sou · H6B351 · 2018-06-26 00:00:00 — Enligt Kemikalie- inspektionen kan byggprodukter ge upphov till av de kemiska föroreningar som förekommer i inomhusmiljön.35 31Kemikalieinspektionen (2018), Kartläggning av begränsningar av farliga ämnen i miljömärk- ningssystem – En del i regeringsuppdraget om kartläggning av farliga ämnen 2017–2020, s. 27. 32Kemikalieinspektionen (2007), Bättre information om farliga ämnen i byggmaterial – redovis- ning från ett regeringsuppdrag, rapport 2/07, s. 33. 33Folkhälsomyndigheten, Folkhälsorapport , s. 86. 34Kemikalieinspektionen (2007), Bättre information om farliga ämnen i byggmaterial – redovis- ning från ett regeringsuppdrag, rapport 2/07, s. 33. 35Kemikalieinspektionen (2015), Hälsoskadliga kemiska ämnen i byggprodukter – förslag till nationella regler, rapport 8/15, s. 28 och D.A. Missia, E. Demetriou, N. , E.I. Tolis, J.G. Bartzis (2010), exposure from materials: A field study. Atmospheric Environment 44:4388–4395. Studien baseras på fem europeiska storstäder. Byggprodukters miljöpåverkan och hinder En stor del av EU:s medborgare tillbringar av dagen inomhus.36 Dålig luftkvalitet inomhus kan vara särskilt skadligt för känsliga grupper. Barn exponeras mer än vuxna på grund av nära kontakt med golv och leksaker eller förtäring av damm, men också på grund av att deras lägre kroppsvikt ger en högre koncentration av kemikalier vid ett visst intag.37 Enligt Europeiska miljöbyrån bestäms luftkvaliteten inomhus av flera faktorer och varierar beroende av de material som används för att bygga och rengöra, rummens ändamål samt hur vi använder och ventilerar rummen. Bland annat påverkas luftkvaliteten av byggnads- material som formaldehyd i plywood, flamskyddsmedel i många material och radon från marken och byggnadsmaterial.38 Fukt- och mögelskador i byggnader, bristfällig ventilation samt emissioner från bygg- och inredningsmaterial är enligt Kemikalie- inspektionen de främsta orsakerna till hälsoproblem39 som kan rela- teras till inomhusluften. Generellt sett är halterna av kemiska ämnen i luften i bostäder, förskolor och skolor relativt låga i , men samverkanseffekter mellan olika ämnen i låga koncentrationer kan ge hälsoeffekter på kort och lång sikt.40 En studie av byggnadsbeståndet i som genomförde 2010 visade att en tredjedel av småhusen och en tiondel av flerbostadshusen hade halter av flyktiga organiska ämnen som översteg det högsta värde som rekommen- deras av Världshälsoorganisationen.41 3.3.4Avsaknad av spårbarhet leder till kostnader för samhället I takt med att farliga ämnen upptäcks i byggnader kan det uppstå behov av att sanera dessa. Kostnader för samhället till följd av före- komst av farliga kemiska ämnen i byggprodukter kan vara höga. 36Europeiska miljöbyrån, /sv/miljosignaler/miljosignaler- 2013/artiklar/luftkvalitet-inomhus, besökt . 37IVL i samarbete med , och (2017), Kemikaliesmarta åtgärder i förskola, s. 8 38Europeiska miljöbyrån, /sv/miljosignaler/miljosignaler- 2013/artiklar/luftkvalitet-inomhus, besökt . 39Hälsoeffekter består av allt från irritation, luftvägssymtom och infektionskänslighet till cancer- framkallande, skada på arvsmassan eller störd fortplantningsförmåga. 40Kemikalieinspektionen (2015), Hälsoskadliga kemiska ämnen i byggprodukter – förslag till nationella regler, rapport 8/15, s. 28. 41Boverket (2010), Teknisk status i den svenska bebyggelsen, s. 84–85. Byggprodukters miljöpåverkan och hinder handlar om saneringskostnader och kostnader kopplade till skador på människor och miljö.42 Kommittén har sammanställt sju historiska exempel: byggskivor innehållande formaldehyd, blå lättbetong, kasein- haltigt flytspackel, asbest, PCB, PVC-mattor limmade på fuktig betong samt isolering med bromerade flamskyddsmedel. Exemplen redovisas i bilaga 2. Bilagan innehåller en beskrivning av produk- ternas användning, vad som orsakat miljöpåverkan och hälsoeffekter samt beräknade samhällskostnader på grund av att kunskapen om de kemiska ämnenas farliga egenskaper inte var tillräcklig när de började användas i byggprodukter. Påverkan på hälsa och miljö samt kost- nader för åtgärder skiljer sig mycket mellan de historiska exemplen, varför det är svårt att dra kvantitativa slutsatser av dem för framtiden. Studien visar att bredden i användningsområden talar för att det är svårt att förutse var dolda risker med farliga ämnen i byggmaterial kan finnas och att eventuella framtida kostnader därmed är svåra att förutse. 