att stärka och svensk forskning och inno- vation i ett internationellt perspektiv. Regeringen fördelade 15 mil- joner kronor 2018 och avsåg att därefter fördela för samordningsfunktionen. EU-samordningsfunktionen () samlar Energimyndighe- ten, Formas, Forte, Rymdstyrelsen, och för samordning av svenskt deltagande i europeiska partnerskaps- program och koordinering av myndigheternas arbete med policy- frågor rörande forskning och EU-samarbeten. Därtill samlar såväl Universitets- och högskolerådet som lärosäten kring internationell marknadsföring av högre utbild- ning och kring webbplatsen University admissions. Lärosätena själva har ett eget expert- och samarbetsorgan inom universitets- och högskoleförbunds expertgrupp för intenatio- naliseringsfrågor. Expertgruppen har i uppdrag att behandla inter- nationaliseringsaspekter avseende såväl utbildning som forskning och Gruppen arbetar med strategiska frågor rörande inter- nationalisering med ett särskilt fokus på hur bättre förutsättningar för lärosätenas internationalisering kan skapas. I sammanhanget bör också nämnas jande i utlandet (NSU). Nämnden inrättades inom Utrikesdeparte- mentet 1995 som ett rådgivande organ till regeringen för frågor om Sverigeinformation i utlandet och som ett forum för utbyte av syn- punkter och information. I nämnden ingår , Business , , , och . jande och hållbart företagande är nämndens ordförande och svarar även för dess kanslifunktion. Nämnden tog 2013 fram en strategi för arbetet med Sverigebilden i utlandet. Strategin syftar till att attrahera investeringar, turister och talanger, främja handel samt stimulera kulturellt utbyte. Strategin anger bland annat hur olika aktörer inom Sverigefrämjandet kan samverka. Nämnden har i strategin tagit fram fyra gemensamma profilområden: samhälle, innovation, kreativitet och hållbarhet. ingår inte i nämnden och inte heller några lärosätesrepresentanter eller myndigheter inom högre utbildnings- och forskningssfären. Att internationalisering av universitet och högskolor integreras i all relevant politik på nationell nivå är något som utredningen pekar ut som ett övergripande mål i förslaget till nationell strategi för internationalisering. Det innebär att det finns ett stort behov av sam- verkan mellan politikområden. Genom en ökad samverkan mellan myndigheter kan sådan integrerad internationalisering på nationell nivå främjas. Det kan understödja internationaliseringen av högre utbildning och forskning samt bidra till att resten av samhället drar nytta av den. Utredningen har identifierat fyra huvudsakliga områ- den där det finns behov av samordning: •samverkan för strategisk internationalisering, •samverkan för att informera om som kunskapsnation och främja relationsbyggande, •samverkan om internationell omvärldsbevakning och analys, och •samverkan om att förbättra förutsättningarna för mobilitet. Inom alla dessa områden har olika myndigheter och universitet och högskolor specifika roller. I det följande beskriver utredningen hur de olika rollerna och aktiviteter inom de dessa fyra områdena kan samordnas för en mer effektiv och koordinerad helhet. 4.3.1Samverkan för strategisk internationalisering I det förslag till strategi för internationalisering som utredningen presenterade i sitt delbetänkande lämnas förslag och rekommen- dationer på hur internationaliseringen av universitet och högskolor skulle kunna utvecklas. Utredningen har också föreslagit att en ny struktur med tydligt mandat skulle kunna stimulera arbetet med internationaliseringsstrategin. Ansvaret för strategins förslag och rekommendationer vilar på olika myndigheter och genomförandet förutsätter ett betydande mått av koordinering. Det finns således ett behov av samordning när det gäller att framgångsrikt implementera de åtgärder som föreslagits i internationaliseringsstrategin. Vidare har regeringen behov av att få förslag och rekommenda- tioner avseende strategiska internationaliseringsfrågor grundade i en samlad analys. I detta behov ligger också att analysera och uppmärk- samma regeringen och myndigheter på vilka konsekvenser nya regler och politik i och utomlands har för internationalisering av universitet och högskolor och för bilden av som kunskaps- nation. Det finns också behov av att myndigheter gemensamt analyserar och motarbetar hinder för internationalisering och vid behov infor- merar regeringen om sådana hinder samt föreslår lösningar av dessa. 