sou · H6B322 · 2018-03-28 00:00:00 — Den kommun i vilken utlänningen är folkbokförd vid utgången av andra månaden efter den månad då utlänningen först togs emot i en kommun, har rätt till av schablonersättningen. Rätt till den resterande delen av schablonersättningen har den kommun där utlänningen är folkbokförd vid utgången av perioden. 13 § Om utlänningen flyttar till en ny kommun före utgången av andra månaden efter den månad då han eller hon först togs emot i en kommun och är folkbokförd där vid utgången av andra månaden, har den nya kommunen rätt till ersättning motsvarande av schablonersättningen som extra ersättning. 14 § Om utlänningen flyttar till en ny kommun under en ersätt- ningsperiod och är folkbokförd där vid utgången av perioden, har denna kommun rätt till ersättning motsvarande av scha- blonersättningen som extra ersättning. Detta gäller under förut- sättning att flytten äger rum inom 18 kalendermånader från det första mottagandet. Rätten till ersättning för mottagandet av ensamkommande barn och unga 15 § En kommun har rätt till ersättning enligt 17–19 §§ för mot- tagandet av ensamkommande barn som omfattas av 4–6 §§. Med ensamkommande barn avses barn som vid ankomsten till är skilda från båda sina föräldrar eller från någon annan vuxen person som får anses ha trätt i föräldrarnas ställe, eller som efter ankomsten står utan någon sådan ställföreträdare. Rätten till ersättning gäller endast så länge barnet är att anse som ensamkom- mande. En kommun har även rätt till ersättning enligt 20–21 §§ för mot- tagandet av personer som har fyllt 18 men inte , som har varit ensamkommande barn och som omfattas av 4–6 §§. 16 § Ersättning för mottagandet av ensamkommande barn och unga enligt 17–18 och 20–21 §§ ska lämnas till den kommun som i enlighet med 2 a kap. 4 § socialtjänstlagen (2001:453) behåller ansva- ret för stöd och hjälp åt en enskild som till följd av ett beslut av kommunen vistas i en annan kommun. Ersättning för mottagande av ensamkommande barn 17 § Schablonersättning ska lämnas med xx kronor per barn och dygn för kostnader för sådan vård i ett annat hem än barnets eget som ges till ett ensamkommande barn med stöd av socialtjänstlagen (2001:453) eller lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga. 18 § Ersättning ska lämnas för kostnader för vård som ges till ett ensamkommande barn med stöd av lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga. Ersättning ska även lämnas för kostnader för vård när det finns ett vårdbehov på grund av sådana förhållanden som avses i 2 eller 3 § samma lag men vården ges med stöd av socialtjänstlagen (2001:453). Ersättning ska lämnas för kommunens faktiska kostnad per barn och dygn för den del av kostnaden som överstiger beloppet för scha- blonersättningen. 19 § En kommun som får ersättning enligt 17 eller 18 §§ har också rätt till ersättning för kostnader för god man och särskilda kost- nader inom för ensamkommande barn i form av en schablonersättning med xx kronor per barn. Ersättning för mottagande av ensamkommande unga 20 § Schablonersättning ska lämnas med xx kronor per person och dygn för mottagandet av en person som 1.har fyllt 18 men inte , 2.har varit ensamkommande barn, och 3.inte har någon förälder som är folkbokförd i . 21 § För personer som har fyllt 18 men inte och som har varit ensamkommande barn ska ersättning lämnas för kostnader för vård som ges med stöd av lagen (1990:52) med särskilda bestäm- melser om vård av unga. Ersättning ska även lämnas för kostnader för vård när det finns ett vårdbehov på grund av sådana förhållan- den som avses i 3 § samma lag men vården ges med stöd av social- tjänstlagen (2001:453). Rätten till ersättning förutsätter att vården har påbörjats . Ersättning ska lämnas för kommunens faktiska kostnad per per- son och dygn. Om schablonersättning har betalats ut enligt 20 §, ska ersättning lämnas för den del av kostnaden som överstiger be- loppet för schablonersättningen. Ersättning för kostnader för hälsoundersökning 