3.4Produktion av byggprodukter har stor klimatpåverkan Ungefär 80 fallstudier från olika länder med livscykelanalyser av byggnaders klimatpåverkan har sammanställts av . Fallstudierna visar att val av material har betydelse för hur stor klimatpåverkan från byggprocessen blir, men att metoden för att beräkna klimatpåverkan kan göra det svårt att jämföra studier samt att kvaliteten på informationen om material och mängder också påverkar resultaten.43 Energi som används vid tillverkning av byggprodukter och under byggprocessen spelar roll för en samlade miljöpåverkan. Studier visar att 5–av den totala energianvändningen i EU har anknytning till tillverkningen av byggprodukter.44 42Kemikalieinspektionen (2017), Handlingsplan för en giftfri vardag, rapport 6/17, s. 21. 43Internationella energibyrån, Evaluation of Embodied Energy and CO2eq for Construction (57), H. Birgisdóttir (red. ), Subtask 4: Case studies and recommendations for the reduction of embodied energy and embodied greenhouse gas emissions from . 44Europeiska kommissionen COM(2014) 445 av , s. 3. Byggprodukters miljöpåverkan och hinder Klimatpåverkan från byggskedet kommer främst från till- verkningen av byggmaterial såsom cement och stål.45 Svenska fall- studier visar att den del av bygg- och fastighetssektorns totala klimat- påverkan som kan relateras till nyproduktion av byggnader främst kommer från utvinning och produktion av material (exempelvis i en fallstudie) samt från transporter, arbetsmaskiner och övrig energianvändning (sammanlagt i samma fallstudie). Klimatpåverkan från underhåll och rivning står för en mindre del av byggnadens totala klimatpåverkan () beräknat på en 50-årig livscykel. En fallstudie visade att av den klimat- påverkan som skedde i produktionsprocessen av ett flerbostadshus svarade materialproduktionen för . Cement stod för omkring hälften av materialproduktionens utsläpp.46 En annan svensk studie av klimatpåverkan från en betongbro visade att val av material (armering, cement med mera) kan minska, eller öka, klimatpåverkan med 48 respektive 57 procent.47 Tillväxtanalys har identifierat följande sätt att minska klimat- utsläppen från konstruktionsmaterial; minska mängden material, att utveckla klimatneutrala processer för produktionen av givna kon- struktionsmaterial och att substituera till konstruktionsmaterial med lägre växthusgasutsläpp.48 Återvinningsindustrierna anser att om återvinning och återanvänd- ning prioriteras kan utsläppen reduceras.49 45Fossilfritt (2018), Färdplan för fossilfri konkurrenskraft – Bygg- och anläggningssektorn, s. 7–8. 46Kungliga och Byggindustrier (2014), Klimat- påverkan från byggprocessen, IVL (2015), Byggandets klimatpåverkan – Livscykelberäkning av klimatpåverkan och energianvändning för ett nyproducerat energieffektivt flerbostadshus i betong och byggindustrier (2016), Byggandets klimatpåverkan. Uppenberg, D. Eström, U. Liljenroth och N. Al-Ayish, Klimatoptimerat byggande av betong- broar – Råd och vägledning, SBUF-projekt 13207. 48Tillväxtanalys (2018), Vad är statens roll i omställningen till klimatneutrala konstruktionsmaterial? 