4.3.2Samverkan för att informera om som kunskapsnation och främja relationsbyggande Att utveckla kännedomen om som kunskapsnation och öka möjliga kontakter mellan svenska och utländska kunskapsorganisa- tioner kan leda till många positiva effekter för kvaliteten och rele- vansen i svensk forskning och högre utbildning, för tillväxt och för samhället i stort. Arbetet med att sprida bilden av som kunskapsnation och att främja kontakter och relationer mellan svenska och utländska aktörer är dock uppdelat på en rad olika myndigheter och organi- sationer. En gemensam budskapsplattform och gemensamma verk- tyg för detta saknas. Utredningen menar att det inte är lämpligt att ge en ensam organisation i uppdrag att ansvara för denna fråga. I stället bör var och en av organisationerna i systemet ha ansvar för internationella kontakter och att sprida kännedom om som kunskapsnation. , Universitets- och högskolerådet, och övriga forskningsråd och är särskilt viktiga myndigheter för lärosätenas internationalisering. En lång rad andra myndigheter och organisationer har också viktiga roller när det gäller att göra mer välkänt som kunskapsnation och att skapa internationella relationer, och det finns inte skäl att ändra i rollfördelningen. Utredningen föreslår i avsnitt 3.6.3 att ges ett uppdrag att informera om som kunskaps- nation i utlandet. För att det uppdraget ska gå att genomföra fram- gångsrikt krävs ett nära samarbete med övriga berörda myndigheter och universitet och högskolor. Även för att stärka övriga aktörers enskilda insatser finns det anledning att skapa ett större mått av koordinering av bland annat strategisk inriktning, budskap och aktiviteter. Det finns också behov av rent praktisk koordinering kring olika typer av utgående och inkommande internationella besök. Det saknas en funktion som kan bistå med att arrangera och koordinera lärosätenas och andra högre utbildnings- och forskningsaktörers besök utomlands. Det är också av stor vikt att inkommande besök på hög nivå tas väl om hand och att det finns en huvudansvarig funktion för praktikaliteter kring detta. har begränsad kapacitet för att upprätthålla en sådan funktion, och i takt med att antalet inkommande och utgående besök har ökat har kapaciteten ansträngts hårt. har på olika sätt gjort insatser för att koordi- nera svenska lärosätens studentrekryteringsinsatser utomlands, till exempel genom att anordna svenska montrar på studentrekryter- ingsmässor. Detta förefaller ha varit kostnadseffektivt och mycket uppskattat från lärosätena. har emellertid minskat på dessa aktiviteter. Utan Svenska institutets insatser på det här områ- det saknas en sammanhållande organisation för lärosätenas rekry- teringsinsatser utomlands, vilket innebär betydande merkostnader för lärosätena. Utredningen anser att de lärosäten som vill delta i dessa aktiviteter bör kunna delfinansiera Svenska institutets verksamhet så att myndigheten kan öka gemensamma rekryteringsaktiviteter. STINT har genom att lämna finansiellt stöd för strategisk inter- nationalisering också bidragit till ökad koordinering av svenska läro- sätens delegationsbesök utomlands. Som en oberoende aktör har stiftelsen också möjlighet att agera som intermediär mellan olika myndigheter. STINT är emellertid en privat aktör och det bör finnas initiativ och kapacitet inom den statliga sektorn att arrangera den sortens aktiviteter. 4.3.3Samverkan om internationell omvärldsbevakning och omvärldsanalys För att kunna göra välavvägda strategiska val avseende internatio- nalisering krävs god kännedom om omvärlden. De flesta myndig- heter arbetar på ett eller annat sätt med omvärldsbevakning och - analys inom sitt eget ansvarsområde. Så som beskrivs i avsnitt 3.6.1 föreslås den här beskrivna myndighetsplattformen få ett särskilt ansvar för internationell omvärldsbevakning och omvärldsanalys. Inom internationaliseringsområdet bedrivs relevant verksamhet dessutom exempelvis av Delegationen för migrationsforskning, Sida, STINT, och Tillväxtanalys samt till viss del även av de utlandsbaserade som organiseras inom . Vidare bedriver andra myndigheter och utrikes- politiska omvärldsanalyser som lärosätena skulle kunna vara betjänta av. De