sou · H6B346 · 2018-05-31 00:00:00 — •redovisa exempel på hur översiktsplanen kan utformas för att skapa goda förutsättningar för efterföljande planering m.m., •utreda möjligheten att genom översiktsplanen ändra omfatt- ningen av kraven på bygglov, t.ex. för komplementbyggnader i anslutning till befintliga en- och tvåbostadshus utanför områden med detaljplan respektive för bebyggelse som är särskilt värdefull från kulturhistorisk eller konstnärlig synpunkt, •utreda hur de olika momenten i miljöbedömningen enligt 6 kap. kan integreras i planprocessen på ett ändamålsenligt sätt som stämmer överens med kraven i SMB-direktivet, •analysera hur utredningens förslag förhåller sig till kraven i den s.k. Århuskonventionen, •utreda vilka rättigheter och begränsningar som översiktsplanen bör och kan innebära för enskilda, •utreda hur möjligheterna till överklagande bör se ut, •utreda i vilken utsträckning som kommunernas översiktsplaner kan anses vara aktuella och föreslå åtgärder som säkerställer att dessa planer hålls aktuella, •utreda hur kommunens arbete med översiktsplaneringen bör finansieras, •analysera hur förslagen påverkar förutsättningarna för att genom- föra förslagen från (SOU 2015:59), och •om det finns behov och bedöms lämpligt, lämna författnings- förslag och förslag i övrigt. Om utredningsarbetet visar att det är lämpligt att göra följdändringar i PBL eller andra lagar, ska utredaren redovisa de författningsänd- ringar som behövs och skälen för dessa. Utredningen ska inte lämna förslag som omfattar bestämmelserna om riksintressen i 3 och 4 kap. . Uppdraget om en begränsning av kravet på detaljplan Om översiktsplanen delvis görs bindande bör kraven på att föränd- ringar i markanvändningen i vissa fall ska prövas genom detaljplan kunna minskas. Detaljplaner kommer dock att behövas även i fram- tiden, bl.a. eftersom det kan vara svårt att ta tillräcklig hänsyn till alla förekommande intressen inom översiktsplaneringen. Även behovet av att kommunens arbete med översiktsplaneringen inte ska behöva bli alltför komplext talar för att det är önskvärt att begränsa över- siktsplanens detaljeringsgrad. I många utvecklingsprojekt kan det således även i fortsättningen finnas behov av att kunna klarlägga för- utsättningarna för byggandet mer i detalj än vad som är ändamåls- enligt inom ramen för översiktsplaneringen. I linje med vad som föreslogs i prop. 2013/14:126 bör inriktningen vara att lagstiftarens krav på detaljplan begränsas men att kommunen även i fortsättningen ska kunna ställa krav på att det ska finnas detaljplan i den omfattning som gäller . Utgångspunkten ska vara att de lagändringar som genomfördes till följd av förslagen i prop. 2014/15:60 ska gälla även i fortsättningen. Under remissbehandlingen av promemorian Nya steg för en effektivare plan- och bygglag (Ds 2014:31) framfördes synpunkter på att det är otydligt hur det föreslagna uttrycket ”samlad bebyg- gelse” ska förstås och att det därmed blir otydligt inom vilka områ- den som sådan angränsande lagstiftning, som redovisades i prome- och som innehåller krav som är kopplade till förekomsten av en detaljplan, kommer att vara tillämplig. Mot bakgrund av de syn- punkter som remissinstanserna framfört finns anledning att bl.a. ut- reda möjligheterna att öka förutsebarheten om var angränsande lag- stiftning kommer att vara tillämplig om kravet på detaljplan begränsas, exempelvis genom att förtydliga innebörden av uttrycket ”samlad bebyggelse”. •föreslå hur kravet på detaljplan kan begränsas, •utreda förutsättningarna för att utforma angränsade lagstiftning, som innehåller krav som är kopplade till före- komsten av en detaljplan, på ett sätt som i högre grad tillgodoser remissinstansernas synpunkter och ökar förutsebarheten för be- rörda aktörer om var sådan lagstiftning ska vara tillämplig, •föreslå hur angränsande lagstiftning kan utformas om kravet på detaljplan begränsas, •analysera hur förslagen förhåller sig till kraven i MKB-direktivet, SMB-direktivet och Århuskonventionen, och •lämna de författningsförslag och förslag i övrigt som behövs. Uppdraget om en översyn av kommunens möjlighet att styra upplåtelseformen Utredaren ska utreda behovet av och förutsättningarna för att ge kommunerna möjlighet