sou · H6B329 · 2018-04-10 00:00:00 — Utmaningen för högskolorna ansågs bestå i att skapa fungeran- de tillvägagångssätt för bedömning och validering av tidigare för- värvad kunskap och att koppla dessa till kvalitetsarbetet inom utbildningen. 4.1.2Spridning av principer och utveckling av praxis För att implementera de gemensamma principerna för validering av tidigare lärande som den nationella arbetsgruppen tagit fram genom- fördes nationella projekt 2007–2009, av både universitet och yrkes- högskolor, och genom universitetsrektorers råd och Rådet för yrkeshögskolornas rektorer. Syftet med projekten var att sprida rekommendationer och åtgärdsförslag och att utveckla högskolor- nas processer för en likvärdig och transparent bedömning. Projekten följdes av fortsatta satsningar för att utveckla kompe- om validering på lärosätena. Satsningen på kompetenshöjning bedrevs –2013 i form av ett socialfondsfinansierat projekt under ledning av vid . Seminarieserier genomfördes om bland annat reell kompetens som en tankemodell i högskolornas undervisning, individualiserade studier, metoder för validering, examinationsformer, och samarbete mellan högskolorna och arbetslivet. Målgruppen för kompetensutvecklingssatsningarna var framför allt lärare och handledare, men också stödpersonal vid högskolorna involverades. För att åstadkomma likvärdiga och transparanta bedömnings- processer genomfördes även praktiska workshops där fokus låg på att utveckla konkreta verktyg. Deltagare var lärare och ämnessakkunniga från olika lärosäten inriktat mot sju olika utbildningsområden. 4.1.3Stark koppling till vägledning och individuell studieplanering har ett väl utvecklat system för vägledning och individua- liserad studieplanering genom hela utbildningssystemet. De indivi- duella studieplanerna framhålls som ett bra verktyg för att synlig- göra kunskaper och färdigheter som studenten redan tillägnat sig genom tidigare studier eller erfarenhetsbaserat lärande. Studieplanen upprättas i allmänhet i början av högskolestudierna i samarbete mellan studenten och läraren eller en vägledare (tutor). I studieplanen lägger den studerande upp både målsättningar och tidtabell för sina studier. Information om möjligheten att få sitt tidigare lärande bedömt för tillgodoräknande lämnas till alla nya studenter under de inledande studieveckorna. En ansökan om bedömning hanteras vanligen på fakultets- eller institutionsnivå. Lärosätet erbjuder stöd till den sökande både under ansökningsprocessen och inför bedömningen och valideringsprocessen sker i dialog mellan den studerande och högskolan. Bedömningen av kunskaper och färdigheter från tidigare lärande baseras oftast på portfoliometoden i kombination med intervju. 4.1.4Omfattningen av erkännande av tidigare lärande Alla högskolor i har definierade processer och metoder på plats för erkännande av tidigare lärande. Av resultaten från enkäten framgår att en tredjedel av de 7 300 finska studenter som besvarat enkäten hade ansökt om tillgodoräknande för tidigare studier eller kunskaper och färdigheter som förvärvats på annat sätt. Över hälften av studenterna som ansökt om tillgodo- räknande uppgav att de också hade fått detta beviljat i den omfatt- ning som de önskat. En framgångsrik process för tillgodoräknande av tidigare lärande inverkade på hur nöjd studenten uppgav sig vara med sina studier. Antalet som ansökt om erkännande av tidigare lärande varierade både beroende på utbildningsområde och vad gäller sektor. Det var till exempel vanligare inom yrkeshögskola än vid forskningsuniver- sitet. var det mest vanligt förekommande att ansöka om tillgodoräknande för tidigare studier eller praktisk yrkesutbildning i . På andra plats kom ansökningar om erkännande av kun- skaper och färdigheter som utvecklats i yrkesverksamhet. Det tredje vanligaste var ansökningar om tillgodoräknanden för studier eller praktik i utlandet. /18 följs alla lärosätens verksamhet med validering upp av det finska . Uppföljningen är