49Återvinningsindustrierna, Upprop för cirkulär ekonomi, /cirkular- ekonomi/upprop-for-cirkular-ekonomi, besökt . Byggprodukters miljöpåverkan och hinder 3.4.1Oförändrade växthusgasutsläpp från bygg- och fastighetssektorn – utsläppsmål till 2020 kan uppnås I uppföljningen av miljömålen konstaterar att etapp- målet där utsläppen 2020 bör vara lägre än utsläppen , bedöms kunna nås inom uppsatt tid, under förut- sättning att utsläppsreduktioner genom investeringar i andra EU- länder eller flexibla mekanismer genomförs i tillräcklig omfattning, alternativt att ytterligare åtgärder genomförs för att åstadkomma inhemska utsläppsminskningar.50 Bygg- och fastighetssektorns totala utsläpp av växthusgaser är oförändrad . Utsläppen har ökat något från byggande och rivningar och minskat från ombyggnation.51 De totala årliga utsläppen av växthusgaser från bygg- och fastighets- sektorn, inklusive utsläpp från uppvärmning och importerade varor, har i snitt varit på –2015. har utsläppen minskat något sedan toppnoteringen 2010 (som var ett kallt år). En stor del av de årliga utsläppen kommer från bygg- verksamhet (nyproduktion/rivning) samt övrig fastighetsförvaltning (renoveringar/ombyggnad). Dessa utsläpp svarar för av sektorns totala utsläpp.52 De utsläpp av koldioxid som kommer från produktion av bygg- materialen cement och stål kan inte avhjälpas helt med energi- effektivisering och övergång till förnybar energi, eftersom betydande delar av utsläppen kommer av de kemiska processer som krävs för att omvandla råvarorna till cement respektive stål.53 Forskning på har visat att de teknikskiften som krävs för att uppnå nära noll klimatpåverkan från stål- respektive cementindustrierna skulle innebära investeringar på en nivå som motsvarar 25–70 procents ökade produktionskostnader.54 Klimatvinsten vid återvinning av metaller minskar klimatutsläppen med 87–beroende på vilken metall som återvinns. Materialåtervinning av glas, papper, papp och plast minskar klimatutsläppen med cirka 40 procent.55 50Naturvårdsverket, Miljömålen – Årlig uppföljning av nationella miljömål 2018, s. 63–64. 51Ibid, s. 291. 52Ibid, s. 286. 53Fossilfritt och Cementa (2018), Färdplan cement för ett klimatneutralt betong- byggande, s. 10 och (2018), Klimatfärdplan – För en fossilfri och konkurrenskraftig stålindustri i , s. 5. Rootzén (2015), Pathways to deep decarbonisation of carbon-intensive industry in Union – Techno-economic assessments of key technologies and measures. 55TemaNord (2015), Climate Benefits of material recycling – Inventory of average greenhouse gas emissions for DK, N, SE. Byggprodukters miljöpåverkan och hinder 3.5Två huvudsakliga hinder mot resurseffektiv byggmaterialanvändning Kommittén har identifierat två huvudsakliga hinder mot en resurs- effektiv byggmaterialanvändning. Det första är brist på information om innehåll i byggprodukter, vilket beror på förekomsten av farliga ämnen i byggprodukter. Det andra huvudsakliga hindret är brist på ekonomiska incitament. 3.5.1Bristande information om innehåll i byggprodukter Byggprodukter särskiljer sig från många andra produkter i och med att de byggs in i byggnader och anläggningar för mycket . som byggts för länge sedan kan innehålla farliga ämnen vars farliga egenskaper inte var kända när de byggdes in.56 Ur ett återanvändnings- och återvinningsperspektiv gör de långa ledtiderna vid byggande mellan att material används och att de blir tillgängliga att material hinner vidareutvecklas och att det är svårt att veta vilken sammansättning och vilka tillsatser material har.57 När produkter är sammansatta av olika material är det svårt att skilja de olika materialen från varandra och att avskilja farliga ämnen.58 Enligt , som driver projektet , kan material med oklar sammansättning vara en orsak till de stora avfallsmängderna och den låga återvinningsgraden.59 har identifierat betong och plast som intressanta exempel att studera. Betong bedöms som intressant eftersom det utgör en så stor del av det samlade avfallet och plastmaterial för att det materialåtervinns i liten utsträckning i dag.60 bedömer att risken med en ökad användning av kom- plexa ämnen och material, liksom användningen av nanoteknik, kan 56Kemikalieinspektionen (2011), Kemikalier i varor – Strategier och styrmedel för att minska riskerna med farliga ämnen i vardagen, s. 49. 57Återvinningsindustrierna (2018), Ett värdebeständigt svenskt materialsystem – En rapport om materialanvändning ur ett värdeperspektiv, s. 85. 