att reglera upplåtelseformen för bostäder genom en bestämmelse i en detaljplan. Utredaren ska i sitt arbete beakta motstående intressen, bl.a. respekten för äganderätten samt enskildas rättsförhållanden och deras behov av att kunna utforma dessa på ett lämpligt sätt. Om utredaren bedömer att det finns lämp- liga alternativ som ger kommunen möjlighet att styra upplåtelse- formen på annat sätt än genom en bestämmelse i en detaljplan, bör även sådana alternativ redovisas. Om utredningen visar att så är lämpligt, ska utredaren lämna de författningsförslag och förslag i övrigt som behövs. Uppdraget om en översyn av möjligheten till privat initiativrätt vid planläggning Utredaren ska utreda behovet av och förutsättningarna för en privat initiativrätt och hur en sådan kan utformas. Om skälen för att införa en privat initiativrätt överväger, bör inriktningen vara att den som tar initiativ till planläggning själv ska kunna samråda om ett förslag till en detaljplan och få förslaget behandlat av kommunen. Kom- munen ska dock ha kvar rätten att besluta om vilka planer som ska antas. En sådan ordning finns bl.a. i . Inriktningen bör vara att det är kommunen som säkerställer att det planförslag som antas tillgodoser gällande krav. Vidare bör inriktningen vara att den tänkta detaljplanen överensstämmer med översiktsplanen och att den som tar initiativ till planläggning ska ha rådighet över det område som avses ingå i detaljplanen. Utredaren ska även bedöma risken för s.k. förgävesprojektering för bl.a. den som tar initiativ till planläggning. •utreda förutsättningarna för att införa en privat initiativrätt i svensk rätt, •föreslå hur en privat initiativrätt kan utformas, och •om det finns behov och bedöms lämpligt, lämna författnings- förslag och förslag i övrigt. Utredaren ska beskriva konsekvenserna av sina förslag för en hållbar samhällsutveckling från ett miljömässigt, ekonomiskt och socialt per- spektiv. Beskrivningen av de miljömässiga aspekterna ska utgå från relevanta nationella miljömål och omfatta konsekvenserna för män- niskors hälsa och säkerhet respektive risken för ras, skred, över- svämning och erosion. Konsekvenserna för tillgång till grönområden samt natur- och kulturmiljövärden och gestaltningsfrågor ska be- skrivas. Konsekvenserna för annan samhällsplanering och långsiktigt hållbar transportförsörjning, t.ex. planeringen av infrastruktur enligt väglagen och lagen om byggande av järnväg, ska beskrivas. Om vissa frågor enbart kommer att prövas inom ramen för översiktsplaner- ingen och inte utredas ytterligare på en mer detaljerad nivå i ett senare skede, ska konsekvenserna av detta beskrivas. Utredaren ska redovisa hur förslagen förhåller sig till bestämmelserna om skydd för enskildas egendom i 2 kap. 15 § regeringsformen. Utredaren ska även redovisa hur förslagen påverkar allmänhetens och enskildas möjlig- heter till delaktighet och insyn i den kommunala planeringen samt tillgången till rättslig prövning. I 14 kap. 2 § regeringsformen finns ett förtydligande av att prin- cipen om kommunalt självstyre gäller för all verksamhet. Enligt 14 kap. 3 § regeringsformen bör en inskränkning av den kommunala självstyrelsen inte gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till de ändamål som föranlett den, dvs. en proportionalitets- prövning ska göras under lagstiftningsprocessen. Om något av för- slagen i utredningen påverkar den kommunala självstyrelsen, ska utredaren särskilt redovisa dessa konsekvenser och de särskilda av- vägningar som lett till förslagen. Konsekvensanalysen ska påbörjas i utredningens inledande skede och löpa parallellt med det övriga utredningsarbetet. En översiktlig redovisning och motivering ska göras av vilka förslag som har över- vägts men avfärdats. Vid eventuella statsfinansiella effekter ska utreda- ren föreslå finansiering. Samråd och redovisning av uppdraget Utredaren ska inom ramen för uppdraget studera och analysera syste- men för fysisk planering på nivå i , , och . Med anledning av rapporten ’s Business Climate –opportunities for entrepreneurs through improved regulations (, 2014, s. 39 f.) ska utredaren även studera motsvarande system i och . Utredaren ska samråda med , , Försvarsmakten, Havs- och