olika sakkunskaper som finns vid myndigheter och organisa- tioner kan komplettera varandra i omvärldsanalysen. Med en mer koordinerad verksamhet kan djupet i omvärldsanalysen bli större och därmed också effektivare. I enskilda eller specifika fall kan det finnas behov av djupare analyser av ett särskilt land eller tema. 4.3.4Samverkan om att förbättra förutsättningarna för mobilitet attraktivitet som kunskapsnation påverkas till stor del av möjligheten att komma hit för studier eller arbete. Att komma till som student eller som forskare eller lärare kan vara en kom- plicerad process som förutsätter kontakter med en rad olika myn- digheter, organisationer och företag. Detta beskriver utredningen i kapitel 5. Var och en av dessa myndigheter och organisationer har separata system för hanteringen av ansökningar och liknande. Det finns därför anledning att samverka kring det föreslagna strategiska målet att skapa smidigare system för inresande studenter, forskare och lärare – det vill säga att fånga upp systemhinder som uppstår dels mellan olika myndigheters och organisationers verksamheter, dels inom enskilda myndigheter och organisationers verksamheter. Här kan myndigheter tillsammans arbeta för att identifiera och analysera hinder av detta slag med målet att a) undanröja hinder, b)finna lösningar för att arbeta runt hindret och c) vid behov upp- märksamma regeringen på hindret. Analysen bör även omfatta en noggrann beskrivning av de juridiska eller administrativa orsakerna till problemet samt förslag till lösningar. Även den utresande mobiliteten behöver utvecklas gemensamt, vilket utredningen pekar på i delbetänkandet. Det gäller bland annat förstärkningen av olika program och stöd gällande socialförsäkrings- frågor. 4.4En struktur för samordning etableras Utredningens förslag: , Universitetskanslers- ämbetet, Universitets- och högskolerådet, och får i uppdrag att inrätta en plattform för internationali- sering för samordning av frågor som påverkar internationalisering inom högre utbildning, forskning och forskningsnära innovation. Regeringen utser myndighetscheferna för , , Universitets- och högskolerådet, , , en representant för övriga forsknings- finansiärer samt två representanter för lärosätena att utgöra en styr- grupp för plattformen. Uppdraget för styrgruppen är att gemen- samt utforma och leda arbetet i plattformen för internationali- sering Arbetet i plattformen för internationalisering kan organiseras i flera olika grupperingar, där myndigheter, organisationer och representanter för studenter kan medverka. Universitets- och högskolerådet får i uppdrag att upprätta en sekretariatsfunktion för styrgruppen med bidrag från övriga myndigheter i styrgruppen. Myndigheterna tillförs för denna uppgift. Plattformen för internationalisering ersätter verksamheten inom det nuvarande Forum för internationalisering. Det nuvarande IntSam föreslås ingå i strukturen. Frågor som gäller samarbete inom EU bör primärt inte ingå i arbetet, men synergier med EU:s program ska eftersträvas. 4.4.1En plattform för internationalisering Som utredningen givit exempel på ovan är de frågor som behöver samordnas både omfattande och ibland komplexa. Givet den ökande internationaliseringen är det också troligt att de frågor som behöver samordnas kommer att öka . Därför krävs en stabil och lång- siktig struktur som även leds av beslutskompetenta personer i respektive myndighet. Utredningen har övervägt möjligheten att organisera samord- ningen inom en särskild myndighet men bedömer att tillskapandet av en ny myndighet skulle ge upphov till frågor om var ansvaret för sakfrågorna vilar. I stället bör det vara en grundläggande princip att varje myndighet behåller ansvaret inom sitt verksamhetsområde. Utredningen anser inte att någon överflyttning av ansvarsförhållan- den är motiverad på grund av skapandet av en samordningsfunktion. Utredningen föreslår i stället att regeringen fattar beslut om att ge , , Universitets- och hög- skolerådet, och i uppdrag att inrätta en platt- form för samordning av frågor om internationalisering av både högre utbildning, forskning och forskningsnära innovation. De huvudsakliga uppgifterna för plattformen bör vara de som utredningen beskrivit ovan: •samverkan för strategisk internationalisering med fokus på inter- nationellt