en del av departementets ordinarie styrning av högskolornas verksamhet. Det finländska utbildningssystemet skiljer sig från det svenska genom förekomsten av det så kallade öppna (avoin yliopisto), en utbildningsform som finns vid samtliga universitet och yrkeshögskolor. Det öppna syftar till att främja tillgäng- ligheten till högre utbildning. Det syftar också till att öka individens kunskaper och färdigheter, ge möjligheter till personlig utveckling och tillgång till det livslånga lärandet. Kurser vid det öppna univer- sitetet är öppna för alla oavsett ålder och bakgrund. De är avgifts- belagda och leder inte till en examen, men den som genomgått kurser med godkänt resultat inom det öppna kan tillgodo- räkna sig dessa när han eller hon blir student vid ett universitet eller en yrkeshögskola. Det öppna ger också en väg till högre utbildning som bidrar till en breddad rekrytering till högskolan. antal personer kan antas till universitet och högskolor på grundval av sina prestationer på det öppna kurser. I finns ingen lagstiftning som reglerar erkännandet av tidigare lärande för behörighet och tillgodoräknande. Verksamheten bygger i stället på samsyn och frivillig samverkan mellan många olika aktörer. Inom ramen för denna samverkan har den skotska kva- litetssäkringsorganisationen (for Higher Education, QAA) och en arbetsgrupp bestående av skotska lärosäten utvecklat en nationell struktur för erkännande av tidigare lärande inom högre utbildning. Den skotska referensramen för kvalifikationer, SCQF, är väl ut- vecklad och stödjer och underlättar lärosätenas arbete med erkän- nande av tidigare lärande. 4.2.1The Scottish Credit and Qualifications Framework nationella referensram för kvalifikationer för livslångt lärande (SCQF) ger information om hur olika kvalifikationer från såväl olika delar av utbildningssystemet som från arbetslivet förhåller sig till varandra. SCQF har varit i bruk . Inriktningen har sedan starten varit att alla former av bedömt lärande ska kunna inkluderas i ramverket.3 Ambitionen är att SCQF ska förbättra för- utsättningarna för och öka omfattningen av erkännande av infor- mellt och icke-formellt lärande och utgöra ett stöd för det livslånga lärandet. Både kvalifikationernas nivå och omfattning anges Till skillnad från den svenska referensramen för kvalifikationer, SeQF, så omfattar SCQF två parametrar – både en kvalifikations nivå och dess omfattning, uttryckt i antalet poäng (credit points4). 3Avsnittet bygger på möten 16–med ’, Development officer och , Head of quality and international development, SCQF Partnership. 4En credit point enligt SCQF motsvarar 10 timmars nominellt lärande, men det betonas att läran- de är en individuell process som kan variera och att värdet ska tolkas som ett genomsnitt. Detta bidrar till förståelsen av kvalifikationerna i ramverket. Nivån anger svårighetsgraden på det lärande som leder fram till kvalifika- tionen och omfattningen ger en uppfattning om hur det tar att utveckla de kunskaper och färdigheter som krävs för att erhålla kvalifikationen. ger även en beskrivning av de kurser och program som leder till olika kvalifikationer. Också enskilda kurser och program är nivåplacerade och uttryckta i credit points. Detta bidrar till utvecklandet av flexibla studiegångar och underlättar till- godoräknande av poäng mellan kvalifikationer. Den process som ligger till grund för nivåplacering och angivande av omfattning kallas credit rating. För att kunna placeras i ram- verket måste kvalifikationerna och de program som leder fram till dem ha tydligt definierade lärandemål (learning outcomes) och vara kvalitetssäkrade på ett tillförlitligt och legitimt sätt. De organisa- tioner som kan göra detta kallas credit rating bodies och till dessa hör samtliga skotska lärosäten, godkända utbildningsanordnare på lägre nivåer i utbildningssystemet och ett mindre antal andra orga- nisationer som exempelvis den skotska polisen och brandförsvaret. En credit rating body kan