22 § Ett landsting har rätt till ersättning för hälsoundersökning av en utlänning som omfattas av 4–6 §§ och som inte har om- fattats av lagen (xxxx:xx) om mottagande av asylsökande och vissa andra utlänningar. En hälsoundersökning enligt första stycket ersätts i form av en schablonersättning med x kronor. I ersättningen ingår kostnader för tolk i samband med hälsoundersökningen. Ersättning för betydande kostnader för vård och omsorg 23 § En kommun eller ett landsting har rätt till ersättning för be- tydande kostnader för vård och omsorg av en utlänning som om- fattas av 4–6 §§ och som avser 1.stöd och hjälp i boendet och för särskilda boendeformer för service och omvårdnad enligt socialtjänstlagen (2001:453), 2.insatser enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, 3.assistansersättning enligt socialförsäkringsbalken, 4.bostadsanpassningsbidrag enligt lagen (1992:1574) om bostads- anpassningsbidrag m.m., och 5.hälso- och sjukvård. Rätten till ersättning gäller efter det att utlänningen först togs emot i kommunen. Ersättningen betalas endast ut om kommunens sammanlagda kostnader eller sam- manlagda kostnader för en utlänning uppgått till lägst 300 000 kro- nor . 24 § Ersättning för kostnader enligt 18, 21, 23 §§ ska efter an- sökan betalas ut kvartalsvis i efterskott. En ansökan om ersättning enligt 23 § ska ha kommit in till Migra- tionsverket från utgången av den tolvmånaders- period ansökan avser. En ansökan om övriga ersättningar enligt första stycket ska ha kommit in till från utgången av det kvartal som ansökan avser. 25 § Schablonersättning enligt 8–9, 10–14, 17, 19–20 och 22 §§ ska betalas utan att en ansökan behöver göras. 26 § Ersättning enligt 8–9 § ska betalas ut före utgången av april månad varje kalenderår. Ersättning enligt 12 § andra stycket ska betalas ut vid utgången av månaden efter den månad då utlänningen togs emot i kommunen. Ersättning enligt 12 § tredje stycket ska betalas ut vid utgången av månaden efter den månad då utlänningen togs emot i kom- munen. Resterande delen av schablonersättningen betalas ut för peri- oder som omfattar tre kalendermånader (ersättningsperiod). Utbetal- ning av schablonersättningen ska göras månaden efter utgången av varje ersättningsperiod. Ersättningen enligt 13 § ska betalas ut som ersättning enligt 12 § tredje stycket. Ersättningen enligt 14 § ska betalas ut månaden efter utgången av den ersättningsperiod under vilken utlänningen flyttat. Ersättning enligt 17 § ska betalas ut kvartalsvis inom en månad från det kvartal som ersättningen avser och ersättning. Ersättning enligt 19 § ska betalas ut inom en månad från det att ersättning enligt 17 § har betalats ut till en kom- mun. Ersättning enligt 20 § betalas ut kvartalsvis från det kvartal som ersättningen avser. Ersättning enligt 22 § betalas ut kvartalsvis inom en månad från det kvartal som ersättningen avser. Utbetalning får göras efter de angivna tidpunkterna om det finns särskilda skäl. Skyldigheten att lämna uppgifter 27 § Kommuner och landsting är skyldiga att lämna Migrations- verket de uppgifter som krävs för att verket ska kunna bedöma deras rätt till ersättning enligt denna förordning. 28 § En mottagare av ersättning enligt denna förordning är åter- betalningsskyldig om ersättningen har lämnats på felaktig grund eller med för högt belopp. Om ett fel som avses i första stycket inte har orsakats av mot- tagaren, är denna återbetalningsskyldig endast om mottagaren in- sett eller skäligen borde ha insett felet. En upplysning om bestämmelserna i denna paragraf ska tas in i beslutet om ersättning. 29 § Om en mottagare är återbetalningsskyldig enligt 28 §, ska den myndighet som beslutat om ersättningen besluta att återkräva det felaktigt utbetalda beloppet. Om det finns särskilda skäl för det, får ett krav på återbetalning efterges helt eller delvis. 30 § I 22 a § förvaltningslagen (1986:223) finns bestämmelser om överklagande till allmän förvaltningsdomstol. 