sou · H6B341 · 2018-06-11 00:00:00 — Utredningen föreslår därför att det ska regleras i sametingslagen att det ska finnas en nämnd med ansvar för sameskolorna samt förskoleklass och fritidshem vid en enhet med sameskola. En nämnd inom är självständig i sitt beslutsfattande, men inte fristående från organisa- toriskt (2017). I Sameskolstyrelsens instruktion är det reglerat att det ska finnas en skolchef. Utredningen anser av likvärdighetsskäl att samma ordning ska gälla för huvudmannen för sameskolorna som för huvudmän i övrigt. Därför avser utredningen inte att reglera att det ska finnas en skolchef. Kommer det att regleras att huvudmännen ska utse en skolchef, med anledning av förslaget i prop. 2017/18:182, kommer detta att omfatta även . Utredningen tar vidare inte ställning till lokaliseringen av nämnden och funktioner som kommer att arbeta med skolfrågorna, utan det bör med hänsyn tagen till kompetens- och samordningsvinster avgöras av . Sameskolstyrelsen ska därmed upphöra som myndighet. 11.6Riksdagsbindningar som rör vissa myndigheter på skolområdet ska upphävas Förslag: riksdagsbindningar som finns när det gäller SPSM, Skolinspektionen, och Sameskolstyrelsen ska upphävas. Förslag till en ny myndighetsstruktur på skolområdet Utredningen har noterat att Skolinspektionen, och har inrättats genom riksdagsbeslut (prop. 2007/08:50, bet. 2007/08:UbU13, rskr. 2007/08:161). Även Sameskolstyrelsen har inrättats genom ett sådant beslut (prop. 1979/80:82, bet. 1979/80:UbU 25, rskr. 1979/80:285). Det kan även finnas andra riksdagsbindningar som rör nämnda myndigheter. Utredningen föreslår att samtliga dessa riksdagsbindningar ska upphävas om, och i så fall när, kommer att besluta om en ny myndighetsstruktur i enlighet med utredningens förslag. 12Ikraftträdande och genomförande av förslagen I detta kapitel lämnas förslag till när en ny myndighetsstruktur ska vara på plats och när utredningens övriga förslag ska börja gälla. Dessutom lämnas förslag till en plan för genomförandet. och kvarstår från den tidigare strukturen. Förslag: och i skolväsendet ska inrättas fr.o.m. . Föreslagna författningsändringar ska träda i kraft samma datum. förändrade instruktion ska träda i kraft . Huvudmannaskapet för specialskolorna ska övergå till de kommuner där skolorna är belägna fr.om. Huvudmannaskapet för sameskolan ska övergå till fr.o.m. . Den utökade delegationsrätten för Skolväsendets över- klagandenämnd ska träda i kraft . Det bör finnas rimlig tid för att inrätta nya myndigheter Detta betänkande lämnades till regeringen . Därefter antar utredningen att betänkandet ska remitteras , bort- sett från en semestermånad, vilket innebär att remissynpunkter bör ha kommit in till . Ikraftträdande och genomförande av förslagen Efter detta vidtar beredningsarbetet inom och ett rimligt antagande är att en lagrådsremiss kan ha utarbetats och en proposition . Det bör sedan vara möjligt för att fatta beslut före sommaruppehållet 2019. Arbetet med att inrätta de nya myndigheterna bör starta möjligt och bör kunna vara slutfört så att de nya myndigheterna kan vara på plats . Detsamma gäller de nya huvudmännen för specialskolorna respektive sameskolan. Utredningen anser att detta är det tidigaste rimliga datumet och att det är lämpligt med en nystart i princip som ett nytt läsår börjar för huvudmän och verksamheter. Myndigheternas upp- gifter är till stor del nära kopplade till läsårscykeln och det är också en fördel för de nya huvudmännen att starta med nya verksamheter i samband med ett nytt läsår. Dessutom är det bra om den nya strukturen startar så fort som möjligt efter det att beslutet är fattat med tanke på personalen i myndigheterna. ligger visserligen i början av semester- perioden, men hur personalfrågorna ska lösas förväntas vara klart före start så att berörd personal också kan vara informerad. Samma tidpunkt föreslås gälla för det något förändrade uppdraget för . Den sammantagna förändringen av myndighetsstrukturen bör ske och