vattenmyndigheten, Lantmäteriet, Myn- digheten för samhällsskydd och beredskap, , Riks- antikvarieämbetet, , Statens jordbruks- verk, , , länsstyrelserna, Kommuner och Landsting och andra berörda aktörer. Utredaren ska ta hänsyn till andra initiativ och förslag till lag- ändringar som regeringen beslutar om och som kan vara relevanta för uppdraget. Utredaren ska redovisa uppdraget om en begränsning av kravet på detaljplan. Utredaren ska redovisa uppdraget om en utvecklad översiktsplanering och upp- draget att ge kommunerna möjlighet att reglera upplåtelseformer. Uppdraget ska slutredovisas . Tilläggsdirektiv till (N 2017:02) Förlängd tid för uppdraget Regeringen beslutade kommittédirektiv om bland annat en utvecklad översiktsplanering och möjlighet att reglera upp- låtelseformer i detaljplan samt privat initiativrätt till detaljplanelägg- ning (dir. 2017:6). Enligt utredningens direktiv skulle uppdraget om en utvecklad översiktsplanering och möjlighet att reglera upplåtelse- former i detaljplan redovisas och slutredovis- ning ske . Utredningstiden förlängs, så att uppdraget om en utvecklad över- siktsplanering och möjlighet att reglera upplåtelseformer i detaljplan i stället ska redovisas . Uppdraget i övrigt ska slutredovisas . Förfrågan om underlag till har i uppdrag att utreda och lämna för- slag på hur översiktsplaneringen kan utvecklas för att underlätta efterföljande planering och prövning. Detta omfattar bland annat att se över hur dialogen mellan stat och kommun om fysisk planering i större omfattning kan hanteras inom översiktsplaneprocessen. Länsstyrelserna är representerade i utredningens expertgrupp genom FORUM för hållbart samhällsbyggande. Liksom med andra berörda aktörer kommer dialog i första hand att föras genom konti- nuerliga expertmöten. Uppdraget avseende en utvecklad översikts- planering ska redovisas . Uppgifter om kommunernas översiktsplaner och er medverkan i översiktsplaneprocessen är centrala underlag för utredningen. Därför hoppas vi att ni har möjlighet att lämna följande uppgifter till oss : –granskningsyttrande över den senaste kommun- omfattande översiktsplanen för respektive kommun i länet. –senaste sammanfattande redogörelse för respek- tive kommun i länet. –Uppgifter om kommunernas översiktsplaner. Noteras i bifogat exceldokument – Förteckning över kommunernas översiktsplaner. Uppgifter som framgår av kommunernas webbplatser är ifyllda. –En kortare beskrivning av hur ni arbetar med att ta tillvara och samordna statens intressen, cirka en A4. Vi är särskilt intresserade av hur ni synliggör vad som kan komma att följas upp i efterfölj- ande granskningsyttrande. Bifoga gärna arbetsordning eller mot- svarande där det framgår hur samråds- och granskningsyttranden förankras och beslutas inom er länsstyrelse. –En kortare beskrivning om hur ni arbetar med miljöbedömning- ens avgränsningssamråd i översiktsplaneprocessen, cirka en A4. Exempelvis uppgifter om hur ni lämnar era synpunkter, vilka sak- kunniga som deltar från och eventuella krav på kom- munernas underlag. –Översiktsplaner som ni särskilt vill lyfta fram som goda exempel. Det kan till exempel handla om arbete med fördjupningar eller tillägg, planutformning, hantering av riksintressen, uppföljning av översiktsplanen eller översiktsplanens miljöbedömning. Ni får självklart bifoga ytterligare synpunkter vad gäller en utvecklad översiktsplanering som ni ser kan vara värdefulla för utredningens arbete. Kontaktperson i utredningen är , telefon eller . Väljer ni att skicka under- lagen med post är adressen: , N 2017:02 Att: Förteckning över kommunernas översiktsplaner 1Redovisas inte i betänkandet. Lista över propositioner om översiktsplanering efter 19871 översiktsplanering enligt , m.m. Krav på aktualitetsprövning av översiktsplanen varje mandatperiod, särskilda redovisningskrav för miljö- och riskfaktorer samt krav på breda konsekvensanalyser träder i kraft . Propositionen bygger på Plan- och byggutredningens betänkande Miljö och fysisk planering (SOU 1994:36). Miljöbedömningar av planer och program Bestämmelserna om miljöbedömning av översiktsplanen tillkommer . Därigenom genomförs det s.k. SMB-direktivet i svensk rätt, dvs. och rådets direktiv /42/ EG av om bedömning av vissa planers och programs miljöpåverkan. Propositionen bygger på delbetänkande Miljö- bedömningar avseende vissa planer och program (SOU 2003:70). 