31 § får, efter att ha gett Kommuner och Landsting tillfälle att yttra sig, meddela föreskrifter om verk- ställighet av denna förordning. Denna förordning träder i kraft , då förordningen (2010:1122) om statlig ersättning för insatser för vissa utlänningar och förordningen (1990:927) om statlig ersättning för flyktingmot- tagande m.m. ska upphöra att gälla. 1.28Förslag till förordning om statlig ersättning för hälso- och sjukvård till asylsökande Regeringen föreskriver följande. 1 § Denna förordning innehåller bestämmelser om statlig ersätt- ning till landsting och öppenvårdsapotek för kostnader för hälso- och sjukvård samt kostnader för tandvård och receptförskrivna läke- medel som de har för vissa utlänningar. Förordningen gäller även för kommun som inte ingår i ett landsting. 2 § prövar frågor om och betalar ut ersättning enligt denna förordning. Rätten till ersättning för landsting 3 § Ersättning får ges för hälso- och sjukvård som enligt andra och tredje stycket lämnas till utlänningar som 1.avses i 2 § lagen (xxxx:xx) om mottagande av asylsökande och vissa andra utlänningar, och 2.hålls i förvar enligt utlänningslagen (2005:716). För personer som fyllt ges ersättning för omedelbar vård och vård som inte kan anstå, mödrahälsovård, förlossnings- vård, preventivmedelsrådgivning, vård vid abort, vård och åtgärder enligt smittskyddslagen (2004:168) samt omedelbar tandvård och tandvård som inte kan anstå. För personer som inte fyllt samt för personer som avses i 5 § och som har beviljats uppehållstillstånd som föranleder folk- bokföring i ges ersättning för hälso- och sjukvård samt tand- vård. 4 § Ersättning får ges för en hälsoundersökning per utlänning som avses i 2 § lagen (xxxx:xx) om mottagande av asylsökande och vissa andra utlänningar och som är registrerad vid ett mottagandecenter. 5 § För utlänningar som vistas på ett statligt ordnat boende får ersättning enligt 3 och 4 §§ ges även efter det att de har beviljats uppehållstillstånd, om utlänningarna inte anvisats eller kunnat ut- nyttja en anvisad plats i en kommun. För utlänningar som inte vistas på ett statligt ordnat boende när de beviljas uppehållstillstånd finns rätten till ersättning kvar under en månad från det att tillstånd har beviljats. 6 § Ersättning enligt 3–5 §§ får inte ges för vård av utlänningar som enligt 32 § lagen (xxxx:xx) om mottagande av asylsökande och vissa andra utlänningar inte har rätt till bistånd. Ersättning till landsting för hälso- och sjukvård 7 § Hälso- och sjukvård enligt 3 och 5 §§ ersätts i form av en schablonersättning som lämnas med ett visst belopp per kvartal och person för utlänningar som bor inom och som är regi- strerade hos den i kvartalet. Schablonersättningen som ges för barn är x kronor för barn till och med . För vuxna ges schablonersättning med x kronor för personer från och med till och med och med x kronor för personer som är eller äldre. Kostnader för tolk, hjälpmedel och transport eller sjukresa i sam- band med vård som ger rätt till ersättning inkluderas i schablon- ersättningen. Ersättning till landsting för hälsoundersökning 8 § Ett landsting har rätt till schablonersättning för hälsounder- sökningar enligt 4 §. I ersättningen inkluderas kostnader för tolk i samband med hälsoundersökningen. Ersättningen betalas ut till det landsting där utlänningen är regi- strerad i mottagandecenter. Ersättningen är xx kronor per person. Ersättning till landsting för kostnadskrävande vård 9 § För vård åt utlänningar som avses i 3 och 5 §§ får Migrations- verket betala ut särskild ersättning, om kostnaden för en vård- kontakt uppgår till mer än xx kronor beräknad enligt riksavtalet för hälso- och sjukvård. Den särskilda ersättningen ska motsvara den kostnad som överstiger xx kronor och ska beräknas enligt riksavtal- ets bestämmelser. Om behandling av vårdnadshavare är nödvändig för barnets vård inom barn- och ungdomspsykiatrin ska även kost- naderna för sådan behandling ingå i en vårdkontakt. 