sou · H6B384 · 2018-12-20 00:00:00 — Economy är ett treårigt initiativ som startades av stiftelsen med syftet att bidra till omställningen till en cirkulär ekonomi för plast. Initiativet foku- serar initialt på plast i förpackningar, som utgör av all plastanvändning i EU.44 presenterades rapporten lysing Action, där det framhålls att för av plastförpack- ningarna på den globala marknaden krävs grundläggande ny pro- duktdesign för att möjliggöra återvinning och återanvändning. Över- syn av materialval och nya affärsmodeller lyfts fram som viktiga pusselbitar. Vidare lyfts att återanvändning är en ekonomiskt attraktiv möjlighet för av förpackningsplasten på den glo- bala marknaden.45 En viktig komponent för att genomdriva omställ- ningen från ett ”slit och släng-samhälle” till ett cirkulärt samhälle är att visionen omsätts till konkreta mål på nationell nivå, som sedan implementeras i praktiken. Med detta syfte lanserades Pact46, en nationell plattform där olika samhälls- aktörer (nationella och lokala myndigheter, företag inom design, pro- duktion och återvinning såväl som NGO:s, forskare och medborgare) möts med syftet att sätta upp och genomdriva ambitiösa och tids- bundna mål. Gemensamt för de som deltar är initiativets vision om att till 2025: –Fasa ut onödig och problematisk engångsplast för förpackningar genom ny produktdesign och innovation. –Försäkra att all förpackningsplast är återanvändningsbar, återvin- ningsbar eller komposterbar. –och återvinning av plastförpackningar. –Öka andelen återvunnen råvara i plastförpackningar. 44https:///. 45www.ellenmacarthurfoundation.org/assets/downloads/New-Plastics- Economy_Catalysing-Action_13-1-17.pdf. 46Lanserades av Action Programme (WRAP) och reger- ing i samarbete med . Vad händer i omvärlden Plattformen i är först i sitt slag, och en andra platt- form kommer att lanseras i . Över tid är tanken att flera “Plastic Pacts” ska skapas, anpassade efter specifika förutsättningar på nationell nivå. Dessa ska bilda ett nätverk koordinerat av , som ser till att kunskap och erfarenheter kan utbytas och ”best practice” följas.47 lanserade i samar- betet med FN:s miljöprogram ett nytt globalt initiativ, Global Commitment48, med syftet att förebygga plastavfall och stoppa läckaget av plast vid källan. Målen är att till få bort pro- blematiska och onödiga plastförpackningar, säkerställa att de plast- förpackningar som behövs enkelt och säkert kan återanvändas, materialåtervinnas eller komposteras samt se till att den plast som tillverkas recirkuleras och inte hamnar i naturen. Företag som står för av alla plastförpackningar har tillsammans med en rad andra aktörer (NGO:s, regeringar, universitet med flera) skri- vit under initiativet. Målen ska revideras och de företag som skrivit under ska redovisa data för att driva på utvecklingen och garantera transparens.49 The Global Plastic Action Partnership Under världsekonomiskt forums toppmöte lanse- rades ett nytt initiativ The Global Plastic Action Partnership (GPAP). Partnerskapet drivs av Världsekonomiskt forum tillsammans med och stödjs ekonomiskt av och samt av flera företag såsom , Dow och . GPAP syftar till att förhindra en ökad global marin nedskräp- ning till 2025 genom att samarbeta med offentliga och privata aktörer i kustnära ekonomier och omvandla ambitiösa åtaganden till konkreta åtgärder. Det första samarbetet inleds med eftersom det är ett land som är hårt drabbad av marin nedskräpning. Här har regeringen har tagit fram en nationell plan för att reducera marint skräp . 47https:///projects/plastics-pact. 48www.ellenmacarthurfoundation.org/news/a-line-in-the-sand-ellen-macarthur-foundation- launch-global-commitment-to-eliminate-plastic-pollution-at-the-source. 