Skol- forskningsinstitutets förändrade uppdrag knyter också an till både och i skolväsendet. När det gäller förordningsändringen som innebär utökad delega- tionsrätt för gör utredningen en annan bedömning. Det handlar om en smärre förordningsändring som regeringen kan göra omgående efter remissbehandlingen. Ändringen syftar till ett effektivare arbete för nämnden och utred- ningen anser därför att det är lämpligt att ändringen träder i kraft möjligt vilket bedöms vara . Enligt utredningens bedömning behövs inga övergångsbestäm- melser med anledning av förslagen. När det gäller förändringarna av huvudmannaskapen för specialskolan och sameskolan bör särskilt nämnas att många elever som får sin utbildning i skolorna kommer att byta huvudman under utbildningen, men det påverkar inte utbildningen i sig. Skolformerna finns kvar, samma rättigheter och skyldigheter gäller, liksom läroplaner och kursplaner för respektive utbildning. Ikraftträdande och genomförande av förslagen 12.2Genomförandeplan för nya skolmyndigheter Förslag: Två särskilda utredare ska utses av regeringen för att förbereda och genomföra bildandet av och i skolväsendet. Kammarkollegiet ska få i uppdrag av regeringen att slutföra kvarvarande avvecklingsfrågor som rör (Skol- verket), (Skolinspektionen) och Special- pedagogiska skolmyndigheten (SPSM). ska få i uppdrag av regeringen att ta över Same- skolstyrelsens uppgifter. De kommuner där specialskolorna är belägna ska ansvara för övergången av huvudmannaskapet för skolorna i samarbete med SPSM. Två organisationskommittéer ska få i uppdrag att förbereda och genomföra bildandet av de nya myndigheterna i skolväsendet I samband med förändringar av verksamheter och arbetsuppgifter uppstår alltid frågor, oro och funderingar bland personalen. Utred- ningen anser att förändringen ska ske varsamt, med god kvalitet och så snabbt som är lämpligt och möjligt. Kontinuterlig information till berörda under processens gång är mycket viktigt. En proposition om den nya myndighetsstrukturen bör som nämnts ovan överlämnas till . kan två särskilda utredare tillsättas av regeringen med uppdrag att bilda den nya och det nya i skolväsendet. Uppdragen måste dock utformas så att de gäller med förbehåll för beslut med anledning av propositionen. Uppdragen bör bl.a. innefatta att ingå nödvändiga avtal för de nya myndigheterna, t.ex. beträffande lokaler. Det bör vidare ingå att be- manna och fördela anslagen för respektive myndighet. Arbetet bör ske i nära samarbete med nuvarande myndigheters ledningsfunk- tioner. När det gäller lokaler bör utredarna bl.a. undersöka möjligheten för och lämpligheten med fortsatt verksamhet i redan befintliga lokaler och dessutom hantera frågor om pågående hyresavtal m.m. Ikraftträdande och genomförande av förslagen Det bör också åligga utredarna att hantera andra avtal t.ex. sådana som rör it och eventuell drift i övrigt. Beträffande bemanningen bör det ingå i uppdragen att undersöka om de befintliga myndigheternas uppgifter träffas av verksamhets- övergång, dvs. utredarna och berörda myndigheter ska pröva om bestämmelsen i 6 b § lagen (1982:80) om anställningsskydd ska till- lämpas. I bestämmelsen anges vad som gäller för en anställd vid övergång av verksamhet. Kammarkollegiet ska få i uppdrag att slutföra kvarvarande avvecklingsfrågor i , Skolinspektionen och Specialpedagogiska skolmyndigheten Enligt utredningens förslag kommer , Skolinspektionen och SPSM att upphöra som myndigheter fr.o.m. . Av Kammarkollegiets instruktion framgår att kammarkollegiet efter beslut av regeringen ska hantera avvecklingsfrågor som återstår efter det att en myndighet har upphört (2007:824). Utredningen föreslår därför att Kammarkollegiet ska få i uppdrag av regeringen att slutföra de avvecklingsfrågor som kvarstår den dag nämnda myndigheter upphör. Uppdraget bör gälla fr.o.m. och kan bl.a. bestå i att avveckla lokaler och utrustning som inte ska tas över av någon annan myndighet, ta över arbetsgivar- ansvaret för i förekommande fall