10 § Öppenvårdsapotek har rätt till ersättning av staten för recept- förskrivna läkemedel för utlänningar som avses i 2 § lagen (xxxx:xx) om mottagande av asylsökande och vissa andra utlänningar samt för utlänningar som hålls i förvar enligt utlänningslagen (2005:716). För utlänningar som vistas på ett statligt ordnat boende får er- sättning för receptförskrivna läkemedel ges även efter det att de har beviljats uppehållstillstånd, om utlänningen inte anvisats eller kunnat utnyttja en anvisad plats i en kommun. För utlänningar som inte vistas på ett statligt ordnat boende när de beviljas uppehållstillstånd finns rätten till ersättning kvar under en månad från det att tillstånd har beviljats. Rätt finns inte till ersättning för utlänningar som enligt 32 § lagen (xxxx:xx) om mottagande av asylsökande och vissa andra utlän- ningar inte har rätt till bistånd. 11 § Ersättning för kostnader enligt 9 § ska efter ansökan betalas ut efter avslutad vårdkontakt. Vid långvarig vårdkontakt får utbetalning ske kvartalsvis i efterskott. Ansökan om ersättning enligt 9 § ska ha kommit in till Migra- tionsverket senast efter utgången av det kalenderår då vårdkontakten avslutades. 12 § Schablonersättning enligt 7 och 8 §§ ska betalas ut utan att en ansökan behöver göras. Ersättningen enligt 7 § betalas ut i den månad som följer varje kvartalsskifte. Ersättningen enligt 8 § betalas ut kvartalsvis i efterskott. Utbetalning får göras efter de angivna tidpunkterna om det finns särskilda skäl. Skyldigheten att lämna uppgifter 13 § Landsting och kommuner är skyldiga att lämna Migrations- verket de uppgifter som krävs för bedömningen av deras rätt till er- sättning enligt denna förordning. 14 § får, efter att ha gett Kommuner och Landsting tillfälle att yttra sig, meddela föreskrifter om verk- ställighet av denna förordning. 15 § Ersättning som ett landsting har tagit emot enligt denna för- ordning får krävas åter helt eller delvis om den betalats ut till följd av att har lämnat oriktiga eller ofullständiga uppgifter. Om ett fel som avses i första stycket inte har orsakats av mot- tagaren av ersättningen, är mottagaren återbetalningsskyldig om han eller hon insett eller skäligen borde ha insett felet. En upplysning om bestämmelserna i denna paragraf ska tas in i beslutet om ersättning. 16 § I 22 a § förvaltningslagen (1986:223) finns bestämmelser om överklagande till allmän förvaltningsdomstol. Andra beslut än be- slut enligt 8–10 §§ får dock inte överklagas. Denna förordning träder i kraft , då förordningen (1996:1357) om statlig ersättning för hälso- och sjukvård till asyl- sökande upphör att gälla. 1.29Förslag till förordning om ändring i förordningen (2000:628) om den arbetsmarknadspolitiska verksamheten Regeringen föreskriver att det i förordningen (2000:628) om den arbetsmarknadspolitiska verksamheten ska införas en ny paragraf, 6 c §, av följande lydelse. Skyldigheten att upprätta en individuell handlingsplan och att i en aktivitetsrapport redovisa åt- gärder som har vidtagits för att ta sig ur arbetslöshet gäller inte för utlänningar som omfattas av lagen (xxxx:xx) om mottagande en asyl- sökande och vissa andra utlän- Denna förordning träder i kraft . 1.30Förslag till förordning om ändring i förordningen (2000:634) om arbetsmarknadspolitiska program Regeringen föreskriver att 7 a och 9 §§ förordningen (2000:634) om arbetsmarknadspolitiska program ska ha följande lydelse. En anvisning till ett program ska avse verksamhet på heltid. En anvisning får dock avse verksamhet på deltid, om den enskildes arbetsutbud understiger det arbetsutbud som motsvarar verksam- het på heltid och detta beror på 1.sjukdom eller sådan funktionsnedsättning som medför ned- satt arbetsförmåga, 3.annat hinder som anmälts till och godtagits av Arbetsförmed- lingen. I fall som avses i andra stycket ska anvisningen göras för tid som motsvarar arbetsutbudet. En anvisning får även avse verksamhet på deltid i en omfattning som understiger den enskildes arbetsutbud om han eller hon sam- tidigt arbetar, tar del av en