sou · H6B321 · 2018-03-14 00:00:00 — SOU och Ds kan köpas från Juridiks kundservice. Beställningsadress: Juridik, Kundservice, 106 47 Ordertelefon: Webbadress: /offentligapublikationer För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Svara på remiss – hur och varför Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ). En kort handledning för dem som ska svara på remiss. Häftet är gratis och kan laddas ner som pdf från eller beställas på /remisser Layout: Kommittéservice, Tryck: , 2018 beslutade regeringen att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att se över om det behövs flexiblare insatser för att förbättra möjligheterna för personer med funktionsnedsättning att komma i arbete eller behålla ett arbete (dir. 2017:41). Utredaren ska kartlägga och analysera målgruppens förutsättningar på arbetsmarknaden, särskilt de ungas. Utredaren ska även kartlägga och analysera hur incitamentsstrukturerna och andra insatser för att ta eller behålla ett arbete fungerar för målgruppen. Dessutom ska utredaren kartlägga och analysera hur liknande insatser till arbete för målgruppen ser ut i ett antal jämförbara länder. Vid behov får utredaren överväga och föreslå ändringar som behövs för att förbättra möjligheterna för målgruppen att få eller behålla ett arbete. I uppdraget ingår också att se över möjligheten och behovet av lönestöd till en befintlig arbetsgivare som har fullgjort sitt rehabiliteringsuppdrag för en arbetstagare vars arbetsförmåga har försämrats under pågående anställning. Före detta biträdande generaldirektören förordnades som särskild utredare. förordnades som sakkunniga i utredningen departementssekreteraren , ämnesrådet Eeva Seppälä, departementssekreteraren och departementssekreteraren . förordnades utredaren vid Myndigheten för delaktighet, kommunikationschefen vid , sakkunnige vid , docenten vid , utredaren vid kommuner och landsting, verksamhetssamordnaren vid Arbetsförmedlingen, verksamhetschefen vid som experter att biträda utredningen. entledigades från uppdraget och departements- sekreteraren förordnades som sakkunnig . Jur. kand. har varit anställd som sekreterare fr.o.m. . Utredningen lämnar härmed över betänkandet Flexibel rehabilitering (SOU 2018:21). Utredningens uppdrag är därmed slutfört. Uppdrag och arbetssätt .............................................. Arbetet med betänkandet....................................................... Generell beskrivning av målgruppen ............................ 2.2Personer med funktionsnedsättning som innebär Andel i arbetskraften .............................................................. Behov av anpassning ............................................................... Inrikes och utrikes födda........................................................ ansvar och arbete med Uppdrag och ansvar ................................................................ Sjukpenning och rehabiliteringspenning ............................... Antal mottagare av sjukersättning ......................... Antal mottagare av sjukersättning efter ålder ....... Antalet mottagare av aktivitetsersättning.............. 3.7.2Antal nybeviljade beslut om Omfattning av aktivitetsersättning........................ Aktivitetsersättning per åldersgrupp ..................... 3.7.5Övergång från aktivitetsersättning till 3.8 Särskilda förmåner vid funktionshinder................................ 3.9Statistik avseende särskilda förmåner vid Arbetsförmedlingens ansvar och arbete med Matchning, platsförmedling och vägledning......................... 4.3.2Det förstärkta samarbetet mellan 4.3.4Verksamhet för unga med 4.4 Arbetsmarknadspolitiska program och insatser.................... 4.4.3Riktade program som innebär subventionerad 4.4.4Subventionerade anställningar riktade till personer med funktionsnedsättning som innebär nedsatt arbetsförmåga ................................. 4.4.5Subventionerade anställningar riktade till personer som varit arbetslösa eller på annat sätt bedömts stå lång från 4.5 Statistik Arbetsmarknadspolitiska program.......................... Statistik jobb- och utvecklingsgarantin.................. 4.5.2Statistik insatsen kartläggning, vägledning och rehabilitering inom det arbetsmarknads- politiska programmet förberedande insatser ......... 4.5.3Statistik insatsen förberedande utbildning inom Statistik jobbgaranti för ungdomar ........................ 4.5.7Statistik subventionerade anställningar till personer med funktionsnedsättning....................... Statistik särskilt anställningsstöd............................ Statistik förstärkt särskilt anställningsstöd............ 