49https:///projects/global-commitment. Vad händer i omvärlden samarbeten med två kustnationer är på väg att inledas. Samtliga part- nerskap siktar på att ha investerbara lösningar på plats till 2020, som ska kunna anpassas och implementeras i andra länder.50 Allt fler företag och branscher sätter upp frivilliga åtaganden för att bidra till omställningen mot en mer hållbar plastanvändning. En vik- tig del för företagens trovärdighet är att åtagandena följs upp och att en utvärdering av vad som fungerade respektive inte fungerade görs. En sådan utvärdering kan göras av en oberoende tredje part eller av företagen internt beroende på hur skarpa uppsatta mål är. En del företag har anslutit sina åtaganden till andra initiativ såsom till exempel ”Global Commitment” vilket innehåller uppföljningsmekanismer. Den europeiska plastbranschen PlasticsEurope har, med anledning av , gjort ett frivilligt åtagande ”Plastics 2030 – PlasticsEurope’s Voluntary Commitment to increasing circularity and resource efficiency” gällande bland annat plastförpackningar. Målet är att till 2030 ska av plastförpackningarna i EU återanvändas, material- eller energiåtervinnas och till 2040 ska nivån vara 100 procent.51 Plastics Industry Circular Economy Voluntary Commitments Sex ledande organisationer52 inom plastindustrin i har antagit en gemensam frivillig ramöverenskommelse, ”Plastics 50www.weforum.org/press/2018/09/beyond-bags-bottles-and-straws-new-partnership-to- tackle-plastic-waste-from-source-to-sea. 51https:///application/files/6115/1700/8779/PlasticsEurope_Volunt ary_Commitment_16012018.pdf 52Plastics Recyclers Europe (PRE), Petcore Europe, European Carpet and (), Polyolefin Circularity Platform (PCEP Europe), European Plastics Converters (EuPC) och VinylPlus®. Vad händer i omvärlden Industry Circular Economy Voluntary Commitments – Towards Plastics ”, om att arbeta tillsammans genom hela värdekedjan med avsikten att till 2040 uppnå att av plastförpackningarna och av plastavfallet återvinns eller återanvänds. Genom existerande plattformar och nya samt frivilliga åtaganden om konkreta åtgärder och investeringar från industrin inom respektive område ska målsättningarna uppnås. Plastindustrin betonar att de frivilliga åtagandena är beroende av att , parlamentet och rådet samt nationella myndigheter åtar sig att möta upp med regulatoriska initiativ som främjar genomförandet.53 Circular är ett företagsforum som vill bidra till cirkulära materialflöden och en hållbar konsumtion genom samarbete i värde- kedjor och över branschgränser. Forumet fokuserar på fyra områden: design för cirkulär ekonomi, hållbar konsumtion, ökad tillgång och an- vändning av återvunnet material samt cirkulära värdekedjor. Utgångs- punkten är att företag har ett avgörande ansvar för att effektivisera materialanvändningen och klimatutsläppen. Företagen åtar sig att aktivt ta ansvar för en effektivare materialhantering samt att rapportera utifrån sina uppsatta mål kring cirkularitet. Företag som är producenter åtar sig att öka sina inköp av återvunnet material, effektivisera material- användningen och aktivt arbeta med design för återanvändning och återvinning. Visionen är cirkulära materialflöden och målet är att 2030 är ledande inom cirkulära materialflöden och driver utvecklingen internationellt. Forumet är initierat av Återvin- ningsindustrierna och ingår förutom dem också , H&M, , , , och Tarkett.54 innehåller att antal satsningar . Bland annat ska alla IKEA-produkter designas utifrån nya cirkulära princi- per, vilket innebär att produkter ska designas redan från början med 53www.plasticsconverters.eu/single-post/2018/01/16/European-Plastics-Industry-works- towards-50-plastics-waste-recycling-by-2040. 