arbetsmarknadspolitisk insats eller av vuxenutbildning i svenska för invandrare eller motsvar- ande utbildning vid folkhögskola enligt 24 kap. skollagen (2010:800). Den sammanlagda tiden ska i dessa fall motsvara hans eller hennes arbetsutbud. En anvisning får även avse verksamhet på deltid i en omfatt- ning som understiger den enskildes arbetsutbud om han eller hon om- fattas av lagen (xxxx:xx) om mot- tagande av asylsökande och vissa andra utlänningar. Kravet i 8 § första stycket att den som anvisas ska ha fyllt gäller inte för 1.unga med funktionshinder, 2.personer som omfattas av lagen (2010:197) om etablerings- insatser för vissa nyanlända invandrare, 3.personer som deltar i programmet stöd till start av närings- verksamhet enligt 18–19 a §§, 4.personer som deltar i för- beredande insatser i form av folk- högskoleutbildning i studiemoti- verande syfte enligt 30 § andra stycket 3, och 5.personer som har fyllt och som står långt ifrån arbets- marknaden eller, när det gäller anvisningar till arbetspraktik, som har fyllt och omfattas av ett utbildningskontrakt enligt för- ordningen (2015:502) om viss samverkan om unga och ny- anlända. 4.personer som deltar i för- beredande insatser i form av folk- högskoleutbildning i studiemoti- verande syfte enligt 30 § andra stycket 3, 5.personer som har fyllt och som står långt ifrån arbets- marknaden eller, när det gäller anvisningar till arbetspraktik, som har fyllt och omfattas av ett utbildningskontrakt enligt för- ordningen (2015:502) om viss samverkan om unga och ny- anlända, och 6.personer som fyllt och som omfattas av lagen (xxxx:xx) om mottagande av asylsökande och vissa andra utlänningar. Denna förordning träder i kraft . 1.31Förslag till förordning om ändring i förordningen (2017:819) om ersättning till deltagare Regeringen föreskriver att det i förordningen (2017:819) om ersätt- ning till deltagare i arbetsmarknadspolitiska insatser ska införas en ny paragraf, 1 kap. 1 a §, av följande lydelse. Förordningen ska inte tillämpas avseende sådana deltagare i arbets- marknadspolitiska insatser som omfattas av lagen (xxxx:xx) om mottagande av asylsökande och vissa andra utlänningar. Denna förordning träder i kraft . 2 Uppdrag och arbete har i uppdrag att föreslå åtgärder för att skapa ett sammanhållet system för mottagande och bosättning av asylsökande och nyanlända. Utredningen ska utreda och lämna för- slag inom följande områden: –Bosättning av asylsökande och nyanlända samt anvisning av ensam- kommande barn. –Överenskommelser med kommuner. –Ansvarsfördelning mellan myndigheter. –Organiserad sysselsättning. –Statlig ersättning till kommuner och landsting. I utredningens direktiv understryker regeringen att nuvarande ord- ning för mottagande av asylsökande och nyanlända saknar ett hel- hetsperspektiv. Varken staten eller kommunerna har något samlat mandat eller ansvar som främjar kontinuitet vilket försvårar möjlig- heterna att uppfylla samhällets mål för verksamheten. Regeringen understryker särskilt den otillräckliga kapaciteten i mottagandet, det splittrade ansvaret för bosättningen, att bristen på meningsfull sysselsättning passiviserar och den krångliga regleringen av de stat- liga ersättningarna till kommuner och landsting.1 1 Dir. 2015:107. 2.1.1Utredningen har fått tre tilläggsdirektiv Utredningen har också fått tre tilläggsdirektiv.2 beslutade regeringen att uppdraget i sin helhet skulle slut- redovisas . Genom tilläggsdirektiv fick utredningen i upp- drag att inom ramen för befintligt uppdrag även föreslå utform- ningen av ett system för tidiga insatser för asylsökande där dag- ersättning kopplas till deltagande. Utredningen fick också i uppdrag att undersöka förutsättningarna för att införa en möjlighet att sätta ned dagersättningen även vid till exempel misskötsamhet från den asylsökandes sida eller vid annat agerande som försvårar mottagandet. beslutade regeringen om förlängd tid för utredningen till . Sedan regeringen beslutade om utredningens ursprungliga direktiv