även nivåplacera kvalifikationer som ut- färdas utanför den egna organisationen.5 Bidrar till det livslånga lärandet Referensramen för kvalifikationer ses som central för att hjälpa såväl studerande och utbildningsanordnare som arbetsgivare. Den ger förutsättningar för enskilda att studera vidare och få en bättre för- ståelse för vad olika utbildningar och kvalifikationer omfattar. För utbildningsanordnare ger kvalifikationsramverket bättre förutsätt- ningar att bedöma nivån och omfattningen av en individs tidigare lärande. Detta underlättar mobilitet mellan olika utbildningar och ger förutsättningar för tillgodoräknande. SCQF bidrar också till kompetensförsörjning och kompetensutveckling på arbetsmarknaden genom att underlätta förståelsen för olika kvalifikationer bland arbetsgivare. 5 och Microsoft har t.ex. fått kvalifikationer bedömda och nivåplacerade i SCQF genom credit rating av skotska universitet. 4.2.2En nationell struktur för erkännande av tidigare lärande i högre utbildning Erkännande av tidigare lärande – formellt, informellt och icke- formellt – har kommit att ta en allt mer framträdande plats i policy- dokument för högre utbildning i på såväl lärosätes- och institutionsnivå som på nationell nivå. Skälen är det mervärde som erkännande ger i utvecklandet av flexiblare, mer studenttillvända och effektivare utbildningar, dess betydelse för kompetensutveckling på arbetsmarknaden, samt för breddad rekrytering och breddat del- tagande i högre utbildning. Den nationella strukturen för erkännande av tidigare lärande syftar till att lyfta och diskutera frågor relevanta för dem som på något sätt berörs av erkännande.6 Fokus på erkännande av informellt och icke-formellt lärande I den nationella strukturen läggs särskild vikt vid erkännande av kom- petens som utvecklats genom tidigare informellt och icke-formellt lärande. Denna typ av erkännande utgör en större utmaning för uni- versitetssektorn än erkännande av tidigare lärande i formell utbild- ning. Mot den bakgrunden syftar strukturen till att: •Öka och förankra erkännande av tidigare lärande i större utsträck- ning i den högre utbildningssektorn i samband med mer flexibla studiegångar. •Identifiera hinder mot en mer utbredd användning av erkännande av tidigare lärande genom att dela goda exempel och visa på stöd och vägledning. •Öka medvetenheten om och förklara processerna kring erkän- nande av tidigare lärande för anställda, studenter och myndigheter. •Minska skillnaderna i erkännandeprocesserna mellan och inom högre utbildningsanordnare. •Göra det möjligt för universiteten och andra organisationer att dela och utveckla erkännandeprocesser på ett strukturerat och hållbart sätt. 6 QAA (2014) Recognition of Prior Learning, National Framework for Scottish Higher Education. •Utveckla och effektivisera stöd- och bedömningsprocesser för att säkerställa att de möjliggör fortsatt lärande. Principer och rekommendationer för lärosätenas arbete med erkännande För universitetssektorn och enskilda lärosäten fokuserar strukturen på principer, rekommendationer och information. För universitets- sektorn finns fyra grundläggande principer för erkännande av tidi- gare lärande. Universiteten ska verka för att: •Förankra erkännandet av tidigare lärande i kontexten breddat del- tagande och flexibla studiegångar. Det rekommenderas att läro- sätena strävar mot en samsyn på vad erkännande av tidigare lärande är och utarbetar en tydlig policy för förankringsarbetet. •Utveckla och implementera kriterier för erkännande av tidigare lärande. Lärosätena rekommenderas bland annat att utarbeta tyd- liga processer för vägledning, stöd och bedömning av tidigare lärande och sedan kommunicera detta ut i organisationen. •Utveckla och implementera metoder för erkännande. Lärosätena rekommenderas att avsätta tillräckliga resurser, kvalitetssäkra be- dömningsprocesserna och att göra uppföljningar och utvärderingar på samma sätt som för reguljär utbildning för att kunna mäta effektiviteten