uppsagd personal, hantera kvar- varande fakturor och uppsagda avtal och verkställa slutlig arkiv- läggning. ska få i uppdrag att ta över Sameskolstyrelsens uppgifter Utredningen föreslår i avsnitt 11.5 att ska ta över ansvaret för sameskolorna fr.o.m. . Det innebär att Sameskolstyrelsen upphör som myndighet . Same- skolstyrelsens kansliorganisation är liten och utredningen bedömer därför att i huvudsak har den kompetens som krävs för att ansvara för genomförandet av organisationsförändringen. I förslaget ligger att ska tillsätta en frågorna och att ska få avgöra om nuvarande lokaler i Ikraftträdande och genomförande av förslagen ska användas eller om verksamheten ska förläggas till någon annan ort där har verksamhet. I övertagandet av huvudmannaskapet ligger även att hantera avtal om t.ex. lokaler och it. måste också pröva om bestäm- melsen i 6 b § lag (1980) om anställningsskydd ska tillämpas. I bestämmelsen anges vad som gäller för en anställd vid övergång av verksamhet. Om det behövs bör få anlita konsulthjälp för sådana delar. Sameskolorna berörs i övrigt inte på annat sätt än att tar över huvudmannaskapet och att nya kontakter mellan t.ex. rektorer och den nya huvudmannen måste upparbetas. Ansvaret för det måste ligga på huvudmannen, dvs. Lägeskommunerna ska ansvara för övergången av huvudmannaskapet för specialskolorna I avsnitt 11.2 föreslås att de kommuner där specialskolorna är be- lägna ska ta över huvudmannaskapet för skolorna från SPSM. Utredningen föreslår att de nya huvudmännen, dvs. lägeskom- munerna, ska svara för genomförandet i samarbete med SPSM. Kommunerna får ett nytt åtagande enligt skollagen och ska vidta de åtgärder som följer av bestämmelserna. I övertagandet av huvudmannaskapet ligger även att hantera avtal om t.ex. lokaler och it. Kommunerna måste också pröva om bestämmelsen i 6 b § lag (1982:80) om anställningsskydd ska till- lämpas. I bestämmelsen anges vad som gäller för en anställd vid över- gång av verksamhet. Skolorna ska vara kvar, avgifter och statsbidrag är förordnings- reglerade och ingen förändring av verksamhetens organisation i öv- rigt avses. berörs inte av omställningen föreslås vara kvar och berörs såtillvida inte av någon omställning. Däremot förändras uppdraget något, vilket innebär att det blir myndighetschefens ansvar att organisera arbetet utifrån en något förändrad instruktion. Av 14–16 §§ kommittéförordningen framgår att konsekvensbeskriv- ningar ska göras bl.a. om förslagen påverkar kostnaderna för staten, kommuner, landsting eller enskilda och om förslagen innebär samhällsekonomiska konsekvenser i övrigt. Konsekvenser för den kommunala självstyrelsen ska också redo- visas, liksom konsekvenser för sysselsättning i olika delar av landet. Vidare ska konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män och för möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen redovisas. Av utredningens direktiv (2017:37) framgår att utredaren ska redogöra för ekonomiska och praktiska konsekvenser av förslagen och att verksamhetsmässiga och personella konsekvenser ska redovisas. Utredningen redovisar därutöver konsekvenserna för elever och barn, huvudmän och professionella i skolväsendet samt för samernas rättigheter som urfolk. Konsekvenserna ska enligt kommittéförordningen anges på ett sätt som motsvarar kraven i 6–7 §§ förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning. 13.1Vad ska uppnås med utredningens förslag? Utredningen fick i uppdrag av regeringen att göra en bred översyn av ansvarsfördelningen och organiseringen av myndigheter på skolområdet i syfte att skapa en mer ändamålsenligt myndighets- struktur som effektivare än kan bidra till en bättre skola. Med utredningens förslag skapas en mer ändamålsenlig myndig- hetsstruktur som effektivare än bidrar till en bättre skola Utredningen har valt att renodla myndigheternas uppgifter så att det blir tydligt för huvudmän, verksamheter och andra intressenter vem som gör vad och var man kan hitta information