58Naturvårdsverket (2017), Giftfria och Resurseffektiva Kretslopp – Vägledning för ökad och säker materialåtervinning, s. 12. 59Mistra Closing the Loop, byggavfall/, besökt . 60Mistra Closing the Loop, och-krav/, besökt . Byggprodukters miljöpåverkan och hinder visa sig ha negativa effekter för människors hälsa eller miljön.61 Nano- material har många potentiella användningsområden som konstruk- tionsmaterial.62 Nanomaterial är inte särskilda ämnen, utan mycket små former av ämnen som också ofta förekommer i större form exem- pelvis metaller och kol. Den extremt lilla storleken hos nanomaterial innebär att ett ämne kan få helt andra egenskaper och förändrad påverkan på människa och miljö, vilka kan leda till andra eller nya typer av hälso- och miljörisker. Tester har visat att vissa nanomaterial kan tas upp, spridas och verka i kroppen och i miljön på annat sätt än vanliga kemiska ämnen och dessutom ge upphov till andra typer av skadliga effekter. saknas kunskap om vilka byggmaterial som innehåller nanomaterial. av byggnadsarbetarna i vet inte om de arbetar med nanomaterial.63 Nya kemikalier introduceras successivt på marknaden, medan andra förbjuds när det upptäcks att de medför risker. På grund av denna process kan produkter som tillverkas i enlighet med dagens lagar innehålla ämnen som senare förbjuds. När produkten blir avfall och sedan återvinns kan det förbjudna ämnet finnas kvar i det åter- vunna materialet.64 Även har konstaterat att ämnen och material som bedöms som oproblematiska senare kan visa sig ha negativa effekter. har påvisat att vi inte med säkerhet kan veta att de produkter vi bygger hus och anläggningar med inte kommer att få en negativ påverka människor och natur negativt i framtiden.65 Exempel på ny kunskap om farliga ämnen är att identifierades sex ämnen66 som hormon- störande för människor.67 Det finns också exempel på ämnen68 som behöver bevakas och som har visat sig finnas i mycket höga halter i 61Boverket (2015), Dokumentationssystem för byggprodukter vid nybyggnation, en så kallad logg- bok, rapport 2015:46, s. 15. 62SOU 2013:70, Säker utveckling! – Nationell handlingsplan för säker användning och hantering av nanomaterial, s. 184. 63Ibid, s. 17–18 och 184. 64Europeiska kommissionen COM(2018) 32 av Om genomförandet av paketet om den cirkulära ekonomin: åtgärder i gränssnittet mellan lagstiftningen om kemikalier, produkter och avfall, s. 3–6. 65Boverket (2015), Dokumentationssystem för byggprodukter vid nybyggnation – En så kallad loggbok, rapport 2015:46, s. 13. 66Bisfenol A (BPA) samt ftalaterna DEHP, DIBP, DBP, BBP och DCHP. 67Naturvårdsverket (2018), rapport 6804, Miljömålen – Årlig uppföljning av nationella miljömål 2018 – Med fokus på statliga insatser, s. 318. 68Mjukgöraren och flamskyddsmedlet DBDPE. Byggprodukters miljöpåverkan och hinder Dessa ersätter tidigare ämnen som håller på att fasas ut.69 Allt fler farliga ämnen identifieras och omfattas av restriktioner eller förbud, men dessa ämnen kan förekomma i produkter som sålts innan begränsningarna infördes och vissa av dem kan ha lång livs- längd.70 Har användningen av farliga ämnen varit betydande återfinns de i många typer av avfall.71 Därför kan förbjudna kemikalier ibland finnas i återvinningsflödena. Det kan vara kostsamt att upptäcka och avlägsna sådana ämnen.72 Som framgår i kapitel 2 finns en strävan att nå en cirkulär ekonomi i samhället, med slutna kretslopp där en allt större del av avfallsflödena återvinns. I vägledning för ökad och säker materialåtervinning konstateras dock att det inte alltid är lämpligt att återvinna avfall på grund av att de kan innehålla särskilt farliga ämnen.73 När en sådan produkt återvinns kan det för- bjudna ämnet finnas kvar i det återvunna materialet.74 Enligt innebär förekomsten av farliga ämnen i begagnade material vid återanvändning eller återvinning en särskild utmaning, eftersom det kräver en omfattande kunskap om avfallets innehåll att