4.6Insatser inom det arbetsmarknadspolitiska programmet särskilda insatser för personer med funktions- nedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga................... 4.7Statistik övriga insatser riktade till personer med 4.7.1Statistik särskild stödperson för introduktion Statistik bidrag till hjälpmedel................................ Statistik bidrag till personligt biträde .................... 4.7.4Statistik uppstartskostnader vid start av Övriga insatser som innebär arbete med stöd ....... 4.8Deltagande i arbetsmarknadspolitiska program och insatser bland personer med funktionsnedsättning ................ Landsting och kommuners ansvar och arbete med Insatser enligt hälso- och sjukvårdslagen.............................. Insatser enligt socialtjänstlagen ............................................. 5.3Insatser enligt lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS)........................................................ Statistik insatser enligt LSS.................................................... Arbetsförmågebedömning och rätten till sjukpenning........ Anställningsskydd vid sjukdom............................................. Förekomsten av uppsägningar till följd av sjukdom............... 7.3Sjukförmånernas ersättningsnivå kan påverkas av inkomst från anställning......................................................... 7.4Omprövning av beslut om sjukersättning och 7.5 Konflikter mellan ersättningssystem..................................... 7.6Ersättningens storlek till arbetsgivare beror på villkoren i program eller insats............................................................... Målgrupper ställs mot varandra.............................................. Åtgärder för integration på arbetsmarknaden i olika Värderingen av arbetsgivarens tidigare förmåga att rehabilitera arbetstagare i ......... Tidiga insatser genom övervakning av Åtgärder för att utvärdera arbetsförmåga.............................. 8.3.1Metod för utvärdering av arbetsförmåga i Utvärdering av arbetsförmågan i ............... 8.4Finansiella åtgärder för att uppmuntra arbetssökande 8.4.1Möjlighet att behålla en viss del av sjuk- förmånerna vid återgång till arbete i ........... Behålla sjukförmåner i ................... 8.5Rehabiliterande åtgärder för att förbättra 8.5.1Metoden IPS (Individual Placement and 8.6 Åtgärder för att engagera arbetsgivare................................... 8.6.2Sprida kunskap om funktionsnedsättningar hos arbetsgivare i ............................ 8.6.3Anpassning av arbetsuppgifter som skapar nya Förutsättningar på arbetsmarknaden för personer Personer i sysselsättning ...................................................... Personer utan sysselsättning................................................ Behov av nytt ekonomiskt incitament................. Befintligt stöd för målgruppen............................. 9.3.3Arbetslivsinriktad rehabilitering ger goda resultat för målgruppen ........................................ 9.4 Unga med aktivitetsersättning............................................. 9.4.2Unga som inte uppfyller villkoren daglig målgruppen leder till goda resultat....................... 9.5Subventionerad anställning till personer med 9.6Kunskap om funktionsnedsättningar i relation till 9.7Fler arbeten för personer med funktionsnedsättning Förtydliga information om anpassningar om syfte och mål med insatsens lönebidrag .............................................. 10.2.1 Syfte och mål med förslaget ................................. Skälen till förslaget................................................ Informationsspridning om funktionsnedsättningar i förhållande till arbetslivets krav och villkor........................ 10.3.1 Syfte och mål med förslaget ................................. Skälen till förslaget................................................ Prioritera insatser till personer med 10.4.1 Syfte och mål med förslaget.................................. Skälen till förslaget ................................................ Utredningen föreslår inga förändringar avseende vilka som kan beviljas lönebidrag.................................................. Skälen till förslaget ................................................ Konsekvenser av utredningens förslag........................ Konsekvenser av förslag om tydliggörande information om syfte och mål med lönebidrag........................................ Konsekvenser av förslag om tillgängliggörande av information om funktionsnedsättningar............................. 