54www.recycling.se/cirkular-ekonomi/forum-for-cirkular-ekonomi. Vad händer i omvärlden målet att de ska kunna användas på nya sätt, repareras, återanvändas, säljas vidare och återvinnas. ska erbjuda tjänster som under- lättar för kunderna att ta hem, ta hand om och ge produkterna ett fortsatt liv. Vidare är målet att enbart förnybara och återvunna material ska användas. För plast har ett specifikt mål om att till ta bort alla engångsartiklar i plast från sortimentet globalt och från kund- och medarbetarrestauranger på varuhusen.55 Några initiativ inom dagligvaruhandeln Svensk Dagligvaruhandel har i sin färdplan56 satt upp ambitiösa mål- sättningar i form av att alla plastförpackningar ska vara materialåter- vinningsbara 2022 och ska plastförpackningarna dess- utom vara producerade i förnybar eller återvunnen råvara. Fokus ligger på återvunnen plast och förnybar plastråvara och inte på sub- stitution av plast. Men målen om materialåtervinningsbarhet och förnybar eller återvunnen råvara skulle även kunna inkludera substi- tution av plast i förpackningar där det är resurseffektivt. Förutom att Lidl står bakom Svensk Dagligvaruhandels färdplan lan- serade företaget i början på 2018 en global plaststrategi med målet att 2025 ska av all plast vara återvinningsbar och den to- tala plastanvändningen ska ha minskat . Strategin in- kluderar sortiment, butiker, leverantörer och lager (Thunborg, 2018). Läs om Lidls specifika arbete för att minska och effektivisera plastanvändningen i kapitel 4 Smartare användning. 55http://press.ikea.se/ikea-satter-fokus-pa-att-leva-hallbart-i-sin-nya-globala- hallbarhetsstrategi-people-planet-positive-2030/. 56http:///wp-content/uploads/2018/04/ffs_dagligvaruhandel.pdf. Vad händer i omvärlden Liksom Lidl står ICA bakom Svensk Dagligvaruhandels färdplan vilket bland annat innebär att deras egna produkter ska vara återvin- ningsbara eller gå att återanvända till 2022 och till 2030 ska de bestå av återvunnet eller förnybart material. antog ICA en plaststrategi som omfattar hela koncernen i både och . Som ett led i strategin införs pant på flera av ICA:s dryckes- förpackningar och ICA:s övergår till förpackningar till- verkade av återvunnen eller fossilfri råvara. Strategin innebär även att engångsartiklar av plast ska fasas ut till 2020.57 3.3.3Green Deals – ett gemensamt åtagande mellan näringslivet och staten I har regeringen arbetat med så kallade (gröna avtal). är överenskommelser mellan staten och olika aktörer om att genomföra miljöförbättringar. Överenskom- melserna kan innebära att staten förenklar regler och stödjer utveck- ling och nätverk samt bidrar med finansiering.58 För att ett initiativ ska kunna klassas som en övervägs bland annat i vilken mån initiativet har ett tydligt uttalat hållbarhetsmål inom relevanta områden, har potential att bidra till hållbar ekonomisk tillväxt och gå med lönsamhet samt inspirera andra aktörer att bidra till miljö- förbättringar. Vidare behöver initiativet visa på genomförandehinder som centrala myndigheter kan bistå med att lösa. Initiativen förvän- tas visa på snabba resultat, företrädesvis inom loppet av . har fått en del kritik (även i sin egen utvärdering) då miljö- resultaten ofta är otydliga (Ganzevles et al., 2017). kräver ett relativt omfattande juridiskt och administrativt arbete. Utifrån den kritik som erhållit samt den relativt omfatt- ande arbetsbördan som överenskommelserna ändå kräver föreslår inte utredningen att ska implementera rakt av. Däremot anser utredningen att det kan vara intressant att överväga i vilken mån och på vilket sätt mer formaliserade överenskommelser 57www.icagruppen.se/arkiv/pressmeddelandearkiv/2018/ica-gruppen-slutar-salja- engangsartiklar-av-plast/. 58www.greendeals.nl/english. Vad händer i omvärlden mellan stat och näringsliv skulle kunna bidra till att stärka en hållbar plastanvändning i . 3.4Många vill agera och en gemensam riktning efterfrågas Det finns ett stort intresse bland privata och offentliga aktörer, både på nationell och internationell nivå, att arbeta för en mer hållbar plastanvändning. Det pågår en mängd olika initiativ från näringslivet där flera aktörer har satt upp ambitiösa målsättningar för sin använd- ning av plast till exempel i form av en ökad återanvändning, minskad och effektivare användning av plast samt en övergång från fossil rå- vara till förnybar eller återvunnen råvara. Det pågår också ett stort antal forsknings- och innovationsprojekt med koppling till en håll- bar plastanvändning. Regeringen har lanserat olika strategier och program som har bäring på frågan och flera kommuner arbetar aktivt för att ställa om. Men det saknas en gemensam målbild och framför allt en samlande kraft som kan styra arbetet i en gemensam riktning och därmed skapa en reell förändring. Vi vill därför uppmana rege- ringen att ta tillvara det aktiva engagemang som finns och agera så fort som möjligt i frågan. Vi upplever att samarbetsviljan är stor och ser därför inga problem med om vissa initiativ delvis går in i varandra. 