av olika slag. Syftet är också att uppnå synergieffekter mellan uppgifter och undvika överlappningar som bidrar till förvirring om vem som ansvarar för vilka frågor. Den föreslagna föreslås ha normering, uppfölj- ning, utvärdering, tillsyn och stödjande funktioner inklusive special- pedagogik som huvuduppgifter, vilket innebär att myndighetens uppgifter till största delen vänder sig direkt till huvudmän och skolor m.fl. verksamheter inom skolväsendet. Delar av uppdragen kan också anpassas efter huvudmännens skilda förutsättningar. Vissa delar, exempelvis uppföljning och utvärdering, vänder sig självfallet även till regeringen och kan ligga till grund för det politiska reformarbetet. En påtaglig konsekvens av förslaget är att tillsyn och stödjande uppgifter föreslås ligga i samma myndighet, en utveckling som för övrigt framträder i flera andra europeiska länder. Utredningen anser att uppgifterna ska bedrivas åtskilt, men att det krävs en nära sam- ordning dem emellan för att båda uppgifterna ska nå syftet att bidra till förbättring av skolväsendet och till att elevernas resultat förbätt- ras. Ett nära samarbete har tidigare eftersträvats, i samband med att myndighetsstrukturen förändrats, men har inte uppnåtts när uppgif- terna fördelats på olika myndigheter. En annan påtaglig förändring är att stöd i specialpedagogiska frågor föreslås ligga i samma myndighet som mer generellt stöd. Konsekvenser av detta blir dels att huvudmän och professionella lättare kan hitta och få del av stödet så att det kommer till nytta för fler elever och barn än , dels att olika kompetenser hos medarbetarna ger ett mervärde när det gäller erfarenhetsutbyte, planering och genomförande av olika typer av insatser. Det är viktigt att framhålla att förslaget inte ska uppfattas så att det medför nega- tiva konsekvenser för elever och barn med vissa specifika funktions- nedsättningar där det behövs stöd på individnivå. Detta stöd är absolut nödvändigt och ska finnas kvar. i skolväsendet föreslås vända sig till professionerna med främst erbjudanden om kompetensutvecklings- insatser i förhållande till de nationella uppdragen för skolan och övriga verksamheter inom skolväsendet. Förslaget innebär dock inte att avsikten är att gå förbi huvudmannen. Det är huvudmannen som enligt skollagen ansvarar för att personalen vid förskole- och skol- enheterna ges möjligheter till kompetensutveckling. Huvudmannen måste således alltid, på någon nivå, vara involverad i vilken kompe- tensutveckling som rektorer, förskolechefer, lärare eller förskol- lärare ska ta del av. Konsekvensen av förslaget om ett i skolväsende är alltså inte att ta över det uppdraget, utan innebär att angelägen och strukturerad kompetensutveckling läggs i en myndighet som har möjlighet att samordna insatser och skapa likvärdiga möjligheter för professionerna i skolväsendet att utveckla sin professionalism i s.k. professionsprogram. Konse- kvenserna av att ha ett eget institut som värnar om professionell utveckling förväntas bli att professionerna synliggörs och att yrkena blir attraktiva. Hanteringen av legitimationsärenden föreslås läggs på institutet och förväntas leda till en effektiv hantering av god kvalitet. föreslås vara den enda myndigheten som ska ansvara för spridning och tillgängliggörande av forskning och beprövad erfarenhet. Det innebär en renodling i förhållande till nuvarande organisering där tre skolmyndigheter har i uppdrag att sprida forskning. förslås också vara den myndighet som ska stå för ett gemensamt systematiskt och enhetligt vetenskapligt perspektiv, vilket innebär att institutet föreslås att efter överenskommelse få i uppgift att bidra med underlag till övriga myndigheter. Konsekvensen blir alltså att vetenskap och beprövad erfarenhet kommer att utgöra underlag för att förbättra skol- väsendet utifrån enhetliga principer, vilket inte alltid är fallet. Förutom nämnda myndigheter föreslås Skolväsendets överkla- gandenämnd vara kvar oförändrad, dvs. det uppstår inga