i erkännandet av tidigare lärande. •Utveckla och implementera strategier för information om och uppmuntrande av erkännande. Även för enskilda lärosäten finns ett antal grundläggande principer: •Erkännandet ska utgå ifrån principerna i det skotska nationella kvalifikationsramverket och vara studenttillvänt, lättillgängligt, flexibelt, tillförlitligt, transparent och kvalitetssäkrat. •Ett tillgodoräknande baserat på informellt eller icke-formellt lärande ska anses ha samma värde som tillgodoräknanden som baseras på formell utbildning. •Vägledningen är central, särskilt vid den första kontakten. Det ska finnas tydlig och lättillgänglig information om vart man vänder sig med sin ansökan, vilka avgifter som finns och om vilket stöd som finns att få. •Erkännande av tidigare lärande ska vara en integrerad del av utveck- ling och implementering av antagningsprocesser och av utveck- ling och utvärdering av utbildningsprogram. För studenter finns utförlig information om vad erkännande av tidigare lärande innebär och om skillnaden mellan ett erkännande baserat på formell utbildning och ett som grundar sig på informellt och icke- formellt lärande. Det framhålls att procedurerna för erkännande av informellt och icke-formellt lärande skiljer sig mellan olika univer- sitet och emellanåt även inom ett och samma universitet. Studenten uppmanas att tänka på att det är resultatet av lärandet i form av kunskaper och färdigheter, inte erfarenheten, som bedöms. Det är därför viktigt att reflektera kring vad han eller hon har lärt sig och hur lärandet förhåller sig till målen för den kurs eller det program man vill läsa. Studenten informeras också om hur bedömningsprocessen kan se ut och vilken form av bevis för kunnandet som han eller hon kan förväntas presentera som stöd för sin ansökan. Information ges också om att det finns vägledningsstöd att få vid universiteten vid en ansökan om erkännande av tidigare informellt och icke-formellt lärande. Fördelar med en nationell struktur för erkännande De främsta argumenten i för att utveckla en nationell struktur för erkännande av tidigare lärande är de klara fördelar en sådan struktur har för såväl enskilda studenter som för univer- siteten, arbetsmarknaden och samhället i övrigt. För studenter kan en fungerande struktur för erkännande av tidi- gare lärande bidra till att öka självkänslan och motivera till fortsatt utbildning, beskriva sina kunskaper och förmågor och identifiera områden för vidareutveckling. Strukturen ger också enskilda möjlig- het till tillträde till kurser och utbildningsprogram utan att formella behörighetskrav är uppfyllda samt möjlighet att förkorta sin utbild- ningstid genom tillgodoräknanden och antagning till senare del av ett utbildningsprogram. För universiteten har en väl fungerande struktur åtskilliga fördelar. Den ger nya förutsättningar för breddad rekrytering, bidrar till ut- vecklingen av kursplaner och program samt till att skapa nya sätt att undervisa deltids- och distansstudenter och de som deltar i olika former av arbetsplatsförlagd utbildning. Strukturen bidrar även till att utveckla mer flexibla möjligheter till tillträde till utbildning på både grundnivå och avancerad nivå. Även arbetsgivare kan dra nytta av en struktur för erkännande av tidigare lärande. Denna kan vara ett stöd i planeringen av per- sonalens kompetensutveckling, minska kostnaderna för rekrytering och kompetensutveckling samt verka motivationshöjande för per- sonalen. På nationell nivå ger strukturen fördelar på så sätt att den bidrar till tillväxt och kompetensförsörjning på arbetsmarknaden, den stimu- lerar det livslånga lärandet och individers delaktighet i samhället och ökar samarbetet mellan olika samhällssektorer. Hinder för erkännande inom universitetssektorn I arbetet med att utveckla den nationella strukturen för erkännande av tidigare lärande identifierades även ett antal hinder. Inom univer- sitetssektorn råder det delvis brist på kännedom bland både anställda