samarbete utanför EU, •samverkan för att informera om och verka relationsskapande för som kunskapsnation, •samverkan om internationell omvärldsbevakning och -analys, och •samverkan för att förbättra förutsättningarna för mobilitet. I plattformen för internationalisering bör en rad olika myndigheter och organisationer kunna ingå. De myndigheter och organisationer som angavs ovan i avsnitt 4.2 är exempel på aktörer som kan ingå. Platt- formen bör ledas av en styrgrupp vilken presenteras i avsnitt 4.4.2. Utredningen anser att det är rimligt att skapa mer operativa under- grupperingar inom plattformen för internationalisering i form av arbetsgrupper av permanent eller ad hoc-karaktär för samordning av specifika områden. Exempel på sakfrågor som kan motivera specifika undergrupperingar kan vara migrationsfrågor, biståndsfrågor och kapa- citetsuppbyggnad, koordinerad marknadsföring av som kun- skapsnation, identifikation av mobilitetshinder, samverkan med när- ingsliv samt internationell omvärldsbevakning och -analys. Inom forskningsområdet finns funktionen IntSam som beskrivits ovan. Utredningen anser att denna funktion med fördel skulle kunna ingå i plattformen för internationalisering som en arbetsgrupp. Specifika EU-frågor inom forsknings- och innovationsområdet bör i normalfallet hanteras separat, bland annat genom . EU:s forskningsfinansiering är tätt sammankopplad med den natio- Dessa frågor berör flera andra forskningsfinan- siärer och hanteras i tätt samarbete med enligt väl fungerande strukturer. I den mån det europeiska samarbetet riktas utåt mot tredjeland, och kräver svensk samordning i frågor som rör forskning, kan däremot den föreslagna samordningsstrukturen ha en betydelsefull roll. EU erbjuder goda finansiella villkor och möjlig- heter till forskningssamarbete med tredjeland. I nästa ramprogram för forskning, som föreslagits, finns förslag om att väsentligt öka samverkan med tredjeland, bland annat för att lösa globala utmaningar. Fler länder förutses också bli associerade med EU på samma sätt som och . Det gör att sådana länder får ett större fokus på EU och kommer att avsätta väsentliga belopp för deltagande i det kommande ramprogrammet. Däremot bör frågor som rör europeiskt samarbete inom högre utbildning kunna hanteras inom plattformen för internationaliser- ing. Plattformen bör också arbeta för så mycket synergier som mö- jligt med den verksamhet som EU bedriver mot tredje land. Utredningen föreslår i avsnitt 3.6.1 att ett flertal myndigheter ges i uppdrag att bedriva internationellt orienterad omvärldsbevakning och omvärldsanalys. En tydligare koordinering av myndigheternas olika insatser kan bidra till bättre beslutsunderlag. Uppgiften för plattformen bör primärt vara att koordinera de insatser som görs av de olika myndigheterna för att lärosäten och myndigheter ska få tillgång till relevanta underlag för strategiska beslut. En annan viktig uppgift är att kontinuerligt föra dialog med universitet och hög- skolor om strategiska internationaliseringsfrågor för att på det sättet bland annat skapa en bild över de behov och intressen lärosätena har och de hinder för internationalisering som de möter. I figur 4.1 nedan beskrivs hur plattformen förhåller sig till myn- digheter och andra aktörer. Ett Team Kunskap bildas för samordning av svenska aktörer i förhållande till utländska partners. Utredningen föreslår i avsnitt 3.6.7 att ett Team Kunskap bildas för att samla svenska aktörer. Inom Team Kunskap kan framför allt sådana aktiviteter samlas som sker direkt i relation till utländska aktörer och där har behov av att agera under ett gemensamt paraply. Utredningen menar att det kan vara fråga om såväl aktiviteter i utlandet där ett samlat svenskt agerande stärker budskapet. Det kan också vara fråga om samordnade aktiviteter i i relation till inkommande besök och liknande. Gruppen bör kunna ledas av . I detta samarbete kan en lång rad aktörer ingå, men utredningen anser att åtminstone de myndigheter som ingår i styrgruppen för plattformen för internationalisering bör ingå. Figur 4.2 nedan illustrerar hur ett Team Kunskap förhåller sig till plattformen för internationalisering, , innova- samt till universitet och högskolor. 4.4.2En styrgrupp för plattformen för internationalisering Ingående myndigheter och organisationer