konsekvenser därvidlag. Alternativet hade varit att bevara den befintliga strukturen, men göra justeringar och fördela om uppgifter – det hade inte blivit lika effektivt Som framgår ovan har utredningen valt att föreslå en struktur med avsikten att den ska bidra till ett bättre skolväsende där skolmyndig- heternas uppgifter förtydligas och renodlas. Ett annat alternativ hade varit att behålla befintliga skolmyndig- heter, men göra justeringar och fördela om uppgifter så att t.ex. över- lappningar hade undvikits. Både () och (Skolinspektionen) har dessutom genomfört större förändringsarbeten inom respektive myndighet som utred- ningen har analyserat. Utredningen bedömer trots detta att nuvarande struktur med , Skolinspektionen och Specialpedagogiska skolmyndig- heten (SPSM) inte är tillräckligt ändamålsenlig och effektiv. Den har inte nått fram till ett gemensamt förhållningssätt och ett väl utvecklat systematiskt samarbete för att skolväsendet ska förbättras, liksom elevers och barns möjligheter att lära och ut- vecklas. Myndigheterna har totalt sett vuxit och kan inte till fullo anses fungera effektivt och ändamålsenligt i förhållande till av- nämarna. Det finns heller ingen styrning av och struktur för kopp- lingen mellan myndigheternas, dvs. statens, uppgifter i syfte att skolväsendet i ska förbättras för elever och barn och vara konkurrenskraftigt i förhållande till omvärlden. Det handlar t.ex. om tillsyn och stödjande uppgifter, men också om rektorers, förskole- chefers, lärares och förskollärares möjligheter att utveckla sin pro- fessionalism i syfte att kontinuerligt förbättra undervisningen och ledningen av verksamheterna. Det hade också varit möjligt att bygga vidare på den regionala struktur som finns i syfte att förbättra samordningen mellan myn- digheter och nå ut bättre till avnämarna för att förbättra verksam- heterna i skolväsendet. Både Skolinspektionen och SPSM har regionala kontor och det hade varit möjligt att lokalmässigt lägga samman kontoren och också lägga stödjande uppdrag på samma ställe. Utredningen bedömer dock att konsekvensen hade blivit en oren och svåröverskådlig myndighetsstruktur för huvud- män och verksamheter. Dessutom hade det krävts en övergripande administration för var och en av myndigheterna, vilket blivit dyrt, om inte en myndighet skulle stå för kansliresurser till övriga, vilket blivit otympligt med risk för oklarheter. Redan i befintlig struktur har huvudmännen svårt att hålla reda på vilken myndighet som har vilket uppdrag och utredningen anser att det knappast skulle under- lätta om tre myndigheter med skilda uppdrag skulle dela kontor. Utredningen bedömer därför att det är nödvändigt att skapa en ny effektivare struktur där de statliga resurserna kan samordnas och användas bättre. När det gäller kunde det varit möjligt att inordna institutet i som beskrivs ovan, men utred- ningen bedömer det vara av värde att behålla institutet som in- rättades 2015 som en egen myndighet. Det vetenskapliga perspek- tivet behöver synas, utvecklas och befästas som en naturlig del av verksamheten i skolväsendet och dessutom saknas det fortfarande praktiknära forskning som bygger på verksamheternas behov. Det finns ingen garanti för att sådan skulle komma till stånd om inte en myndighet som har medarbetare med lämplig kompetens har ett särskilt renodlat och uttalat ansvar för detta. Skolmyndigheters uppgifter kunde ha fördelats på ytterligare en mängd sätt och utredningen har övervägt olika alternativ, men anser det inte meningsfullt att här redovisa alla överväganden som gjorts under arbetets gång. Utredningen vill dock påminna om att endast skolmyndigheterna har ingått i uppdraget. Det har alltså inte funnits möjlighet att i sammanhanget överväga och lämna förslag som rör andra närliggande myndigheters uppdrag. Samtliga förslag får konsekvenser för staten. Utredningen föreslår att och i skolväsendet ska inrättas, medan ska vara kvar men få något förändrade uppgifter. före- slås vara kvar