3.4.1Behövs en plaststrategi? Utredningen ser likheter med de förslag som läggs i detta betän- kande och komponenter som finns med i andra länders strategier kring plast och plastanvändning. En väg framåt skulle kunna vara att utveckla en svensk ”plaststrategi” eller handlingsplan. En fördel med en gemensam strategi är att fler kan enas kring samma mål och kring vägen dit. Vidare tydliggör en sådan strategi eller handlingsplan på ett enkelt sätt vad staten vill uppnå och hur det ska uppnås, och bud- skapet kan därmed relativt enkelt kommuniceras ut till olika aktörer, allmänheten och omvärlden. Utredningen ser att det finns ett värde i att regeringen tar fram en strategi eller handlingsplan, be- dömer vi att en snabbare väg framåt kan vara att regeringen satsar resurser på att tillgodose de behov som utredningen har identifierat. Vad händer i omvärlden 3.4.2En dedikerad resurs för att driva omställningen till en hållbar plastanvändning Utredningens förslag: Att regeringen tillsätter en nationell resurs för samordning av plastfrågan. Utredningen har genom kontakter med olika aktörer och genom- förda workshops i huvudsak identifierat följande behov: •en övergripande målbild kring plast och plastanvändning som kan styra utvecklingen och som olika aktörer och initiativ kan förhålla sig till, •en samlande kraft som kan agera motor och bidra till att styra arbetet i en gemensam riktning till exempel i relaterade frågor där enskilda aktörer inte kan driva frågan själva utan behöver kraft utifrån, •en ökad samverkan genom värdekedjan då en uttalad och lång- siktig samverkan mellan aktörer i värdekedjan ses som en avgör- ande pusselbit för en lyckad omställning, •ökad kunskap om plast och information till och från relevanta aktörer samt •ökat fokus på plast inom andra relevanta pågående arbeten och initiativ. Mot bakgrund av detta ser vi ett fortsatt behov av nationell samord- ning mellan alla typer av aktörer. Fördelarna med detta är: •En samlande punkt för att stötta regering och myndigheter med inspel till det politiska arbete som pågår skapas, ges möjlighet att sprida kunskap om vad som pågår i den politiska sfären till berörda aktörer. •Frågan kan kopplas till en neutral part som har mandat att samla aktörer längs värdekedjan för att driva olika frågor. Vad händer i omvärlden •Den positiva utveckling som sker i form av exempelvis nä- ringslivsinitiativ och aktiva kommuner kan bättre fångas upp och kanaliseras till en mer kraftfull omställning. Möjligheten att säker- ställa att kunskap och information tas fram och sprids mellan och till relevanta aktörer ökar. I pågår många initiativ men dessa behöver ”förpackas” och spridas på ett sådant sätt att en tydlig helhetsbild framträder. •En sådan resurs kan också underlätta för att få en helhetsbild över olika projektsatsningar och utlysningar som pågår och startas. •Det arbete som en samlande plastresurs bedriver skulle kunna kopplas till om vill göra internationella åtaganden. Det finnas flera vägar framåt för att realisera ovanstående. Utred- ningen belyser nedan olika alternativ, dessa kan genomföras separat eller kombineras beroende på vilken effekt som önskas och tillgäng- liga resurser. Omfattning och längd på ett uppdrag beskrivet enligt nedan kan förstås variera. Vid ett bredare angreppssätt i form av en övergripande samlande resurs ser utredningen att arbetet behöver fortlöpa , förslagsvis tre till medan en mer avgränsad utredning av en