11.2.3 Möjliga framtida användare av informationen..... Konsekvenser av förslag om prioritering av insatser till personer med funktionsnedsättning.................................... Konsekvenser för jämställdheten......................................... Bilaga 1 Kommittédirektiv 2017:41 ........................................... Utredningen ska se över om det behövs flexiblare insatser för att förbättra möjligheterna för personer med funktionsnedsättning att komma i arbete eller behålla ett arbete. Utredningen ska kartlägga och analysera målgruppens förutsättningar på arbetsmarknaden, särskilt de ungas. Utredningen ska även kartlägga och analysera hur incitamentsstrukturerna och andra insatser för att ta eller behålla ett arbete fungerar för målgruppen. Dessutom ska utredningen kartlägga och analysera hur liknande insatser till arbete för målgruppen ser ut i ett antal jämförbara länder. Vid behov får utredaren överväga och föreslå ändringar som behövs för att förbättra möjligheterna för målgruppen att få eller behålla ett arbete. I uppdraget ingår också att se över möjligheten och behovet av lönestöd till en befintlig arbetsgivare som har fullgjort sitt rehabiliteringsuppdrag för en arbetstagare vars arbetsförmåga har försämrats under pågående anställning. Ungefär 900 000 personer uppger att de har en funktionsnedsättning av något slag. Drygt 600 000 personer av dessa uppger att de också har en nedsatt arbetsförmåga. Det är fler personer med funktionsnedsättningar i de äldre åldersgrupperna. Sysselsättningsgraden bland personer med funktionsnedsättning är betydligt lägre än bland de utan funktionsnedsättning och har inte ökat trots att sysselsättningsgraden för övriga befolkningen har ökat. Även utbildningsnivån är lägre bland de med funktionsnedsättning. Arbetslösheten är högre bland de med funktionsnedsättning i förhållande till de utan funktionsnedsättning. Av de 600 000 personer som upp- ger att de har en funktionsnedsättning som innebär nedsatt arbetsförmåga uppger ungefär 490 000 personer att de har behov av anpassningar för att kunna utföra sitt arbete. Bland dessa uppger ungefär 316 000 personer att de har behov av mer än en anpassning. I detta betänkande lämnas förslag på åtgärder för att förbättra förutsättningarna på för personer med funktionsnedsättning att få eller behålla ett arbete. Förslagen kan genomföras inom ramen för befintligt regelverk. Utredningen har i uppdrag kartlägga och analysera hur likande insatser till arbete för målgruppen ser ut i ett antal jämförbara länder. Utredningen har i det arbetet konstaterat att det är svårt att jämföra åtgärder i olika europeiska länder då varje lands respektive trygghetssystem och arbetsmarknadsåtgärder är uppbyggda på olika sätt. Incitament i trygghetssystemen samverkar ofta med arbetsmarknadspolitiska åtgärder och andra finansiella incitament exempelvis inom skatteområdet. Även organisering av vilka aktörer som är involverade i att besluta om och leverera arbetsmarknadspolitiska insatser samt förmåner inom de olika trygghetssystemen varierar stort. Utredningen har dock ändå tagit intryck av det som görs i andra länder och två av utredningens förslag har hämtat inspiration från åtgärder som har vidtagits i och . Behov av anpassningar för att få eller behålla ett arbete av de sysselsatta med nedsatt arbetsförmåga har behov av anpassningar eller stöd för att kunna utföra sitt arbete. An- passningar och stöd kan vara av olika slag till exempel anpassning av arbetsuppgifter, anpassning av arbetstempo, personligt biträde, anpassad arbetstid eller anpassade hjälpmedel. Det vanligaste anpassningsbehovet är anpassat arbetstempo. Nästan hälften har ett sådant behov. Därefter följer behov av anpassade arbetsuppgifter och anpassad arbetstid. av de sysselsatta med nedsatt arbetsförmåga behöver anpassade arbetsuppgif- ter och lika många anpassad arbetstid. har behov av mer än en typ av stöd eller anpassning. Det har framkommit i utredningens diskussioner med företrädare för arbetsmarknadens parter och företrädare för funktionshinderorganisationerna att möjligheten att ha varierande arbetstider eller kortare arbetstider under en anställning med lönebidrag inte tillfullo är känt. För personer som står långt ifrån arbetsmarknaden är möjligheten att få en subventionerad anställning viktig. I de flesta fall fungerar de subventionerade anställningarna främst som ett stöd för att stimulera arbetsgivare att anställa personer ur en viss målgrupp. Den subvention som ges vid lönebidrag är dock uppbyggd på ett annat sätt. Subventionen ges också för att kompensera arbetsgivaren för det produktionsbortfall som kan ske till följd av anpassningar i arbetstagarens arbetsuppgifter. Subventionsnivån bestäms efter att Arbetsförmedlingen tillsammans med arbetsgivaren har genomfört en arbetsanalys. Subventionsnivån bestäms med utgångspunkt från de arbetsuppgifter som ska utföras i förhållande till individens arbetsförmåga. Vid lönebidrag är subventionen därför inte bara tänkt som ett bidrag för att anställa en person med funktionsnedsättning utan också för att ersätta arbetsgivarens de kostnader som kan uppstå vid rekrytering av en