1Ändringar av mindre betydelse redovisas inte. Ett första steg för en enklare plan- och bygglag Möjligheten att ändra översiktsplanen genom ett tillägg tillkommer . försvinner det uttryckliga redovisnings- kravet för miljö- och riskfaktorer i bestämmelserna om översikts- planen i PBL. Propositionen bygger på slutbetänkande Får jag lov? Om planering och byggande (SOU 2005:77). Strandskyddet och utvecklingen av landsbygden Nya strandskyddsregler träder i kraft i 2009–2010. I och med detta tillkommer bestämmelserna om landsbygdsutveckling i strandnära lägen, LIS-områden, i översiktsplanen. Propositionen bygger på följande förslag: –m.m. av strandskydds- bestämmelserna (rapport 5185) –Departementspromemorian Ett förnyat strandskydd (Ds 2005:23) –Departementspromemorian Stranden – en värdefull miljö (Ds 2008:21). En enklare plan- och bygglag Den nya träder i kraft . Avseende översiktsplaneringen tillkommer bl.a. bestämmelser om nationella och regionala mål, planer och program, möjligheten att kungöra en fördjupning av översiktsplanen för granskning i stället för utställning, samt att på eget initiativ ska lämna en s.k. sammanfattande redogörelse till kommunerna varje mandat- period tillkommer. Propositionen bygger på följande förslag: –slutbetänkande Får jag lov? Om planering och byggande (SOU 2005:77) –betänkande Bygg – helt enkelt! (SOU 2008:68) –Klimat- och sårbarhetsutredningens betänkande inför klimatförändringarna – hot och möjligheter (SOU 2007:60). En tydligare lag om kommunernas bostadsförsörjningsansvar Bestämmelsen i 2 kap. 3 § PBL kompletteras med ett nytt allmänt intresse som innebär att planläggning ska främja bostadsbyggande och utveckling av bostadsbeståndet, med hänsyn till natur- och kulturvärden, miljö- och klimataspekter samt mellan- kommunala och regionala förhållanden. Propositionen bygger på förslagen i till rapport 2012:12 översyn av bostadsförsörjningslagen. Fler bostäder åt unga och studenter Bestämmelsen i 3 kap. 5 § PBL kompletteras med att det av över- siktsplanen ska framgå hur kommunen avser att tillgodose det lång- siktiga behovet av bostäder. Ändringen träder i kraft . I denna del bygger förslagen på betänkande En effektivare plan- och bygglovsprocess (SOU 2013:34). I propositionen behandlas förslag från Plangenomförandeutredning- ens slutbetänkande (SOU 2013:34), bl.a. om områdesplaner som ett nytt planinstrument i PBL. Regeringen menar dock att dessa förslag behöver övervägas tillsammans med förslagen från andra pågående utredningar, bl.a. , för att kunna ligga till grund för lagstiftning (jfr a. prop. s. 53). Fler steg för en effektivare plan- och bygglag Bestämmelserna om planeringsbesked träder i kraft . Propositionen bygger i denna del på betänkande Bättre samarbete mellan stat och kommun vid planering och byggande (SOU 2015:109). Förslagen i propositionen omfattar ett nytt 6 kap. om miljöbedömningar och följdändringar i PBL. Ändringarna träder i kraft . Propositionen bygger på departementspromemorian Miljöbedöm- ningar (Ds 2016:25). Nationell strategi för klimatanpassning I propositionen föreslår regeringen ändringar i PBL som syftar till att förbättra beredskapen i kommunerna när det gäller klimatför- ändringarna. Propositionen har ännu inte behandlats av . Propositionen bygger på betänk- ande Vem har ansvaret (SOU 2017:42). I tabell 1 redovisas antal planärenden där länsstyrelserna har över- prövat respektive upphävt en detaljplan –2017. Där- utöver anges antalet ärenden som avgjorts av regeringen efter att kommunen har överklagat beslut att upphäva planen samt antalet antagna detaljplaner under året.1 I tabell 2–6 visas hur antalet överprövade och upphävda detaljplaner fördelar sig mellan de olika ingripandegrunderna. Notera att en och samma detaljplan kan avse flera ingripandegrunder. 