har mottagandet varit föremål för överväganden och beslut om för- ändringar från , regeringens och berörda aktörers sida. Bland de områden som har varit föremål för nya beslut kan nämnas ansvaret för bosättning, innehåll i och ansvar för tidiga insatser för asylsökande samt anvisning av ensamkommande barn och ersätt- ningarna för mottagandet av ensamkommande barn. Bosättnings- lagen har också börjat tillämpas. beslut om tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i är ytterligare en omständighet som har påverkat förutsättningarna för hur ett nytt mottagandesystem bör vara utformat. Regeringen har också beslutat om tilläggsdirek- tiv till utredningen. Detta har gjort att det har funnits anledning att löpande tolka och klargöra direktivens aktuella innebörd. 2 Dir. 2016:112, dir. 2017:48 och dir. 2017:101. Arbetet har bedrivits på sedvanligt sätt. Utredningen har hållit tolv sammanträden med de sakkunniga och experter som regeringen för- ordnat. Utredningen har tagit del av ett betydande antal rapporter, be- tänkanden, studier och andra underlag från myndigheter, kommun- sektorn, civila samhällets organisationer och forskare. Till grund för utformandet av utredningens överväganden och förslag har vi genomfört analyser av nuvarande ordning vilka har samlats i ett analysunderlag. Utredningen har genomfört studiebesök och möten med rele- vanta aktörer i och i andra länder.3 Inte minst har före- trädare för kommunsektorn liksom regionala aktörer haft en viktig roll i att förse utredningen med underlag och reflektioner. har fört en löpande dialog med före- trädare för organisationer i det civila samhället och arbetsmark- nadens parter liksom med olika aktörer på bostadsmarknaden. På motsvarande sätt har vi fört dialog med företrädare för forskarsam- hället. Andra externa aktörer av intresse för utredningen har varit , statliga utredningar och samordnare. Den särskilde utredaren och sekretariatet har även medverkat vid konferenser, möten och i andra sammanhang där utredningens frågor har disku- terats.4 har utformat redovisningen av vårt arbete som ett förslagsbetänkande. Det innebär att betänkandet i huvudsak fokuserar på våra förslag till hur mottagandet bör förändras. På en viktig punkt avviker betänkandet från hur ett betänkande vanligtvis ser ut. Det gäller frågan om vem som ska vara ansvarig för att ordna boende för och erbjuda insatser till asylsökande. Här presenterar vi två alternativ: utredningens huvudförslag att staten 3Mottagandeutredningen har under arbetet besökt och studerat mottagandesystemen i , , , och . 4Se bilaga 5. och kommunsektorn delar på ansvaret, och vårt alternativa upplägg att staten ensamt ansvarar för detta. Anledningen till att vi har valt att göra så är att det under arbetets gång framkommit att tilliten mellan staten och kommun- sektorn är förhållandevis skör. Det gäller inte minst bristen på tillit gällande finansieringen och ersättningarna till kommunsektorn samt mottagandet av nyanlända invandrare i kommunerna. Enligt vår bedömning riskerar denna brist på tillit att försvåra ett effektivt genomförande av utredningens huvudförslag. Det är därför moti- verat att även presentera ett alternativt upplägg. I betänkandet redovisar vi helheten i det reformpaket vårt arbete mynnat ut i. Av detta skäl redovisar vi inte hela det analysarbete som har legat till grund för förslagen. I stället kommenterar vi analysen i direkt anslutning till våra förslag och överväganden. Av samma skäl innehåller betänkandet enbart en kortfattad be- skrivning av nuvarande ordnings utveckling och förtjänster och brister. Vi har funnit detta tillvägagångssätt lämpligt eftersom regeringens direktiv är tydligt när det gäller de problem och utman- ingar som följer av nuvarande ordning. Merparten av de problem som regeringen beskriver i direktiven är väl kända och mottagan- dets aktörer har en relativt samstämmig problembild. Problemen är dessutom väl belysta och analyserade i ett flertal rapporter och utredningar.