person i målgruppen. Det finns inga begränsningar i regelverket för lönebidrag avseende möjligheter att anpassa arbetstiden för en arbetstagare. Syftet med lönebidrag är möjliggöra för personer med funktionsnedsättning att vara en del av arbetsmarknaden utifrån sina förutsättningar. Utredningen har därför föreslagit att Arbetsförmedlingen får ett uppdrag att förtydliga syfte och mål med lönebidrag. Förslaget innebär inget nytt i förhållande till Arbetsförmedlingens befintliga uppdrag. Förslaget innebär att Arbetsförmedlingen ska förtydliga lönebidragets syfte och mål i information till arbetsgivare, arbetstagare, arbetsförmedlare och arbetstagarorganisationer. slaget ligger inom ramen för Arbetsförmedlingens ordinarie uppdrag medför det inga ökade kostnader för staten och får heller inga andra konsekvenser. kan dock kostnaden för lönebidrag öka om fler personer uppfyller förutsättningarna för lönebidrag. i förhållande till arbetslivets krav och villkor behövs Utredningen har tagit del av de åtgärder som har vidtagits i för att sprida information om funktionsnedsättningar. Information om funktionsnedsättningar finns men informationen är generell och fokuserar främst på effekter av funktionsnedsättningen i förhållande till vardagslivet. Det är också svårt att få någon samlad information om funktionsnedsättningar. Den som behöver information om flera olika funktionsnedsättningar är ofta hänvisad till att söka information på olika ställen. För att få större säkerhet om funktionsnedsättningen effekt i arbetslivet behövs kunskap om vilka förmågor en individ med funktionsnedsättningar har i det enskilda fallet. Funktionsnedsättningar innebär att det finns vissa generella begränsningar. Dessa begränsningar skulle kunna sättas i relation till krav i olika yrken eller branscher. Individen får då en grov karta över vilka yrken eller branscher som skulle passa bättre. Därefter görs en individuell prövning utifrån individens förmågor. På så sätt förskjuts tyngdpunkten från de begränsningar en funktionsnedsättning generellt kan innebära till vilka resurser en individ har att hantera dessa begränsningar. Utredningen har därför föreslagit att Arbetsförmedlingen får i uppdrag att ta fram en publik informationsplats där det finns information om funktionsnedsättningar i förhållande till arbetslivets krav och villkor. Informationen ska vara sökbar och tillgänglig för alla i samhället. Utredningen gör bedömningen att ansvaret för att ta fram en publik informationsplats ligger inom ramen för Arbetsförmedlingens sektorsansvar för funktionshinderfrågor i arbetsmarknadspolitiken. Förslaget ligger inom ramen för Arbetsförmedlingens uppdrag och finansieras inom ram. Förslaget medför därför inga ökade kostnader för staten. Utredningen gör bedömningen att det finns stora vinster för samhället med att ha tillgång till en publik informationsplats om funktionsnedsättningar i relation till arbetslivets krav och villkor. Informationen kan användas av alla som arbetar med personer med funktionsnedsättningar och ligga till grund för beslut om sjukförmåner. Den kan också användas för vägledning hos Arbetsförmedlingen, kommunen och skolan. Dessutom kan informationen utgöra ett stöd till arbetsgivare vid rekrytering av personer med funktionsnedsättning eller då arbetsgivarens rehabiliteringsansvar träder in. Fler arbetstillfällen för personer med funktionedsättning Om fler personer med funktionsnedsättning ska få möjlighet att vara en del av arbetslivet behövs fler arbetstillfällen. Detta gäller särskilt gruppen unga med funktionsnedsättning som ännu inte har etablerat sig på arbetsmarknaden. Utredningen har tagit del av beskrivning av projekt från och även av lyckade projekt i avseende arbetsdelning där vissa arbetsuppgifter överförs från kvalificerad personal till okvalificerad personal. Inom bristyrken har projekt av denna typ även en positiv effekt på arbetsmiljön. Om fler delar på arbetsuppgifterna får de anställda ett lugnare arbetstempo. Det kan också medföra att arbetsgivare som har infört arbetsdelning får lättare att attrahera personal vilket gynnar effektivitet och tillväxt i företaget. Det finns därför goda förutsättningar för att arbetsmarknadens parter och näringslivet skulle vilja engagera sig i sådana projekt. Samhällsvinsterna skulle också bli stora genom att fler personer med funktionsnedsättning får ett arbete och därigenom kan lämna sjukförsäkringen. Utredningen har därför föreslagit ett uppdrag till Rådet för Europeiska socialfonden i att prioritera insatser som syftar till att skapa fler arbetstillfällen för personer med funktionsnedsättning. Insatser som riktas till unga med funktionsnedsättning bör särskilt prioriteras. Syftet med utredningens förslag är att om fler personer med funktionsnedsättning ska ges