uppfylla gällande produkt- och kemikalielagstiftning och att denna kunskap ofta saknas.75 Även menar att informa- tionen om vilka ämnen som finns i produkter och material är brist- fällig. konstaterar att innehållet i de byggprodukter som finns på marknaden endast till viss del är kända. Enligt är det i många fall är svårt, arbetskrävande och kostsamt att ta reda på om de innehåller farliga ämnen eller inte.76 Kommissionen har identifierat avsaknaden av information om innehåll av farliga ämnen som ett hinder för dem som hanterar avfall och förbereder det för återvinning. De företag som hanterar avfall saknar information om hur kasserade varor är sammansatta, antingen 69IVL i samarbete med , och (2017), Kemikaliesmarta åtgärder i förskola, s. 6 och 31. 70Europeiska kommissionen COM(2018) 32 av , s. 1–6 och 12–13. 71Naturvårdsverket (2017), Giftfria och Resurseffektiva Kretslopp – Vägledning för ökad och säker materialåtervinning, s. 11. 72Europeiska kommissionen COM(2018) 32 av , s. 1–6 och 12–13. 73Naturvårdsverket (2017), Giftfria och Resurseffektiva Kretslopp – Vägledning för ökad och säker materialåtervinning, s. 3. 74Europeiska kommissionen COM(2018) 32 av , s. 3–6. 75Naturvårdsverket (2017), Giftfria och Resurseffektiva Kretslopp – Vägledning för ökad och säker materialåtervinning, s. 11–12. 76Boverket (2015), Dokumentationssystem för byggprodukter vid nybyggnation – En så kallad loggbok, rapport 2015:46, s. 15–16. Byggprodukters miljöpåverkan och hinder på grund av att sådan information inte finns eller på grund av att den är tillgänglig när produkterna blir avfall.77 Även kom- mitténs referensgrupp har framfört att brist på information om vad byggprodukter innehåller hindrar dem från kloka materialval och samhället från att uppnå uppsatta mål.78 Vid en intervjuundersökning med 36 offentliga upphandlare framkom att kemikaliekompetensen brister både hos upphandlare och entreprenörer, det är svårt att få stöd i arbetet och svårt att få fram information om produkterna. Det innebär att potentialen i offentlig upphandling sällan tillvaratas.79 genomförde en enkätundersökning bland annat om tillhandahållande av information om innehåll av farliga ämnen i anläggningsprodukter.80 Enkäten besvarades av 25 organisa- tioner fördelade på följande grupper: materialleverantörer (), beställare, kommuner och myndigheter (), entreprenörer (), bedömningssystem () och branschorganisa- tioner ().81 På frågan Vad tror du är det största hindret för att information om innehåll av farliga ämnen effektivt tillhandahålls i hela distributions- kedjan och i förvaltningsskedet? svarade respondenterna bland annat följande: •kunskapsbrister hos beställare, entreprenörer och leverantörer, •omfattande dokumentation och administration, •snabb utveckling avseende nya ämnen och produkter som intro- duceras på marknaden, och •kravställandet och uppföljning av krav är bristande i hela kedjan från beställare till leverantörer och underleverantörer.82 77Europeiska kommissionen COM(2018) 32 av , Om genomförandet av paketet om den cirkulära ekonomin, s. 1–6 och 12–13. 79Kemikalieinspektionen (2007), Bättre information om farliga ämnen i byggmaterial, rapport nr 2/07, s. 10. 80Trafikverket, /for-dig-i-branschen/miljo---for-dig-i- branschen/Material-och-kemiska-produkter/projektet-oka-takten--kemikalieinformation- nu/, besökt . 81Trafikverket (2017) Sammanställning av genomförd enkätundersökning i projektet takten Byggprodukters miljöpåverkan och hinder Bristande spårbarhet av byggprodukter och innehållet i byggprodukterna För att kunna använda byggprodukter på ett resurseffektivt sätt, exempelvis planera och göra bedömningar av vad som är möjligt att återanvända eller återvinna, krävs information om var i ett byggnads- verk produkterna finns och om innehåll i dessa byggprodukter. Vad det gäller information om var i ett byggnadsverk bygg- produkter är placerade menar att sådan information sällan bevaras, vilket försvårar spårbarheten och identifieringen av de