och studenter om vilka möjligheter erkännande av tidigare lärande erbjuder. Det finns också en brist på kriterier och metoder för be- dömning vilket gör det svårt för anställda att arbeta effektivt med frågan och begränsar tillgången till erkännande för studenter. Vidare finns behov av att utveckla processerna för såväl bedömningar som vägledning och stöd. Ett problem som identifierats är att goda exempel ofta utvecklas lokalt vid ett lärosäte men sedan inte delas med andra. Det finns också begränsade möjligheter till fortbildning vilket har en hämmande inverkan på kompetensutvecklingen på området. Utöver detta finns det på många lärosäten en kvardröjande attityd att kunskaper och färdigheter som utvecklats i informella och icke-formella samman- hang är mindre värda än ”riktig”, formell, utbildning. Ett ytterligare hinder är att endast heltidsstudier på grundnivå är avgiftsfria i . Ett tillgodoräknande innebär ofta att den sökande blir deltidsstudent och därmed avgiftsskyldig. efterfrågan på att få tidigare lärande på grundnivå bedömt och till- godoräknat. Policy för erkännande av tidigare lärande () är ett av de universitet i där erkännande av tidigare lärande sker på ett systematiskt och genomarbetat sätt.7 policy för erkännande baseras på de överväganden som gjorts inom ramen för den nationella struk- turen. Det finns en generös syn på erkännande av tidigare lärande på både grundnivå och avancerad nivå, oavsett om det handlar om meriter från akademisk eller annan utbildning eller kompetens som förvärvats i arbetet eller . Erkännandet av tidigare lärande är enligt GCU ett led i upp- fyllandet av mål att vara ett framgångsrikt internatio- nellt universitet. Det ingår i universitets satsningar på att öka till- gängligheten till högre utbildning genom flexibla antagnings- processer och utveckling av program för alla oavsett bakgrund. Stor vikt läggs vid att bedömningar av tidigare lärande ska följas upp och utvärderas. Erkännanden utgör en akademisk process som följer allmänna principer för bedömningar inom utbild- ningar och kvalitetssäkring av program. Caledonian skiljer mellan Recognition of Prior Learning, RPL, och Recognition of Prior Informal Learning, RPiL. RPL avser erkännande av tidigare akademiska eller andra studier medan RPiL syftar på erkännande av informellt och icke-formellt lärande som inte tidigare bedömts och tillmätts ett värde i form av en erkänd kvali- fikation och poäng. policy8 gör det möjligt för en sökande att få tillträde till en utbildning på grundval av tidigare lärande om de kunskaper och färdigheter som åberopas bedöms motsvara de formella behörig- hetskraven. Policyn gör det också möjligt för en student att tillgodo- räkna sig poäng på både grundnivå och avancerad nivå, något som 7Avsnittet bygger på möte vid med Pro- fessor , , Head of och Calum Neilson, RPL Coordinator. 8Glasgow (2011) Recognition of Prior Learning at GCU. kan leda till antagning till senare del av en utbildning och därmed förkortad studietid. Processen för att erhålla erkännande för tidigare lärande En ansökan om erkännande av tidigare lärande ska vid Caledonian göras innan utbildningen eller kurser inom denna startat. En sökande eller student kan åberopa kunskaper och färdigheter som baseras på såväl formellt som informellt och icke-formellt lärande. Fokus ligger på om kunskaperna och förmågorna är jämförbara snarare än exakt överensstämmande med lärandemålen för kurser, moduler eller utbildningsprogram. De kunskaper och färdigheter som åberopas ska ligga på en nivå motsvarande universitetsnivå och vara relevanta för den kvalifikation den sökande siktar mot. De ska också kunna styrkas av dokument som intyg, anställningsbevis med mera. Ansökningar om tillgodoräknande av kunskaper och färdigheter som inte bedöms kunna tillgodoräknas mot en examen bifalls normalt inte. Ansökningar om RPL för tillträde hanteras av antag- ningsenhet. Om ansökan avser tillträde till avancerad nivå samverkar antagningsenheten