med oförändrat uppdrag. Vidare föreslås att ska ta över huvudmannaskapet för sameskolorna från Sameskol- styrelsen. Förslagen medför att , Skolinspektionen, SPSM och Sameskolstyrelsen ska upphöra som myndigheter. De uppgifter som återges i avsnitt 13.2.1–13.2.3 om antal års- arbetskrafter inom olika verksamheter vid , Skol- inspektionen och SPSM har utredningen fått under hand från respektive myndighet. Utredningen har även fått vissa uppgifter om bl.a. kostnader från myndighterna som komplement till de uppgifter som finns i årsredovisningrna. I samband med beräkningen av årsarbetskrafter för olika del- verksamheter från anges ofta motsvarande antal i befintliga verksamheter 2017. Det aktuella antalet anställda om- räknat till årsarbetskrafter kan skilja sig åt från de uppgifter som redovisas, exempelvis beroende på att antalet anställda har ökat . När jämförelsen görs mellan antalet årsarbetskrafter och antalet årsarbetskrafter enligt utredningens beräkning ska beaktas att utredningens antaganden om årsarbetskrafter i flera fall görs till följd av förslag om ändrade arbetssätt eller ändrade förut- sättningar. Det är dessutom viktigt att understryka att antalet års- arbetskrafter är en utgångspunkt för beräkningarna av anslagens storlek. Myndighetsledningen för respektive myndighet måste få göra sina egna prioriteringar när det gäller årsarbetskrafter för de olika verksamheterna. Utredningens förslag om innebär att myndig- heten får i anslag för myndig- hetens verksamhetskostnader. Med den halvårseffekt som är en konsekvens av att myndigheten föreslås inrättas blir beloppet . Utöver det så kallade förvalt- ningsanslaget kan även andra anslag behöva tas i anspråk för finansie- ringen. Exempelvis finansieras verksamhetskostnader av flera anslag utöver förvaltningsanslaget. Utredningens förslag är beräknat på en personalstyrka om 963 årsarbetskrafter . Nedan redogörs för den beräkning som lett fram till förslaget till anslag. Först redogörs för beräknat antal årsarbetskrafter för respektive delverksamhet och därefter för be- hovet av anslag för verksamhetskostnaderna. Behovet av anslag reduceras i den mån det finns avgifter och andra ersättningar som kan användas för att täcka verksamhetens kostnader. Särskild tillsyn som förläggs nationellt Skolinspektionen avsatte 2017 drygt 55 årsarbetskrafter för anmäl- ningsärenden i den regionala organisationen och drygt 10 års- arbetskrafter för tillståndsprövning på central nivå. Personal mot- svarande 6 årsarbetskrafter utförde ekonomisk granskning på natio- nell nivå . Vidare fanns det drygt 8 årsarbetskrafter vid Skolinspektionens rättsenhet centralt och knappt 1 årsarbetskraft för avdelningsledning. Vid rättsenheten utförs dock även andra uppgifter än de ovan nämnda. Utredningen bedömer å ena sidan att vissa samordningsvinster kan göras i och med att arbetet med anmälningsärenden centra- liseras. Exempelvis behövs något färre chefer och administratörer. Vissa besparingar kan även göras i och med att förstagångstillsynen tas bort. Å andra sidan utökas antalet tillsynsobjekt totalt och antalet objekt på enhetsnivå. På nationell nivå förväntas bl.a. ett antal an- mälningsärenden tillkomma som rör förskolor med enskild huvud- man. Utredningen beräknar cirka 7 årsarbetskrafter centralt för att arbeta med tillkommande anmälningsärenden. Den tillkommande resursen för dessa ärenden beräknas uppgå till . Driftkostnaden per årsarbetskraft var vid Skolinspektionen 2017 (Skolinspektionen 2018a). Denna summa kan alltså omsättas till cirka 7 årsarbetskrafter (7 000 000 / 1 027 000 = 6,82). Utredningen beräknar sammanfattningsvis 80 årsarbetskrafter för tillsyn på nationell nivå. Behovsprövad tillsyn och stöd till förbättringsåtgärder som förläggs regionalt Skolinspektionen avsatte 2017 knappt 274 årsarbetskrafter för verksamheten i inspektionens regionala organisation. Totalt sett avsattes 93 årsarbetskrafter för kvalitetsgranskning, varav merparten utfördes i den regionala organisationen.