förutsättningar att pröva sin arbetsförmåga kommer sannolikt fler personer med funktionsnedsättning kunna pröva ett arbete. Det förutsätter då att det finns arbetstillfällen för den här målgruppen. Det finns många branscher där det råder brist på personal och den personal som finns hinner inte med sina arbetsuppgifter. I dessa branscher skulle det kunna löna sig att se över hur arbetsuppgifter organiseras. Alla arbetsuppgifter behöver sannolikt inte utföras av kvalificerad personal. Genom att identifiera vilka arbetsuppgifter som skulle kunna utföras av mindre kvalificerad personal uppnås en bättre arbetsmiljö för befintlig personal som det möjliggör för personer som saknar erfarenhet från arbetslivet att få ett arbete. Konsekvenser av utredningens förslag Förslaget innebär inget nytt i förhållande till nuläget. Det är möjligt att ansöka om medel i syfte att ge insatser till personer med funktionsnedsättning. Förslaget innebär dock ett uppdrag om att prioritera målgruppen personer med funktionsnedsättning samt särskilt prioritera unga med aktivitetsersättning vilket är ett förtydligande i förhållande till dagens uppdrag. Förslaget ligger inom ramen för den ordinarie verksamhet som bedrivs av Rådet för Europiska socialfonden i och innebär inga ökade kostnader för staten. Inga förändrade regler avseende vem som kan ta del av lönebidrag föreslås Enligt direktiven ska utredningen se över möjligheten och behovet av lönestöd till en arbetsgivare som har fullgjort sitt rehabiliteringsansvar för en arbetstagare vars arbetsförmåga har försämrats under pågående anställning. Eventuella förslag måste dock enligt direktiven beakta att arbetsgivarens rehabiliteringsansvar inte inskränks. Det finns ingen myndighet eller instans som på förhand avgör om arbetsgivarens rehabiliteringsansvar är fullgjort. Prövning av huruvida arbetsgivarens rehabiliteringsansvar har fullgjorts kan dock ske i efterhand av de domstolar som avgör arbetstvister (Arbetsdomstolen eller i vissa fall allmän domstol). Utredningen har därför inte föreslagit några förändringar avseende vem som kan ta del av lönebidrag. Utredningens förslag är avsedda att inkludera alla personer med funktionsnedsättning oavsett kön. Utredningen bedömer inte att förslagen har några konsekvenser för jämställdheten. Däremot är det tydligt att fler män än kvinnor beviljas arbetsmarknadspolitiska program och subventionerade anställningar. Den svenska arbetsmarknaden är könssegregerad vilket innebär att kvinnor och män arbetar inom olika sektorer och inom olika yrken. Könsskillnader avseende insatser inom den arbetsmarknadspolitiska verksamheten gäller dock även för personer utan funktionsnedsättningen och är inte specifik för målgruppen personer med funktionsnedsättning. Att arbetsmarknaden är könssegregerad ställer dock höga krav på att hitta insatser till målgruppen som är lämpliga för både män och kvinnor. 1 Uppdrag och arbetssätt Utredningens uppdrag framgår av direktiven (dir. 2017:41, se bilaga 1). Utredningens uppdrag är att se över om det behövs flexiblare insatser för att förbättra möjligheterna för personer med funktionsnedsättning att komma i arbete eller behålla ett arbete. Utredningen ska kartlägga och analysera målgruppens förutsättningar på arbetsmarknaden, särskilt de ungas. Utredningen ska även kartlägga och analysera hur incitamentsstrukturerna och andra insatser för att ta eller behålla ett arbete fungerar för målgruppen. Dessutom ska utredningen kartlägga och analysera hur liknande insatser till arbete för målgruppen ser ut i ett antal jämförbara länder. Vid behov får utredningen överväga och föreslå ändringar som behövs för att förbättra möjligheterna för målgruppen att få eller behålla ett arbete. I uppdraget ingår också att se över möjligheten och behovet av lönestöd till en befintlig arbetsgivare som har fullgjort sitt rehabiliteringsuppdrag för en arbetstagare vars arbetsförmåga har försämrats under pågående anställning. Utredningen har hållit totalt 8 möten med sakkunniga och experter och samrått med statliga myndigheter som berörs av utredningens uppdrag såsom Arbetsförmedlingen och Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällefrågor. Utredningen har också samrått med Delegationen för unga och nyanlända till arbete (dir. 2015:68), Samordnaren för unga som varken arbetar eller studerar (dir. 2015:70) och (dir. 2016:40). Utredningen har vidare genomfört möten med företrädare för , , , , , Neuro- förbundet, FUB (För barn, unga och vuxna med utvecklingsstörning), DHR (Delaktighet, Handlingskraft, Rörelsefrihet), samt Funktionssätt . Dessa företrädare har fungerat som utredningens referensgrupp men mötena har genomförts separat med varje organisation för att få tid och möjlighet att diskutera igenom de synpunkter som framkommit.