med berörd institution. Antagningsenheten fattar även beslutet, om så behövs i samråd med den institution som genomfört bedömningen. För ansökningar som enbart avser tillgodo- räknanden vänder sig studenten direkt till vägledare på sin fakultet eller institution. policy ställer krav på att det är klart var och av vem bedömningarna ska göras och att processerna är dokumenterade och tillgängliga för såväl anställda som sökande. Erkännandeprocessen består av tre steg – inledande rådgivning och vägledning, återkommande stöd, samt bedömning och erkännande. Samtliga steg ska vara kvalitetssäkrade på program- och institutions- nivå och de som är delaktiga i processen ska ha tillräcklig kom- petens och tillgång till stöd och adekvata resurser för att kunna utföra arbetet. Roll- och ansvarsfördelning ska vara tydligt definierad. När bedömningen avser RPiL, dvs. resultat av lärande som inte tidigare blivit formellt bedömt, förväntas den sökande reflektera över sitt tidigare lärande, identifiera vilka kunskaper och färdigheter som han eller hon har utvecklat och kunna styrka att lärandet har ägt rum. De grundläggande utgångspunkterna är att: •Erkännande ges för resultatet av lärandet, inte för erfarenheten. •Lärandet ska gå att tillgodoräkna, dvs. ligga på rätt nivå och inom det utbildningsområde som avses. •Ett tillgodoräknande baserat på informellt och icke-formellt läran- de har samma värde som lärande som uppnåtts i formell utbild- ning. •Den sökande ansvarar för att identifiera och styrka sitt lärande med stöd och vägledning av personal vid GCU. Den sökande ska ges återkoppling på utfallet av sin ansökan . Beslut om tillgodoräknande av informellt och icke-formellt lärande är inte möjliga att överklaga annat än om administrativa fel begåtts, eller om bedömningarna inte gjorts i enlighet med univer- sitetets riktlinjer. Omfattningen av erkännande av tidigare lärande Vid är det framför allt inom fakul- teten för hälsovetenskap som erkännande av tidigare lärande är etable- rad praxis. görs 250–300 ansökningar om erkännande, vilket kan relateras till att utbildningarna har ca 1 500 nybörjarstudenter . Huvuddelen av ansökningarna, , avser RPL, dvs. tillgodoräknanden för tidigare kvalifikationer. Det väl utbyggda skotska kvalifikationsramverket, SCQF, underlättar smidiga bedöm- ningar för tillgodoräknanden i dessa fall. En ansökan om erkännande av tidigare lärande är inte avgifts- belagd. Däremot tas avgifter ut för stöd och vägledning som erbjuds den som ansöker om RPiL, dvs. erkännande av tidigare icke-formellt och informellt lärande. För det första mötet utgår en avgift om , och för följande möten tas en avgift om per möte. Vid RPiL tas också en avgift om ut för bedömning och beslut. Inget formellt beslut om tillgodoräknande fattas om det finns obetalda avgifter. Vid GCU finns programspecifika begränsningar i hur mycket som kan tillgodoräknas på grundval av tidigare lärande. För examina på grundnivå gäller att av måste bestå av kurser lästa vid GCU. För en masterexamen gäller att högst två tredjedelar, motsvarande studier, kan tillgodoräknas. Erkännande av tidigare lärande spelar också en viktig roll i uni- versitetets utveckling av uppdragsutbildning i form av så kallade Learning Programmes och Graduate Level Apprentice- ships. Med RPL ges förutsättningar att utforma flexibla utbildningar efter arbetslivets behov som utgår ifrån de anställdas tidigare för- värvade kunskaper och färdigheter. Efterfrågan på sådana utbild- ningslösningar ökar i och har GCU ca 100 studenter inom denna typ av uppdragsutbildningar. Univer- sitetet genomför även liknande program för att vidareutbilda och uppkvalificera anställda vid större företag i . Det franska systemet för validering benämns Validation des Acquis de l’Expérience, VAE, och gör det möjligt för en individ att få en hel kvalifikation eller erkännande för delar av en kvalifikation baserat på kunskaper och färdigheter förvärvade i yrkesverksamhet eller på annat sätt.9