fråga kan genomföras . Oavsett vilket alternativ regeringen väljer att eventuellt gå vidare med behövs en tydlig kommunikation ut till aktörer, allmänhet och omvärlden om vad staten vill uppnå och hur. En del av Delegationen för cirkulär ekonomi Vi anser att flertalet av de uppgifter som Delegationen för cirkulär ekonomi har (se avsnitt 3.2.1) överensstämmer med de behov som utredningen har identifierat för att ställa om till en mer hållbar plast- användning. Då cirkulär ekonomi spänner över ett brett område föreslår vi att ett speciellt ”plastfokus” läggs in som ett underlig- gande område inom delegationen. Fördelarna med detta är att ge- nom att placera frågan om en hållbar plastanvändning under Dele- gationen för cirkulär ekonomi sätts denna in i ett större samman- hang som pågående initiativ ges en nationell kontext att förhålla sig till och samverka inom. Möjligheten att skapa synergier Vad händer i omvärlden och säkerställa att hållbar plastanvändning intar en tydlig roll i rele- vanta initiativ och arbeten ökar. Delegationen ska bland annat utar- beta en strategi för dess arbete med en omställning till en cirkulär och biobaserad ekonomi, inklusive hur omställningen kan stimuleras på olika nivåer i samhället. I relation till en sådan strategi ser utred- ningen att det skulle vara möjligt att till exempel arbeta fram gemen- samma mål för att nå en hållbar plastanvändning. Genom att placera frågan om en hållbar plastanvändning under Delegationen för cirkulär ekonomi kan plastfrågan på ett naturligt sätt lyftas in i delegationens arbete och samordnas med övriga ar- betsuppgifter som delegationen har. Härigenom skapas en möjlighet till en samlande och drivande kraft. Däremot är det möjligen inte lika lämpat för att utreda enskilda frågor om till exempel styrmedel. Ett sådant utökat mandat kräver extra resurser till Delegationen för cirkulär ekonomi och dess sekretariat. En ny bred kommitté för genomförande av en hållbar plastanvändning eller kommittéer för specifika frågor? I detta betänkande lämnas ett antal förslag samt framhålls områden inom vilka vidare utredning behövs, sådana områden är: •ekonomiska incitament/tvång för att öka efterfrågan på återvun- nen råvara, •avfallsförebyggande åtgärder och smartare användning, •skapa ”forum” för fortsatt samverkan, •fortsatt ”neutral” belysning av forskning inom feedstock återvin- ning och förnybar råvara samt Dessa frågor ligger som tidigare nämnts i linje med vad andra länder pekar ut i sina strategier relaterat till hållbar plastanvändning. För att komma vidare till faktisk implementering kan det vara värdefullt med en ny kommitté med ett brett angreppssätt för att driva om- ställningen mot en hållbar plastanvändning. En sådan utredning skulle kunna fokusera på genomförandet av de behov som identifi- erats i denna utredning exempelvis ovanstående punkter samt vara Vad händer i omvärlden ett alternativ till att inrätta en dedikerad resurs under Delegationen för cirkulär ekonomi. En kommitté med ett bredare direktiv kan ut- göra den samlade kraften som efterfrågas och stötta både regering och andra aktörer i arbetet mot en hållbar plastanvändning som den också kan utreda mer avgränsande frågor. Den skulle även kunna bistå regeringen med att ta fram en strategi eller handlingsplan om regeringen så önskar. Alternativt kan utpekade behov och fråge- ställningar (se ovanstående punkter) utredas var för sig genom mer specifika kommittédirektiv till exempel en utredning om ekonomiska styrmedel för att öka efterfrågan på återvunnen råvara. Utredningen anser att det sistnämnda alternativet med avgränsade utredningar bör kombineras med en dedikerad plastresurs under Delegationen för cirkulär ekonomi för att kunna skapa en drivande kraft. 