inbyggda produkterna i efterhand. Bristande spårbarhet för byggprodukter i byggnadsverket kan enligt försvåra en miljö- och hälso- mässig förvaltning, återvinning av resurser samt avfallshanteringen. Dokumentationen är ofta ofullständig och kan finnas på olika ställen. Detta försvårar förvaltning, renovering, rivning och återvinning. har som ett exempel beskrivit att känner till att det finns ett par hundra ton av det farliga ämnet hexabrom- cyklododekan (HBCD) i banvallen längs järnvägen i . Doku- mentation om detta hade enligt kostnadsmässigt och riskmässigt varit till stor nytta, inför en framtida sanering och avfalls- hantering.83 Som beskrivs kapitel 6 har lämnat ett förslag om så kallad loggbok för byggprodukter i byggnadsverk. 3.5.2Brist på ekonomiska incitament Vid återvinning minskar ett materials kvalitet. En följd av detta är att materialet inte kan återvinnas till samma användningsområde, eller att inblandade material av bättre kvalitet krävs för återvinning till samma användningsområde. Sammansatta material och material med farliga ämnen är inte lika mycket värda som råmaterial.84 Det kan vara kostsamt att upptäcka och avlägsna farliga ämnen.85 Enligt kommissionen står återvinning av bygg- och rivningsavfall ofta inför hinder med anknytning till två marknadsmisslyckanden. Miljöskadekostnaden inbegrips varken i deponeringsavgifterna eller i 83Boverket (2015), Dokumentationssystem för byggprodukter vid nybyggnation, en så kallad logg- bok, rapport 2015:46, s. 15–16. 84Naturvårdsverket (2017), Giftfria och Resurseffektiva Kretslopp – Vägledning för ökad och säker materialåtervinning, s. 11–12. 85Europeiska kommissionen COM(2018) 32 av , s. 1–6 och 12–13. Byggprodukters miljöpåverkan och hinder kostnaden för nytt material, vilket kan leda till att återvunnet material blir dyrare än nytt.86 Även Återvinningsindustrierna i fram- håller att produktion av material sällan bär sina negativa miljökost- nader. saknar, enligt Återvinningsindustrierna, incitament att motverka och hantera de negativa effekter som material- val eller produktdesign har på materialvärdet vid återvinning.87 De splittrade incitamenten för aktörer innebär att kostnader för demontering, sortering och bearbetning av avfall huvudsakligen upp- står vid rivning medan de potentiella fördelarna med att använda åter- vunnet material vanligen ökar i produktionen. Detta innebär ett hin- der för investeringar i anläggningar för nedmontering och sortering och att deponering och återfyllning är vanligast inom EU, enligt kommissionen.88 saknas gemensam kvalitetsbedömning och enkla verktyg i byggsektorn för beräkning av ekonomisk respektive miljömässig vinst vid användandet av återanvända byggprodukter, vilket hindrar återanvändning av byggprodukter, enligt IVL Svenska Miljöinstitu- tet. Det saknas också tydlighet om vem som ansvarar för garantin på återanvända produkter som den tillgängliga volymen åter- använda byggprodukter på marknaden är liten. Det begränsar urvalet och tillgängligheten för en potentiell kund.89 Vidare menar kommitténs referensgrupp att kostnaden för att återanvända byggprodukter kan bli hög. Om det exempelvis behövs 25 toalettstolar uppstår enligt uppgifter till kommittén, flera prak- tiska problem om de är olika. De kan behöva skötas och underhållas på olika sätt. Därutöver kan det finnas ett motstånd från företrädare för olika sakområden inom organisationen, exempelvis arkitekter eller förvaltare.90 Referensgruppen har även uppmärksammat kommittén på att byggproduktförordningens krav på prestandadeklaration och CE- märkning kan hindra försäljning av återanvända byggprodukter, genom att det försvårar möjligheten att saluföra sådana produkter (se kapitel 7 om prestandadeklarationer och CE-märkning). 86Europeiska kommissionen, COM(2014) 445 av , s. 9. 87Återvinningsindustrierna (2018), Ett Värdebeständigt Svenskt Materialsystem – En rapport om materialanvändning ur ett värdeperspektiv, s. 7. 88Europeiska kommissionen, COM(2014) 445 av , s. 9.