3.4.3Mål för hållbar användning Gemensamma målbilder kan uppnås på flera sätt till exempel genom införande av etappmål inom miljömålssystemet, att det sätts mål kopplade till andra handlingsplaner eller att det skapas ett tydligt nationellt sammanhang via andra kanaler där frågan om en hållbar plastanvändning kan drivas med kraft. Givet intresset i frågan bedö- mer vi att intressenter längs värdekedjan skulle ställa sig bakom ett övergripande mål så som ”vi ska nå en hållbar plastanvändning”. Ett sådant övergripande mål behöver brytas ner i delmål som är relevanta för respektive aktör, till exempel minskad användning av vissa pro- dukter, minskad materialåtgång, ökad livslängd, mängd använd åter- vunnen råvara etc. I ser vi många initiativ som kan ligga till grund för utveckling av delmål (till exempel användning av åter- vunnen eller förnybar råvara i en viss utsträckning i produkter). Frå- gan är om dessa frivilliga initiativ och åtaganden kommer att räcka hela vägen eller om regeringen på något sätt behöver stötta med åt- gärder för att underlätta för de företag/offentliga verksamheter som sätter mål i framkant. Vad händer i omvärlden Etappmål för en hållbar plastanvändning Utredningens förslag: Att regeringen utreder möjligheten att införa etappmål för en hållbar plastanvändning genom att an- tingen ge Miljömålsberedningen (Dir. 2018:44) eller en ny kom- mitté i uppdrag att i samråd med Delegationen för cirkulär eko- nomi utreda detta. Det finns etappmål inom miljökvalitetsmålet Begränsad klimat- påverkan samt inom områdena avfall, biologisk mångfald, farliga äm- nen och luftföroreningar (miljömål, 2018). Införandet av etappmål som visar vad kan göra och tydliggör var insatser bör sättas in för att uppnå en hållbar plastanvändning skulle sanno- likt bidra till att stärka omställningen i den riktningen. Utredningen anser därför att en ny kommitté (avsnitt 3.4.2) alternativt Miljömålsberedningen, i tillägg till nuvarande kommitté- direktiv, bör ges i uppdrag att i samråd med Delegationen för cirku- lär ekonomi utreda och värdera nyttan av att införa etappmål som stärker offentliga och privata aktörers omställning till en hållbar plastanvändning. Detta kan göras exempelvis i form av etappmål om minskad nedskräpning, minskad användning av onödiga produkter, ökad materialåtervinning av plastavfall, ökad mängd återvunnen plastråvara etc. miljömål är det nationella genomförandet av den ekolo- giska dimensionen av de globala hållbarhetsmålen (avsnitt 3.1.1). I en skrivelse till regeringen pekar på behovet av fler tydliga etappmål i miljömålssystemet som en del av det nationella genomförandet av Agenda 2030 (, 2017). har Miljömålsberedningen (M 2010:04) fått i tilläggsuppdrag (Dir 2018:44) att föreslå en strategi för förstärkt åtgärdsarbete för beva- rande och hållbart nyttjande av hav och resurser. Strategin ska bidra till att relevanta delar av Generationsmålet och de berörda miljökvalitetsmålen nås samt bidra till genomförande av mål 14 i Agenda om att bevara och nyttja haven och de resur- serna på ett hållbart sätt. Beredningen ska utreda behovet av och vid behov föreslå nya havsanknutna etappmål inom miljömålssystemet. Vad händer i omvärlden Utgångspunkten ska vara kopplingen mellan miljömålssystemet och Agenda 2030. Ett exempel som lyfts fram som ett område där det kan finnas behov av etappmål är för att stärka kopplingen mellan mål 14 och miljökvalitetsmålet Giftfri miljö, särskilt med hänsyn till behovet av etappmål för marint skräp och mikroplaster. Ett annat är ett eventuellt behov av att stärka kopplingen mellan mål 14 och mål 12 om hållbar produktion och konsumtion. Utredningen väl- komnar att Miljömålsberedningen har fått i uppdrag att utreda dessa frågor samt bedömer det som troligt att det behövs etappmål för marint skräp och mikroplaster. Miljömålsberedningen har i uppdrag att fokusera på frågor som berör flera samhällsintressen eller politikområden. Eftersom många mål har internationella kopplingar ska beredningen också visa på vilka frågor som behöver drivas inom EU och internationellt. En hållbar plastanvändning berör i hög grad flera samhällsintressen och politikområden och står högt upp på den internationella agendan.