1Uppgifterna kommer från och bygger på data från länsstyrelsernas årliga rapporter- ing. Enligt kan det förekomma fel i det statistiska underlaget. Statistiken mellan åren varierar, bl.a. eftersom de beslut som upphävts kan ha överprövats tidigare. Statistiken över regeringsärenden bygger på en genomgång av regeringens beslut. i förhållande till antalet detaljplaner som överprövas och upp- hävs per ingripandegrund kan konstateras att ärenden som avser hälsa och säkerhet är vanligast hos länsstyrelserna. Därefter följer frågor om riksintressen, medan övriga ingripandegrupper förekommer mera sällan. Fysisk planering i , , och Tyskland1 Våra direktiv anger att vi ska analysera systemen för fysisk planering på nivå i , , och , samt och . I denna bilaga kompletterar vi kapitel 5 som är avgränsat till en beskrivning av planeringssystemen i och . Beskrivningarna är inte fullständiga, utan begränsade till uppgifter som är relevanta för utredningen. om fysisk planering i och Enligt rapport2 finns det utrymme för för- bättringar i det svenska systemet för fysisk planering. Bland annat pekar på att ny bebyggelse i det svenska systemet ofta förutsätter en ny eller ändrad detaljplan, snarare än att det redan från början finns en antagen plan som täcker hela kommunens yta. En följd av detta, menar , är att även utvecklingsprojekt av mindre omfattning kan ta att genomföra. Som motsats till det svenska systemet pekar på systemen i och , där det finns bindande översiktsplaner som täcker en hel stad eller kommun. Detta ger en mycket snabbare och mer effektiv 1Innehållet bygger i huvudsak på betänkande (SOU 2013:34), En granskning av planeringssystem – Skandinavisk detaljplanering i ett internationellt per- spektiv, NordRegio rapport 2013:1, betänkande (SOU 2015:59), , The spatial planning systems in the Nordic region – Nordregio, webbplats för finska , webbplats, Council webbplats, webbplats, samt dialog med på Nordregio . 2Sweden’s Business Climate – opportunities for entrepreneurs through improved regulations, 2014, s. VIII och 39 f. Vi ser dock i vår genomgång av plansyste- men att resonemangen inte är heltäckande och att det därmed blir svårt att överföra slutsatserna till förutsättningarna i . har cirka 4,7 miljoner invånare på en landareal av (cirka 2/3 av yta). Omkring tre mil- joner av invånarna bor på . presenterar kortfattat plansystemet i med fokus på den översiktliga planeringen och bygglovs- givning. Den bild som redovisas är dock i vissa avseenden förenklad och de slutsatser som dras i förhållande till det svenska plansystemet är därmed inte fullödiga.3 Bland annat framhåller att , jämfört med , har ett effektivt system för överklagade planbeslut. I sammanhanget är det viktigt att lyfta fram att det är förenat med en ekonomisk kostnad för den enskilde att överklaga ett planbeslut och driva processen i . För att illustrera omfattningen av en överklagandeprocess redovisar vi ett exempel nedan, under . Vi kan också konstatera att införde en natio- nell strategi för stadsutveckling för att möta utvecklingsbehoven hos vissa tätorter som växer snabbt. Många av städer och tätorter utgörs av stora utspridda villaområden. Den nationella strategin för stadsutveckling ska vägleda lokala myndigheter att skapa tillräcklig kapacitet i fysiska planer och utvecklingsprogram för att möta efterfrågan på bl.a. bostäder. är tillsammans med Ministeriet för ekonomi, innovation och sysselsättning ansvariga för den nationella strategin. har två typer av planeringsdokument, regionala planer och district plans. Regionala planer specificerar allmänna krav gällande exempelvis luft- och vattenkvalitet och användning av kustområden. 3Sedan publicerades har tagits bort från instansord- ning i när det gäller överklagade detaljplaner. District plans är detaljerade planeringsriktlinjer som visar på typ av markanvändning och utformningskrav för byggherrar. District plans är juridiskt bindande, täcker en kommuns hela an- vändbara markyta och ses kontinuerligt över. Varje district plan god- känns genom en process i vilken kommunfullmäktige håller öppna samrådsmöten för att inhämta synpunkter och förslag. När med- borgarnas synpunkter har processats träder planen i kraft. process för att ta fram en district plan specificerar sex kategorier för utbyggnadsprojekt, från tillåtet till förbjudet med mellanliggande kategorier, vilka kräver olika nivåer av översyn beroende på detaljerna i projektet. En district plan kan överklagas. Ett överklagande bekostas av den klagande. Planen kan dock antas och gälla i de delar som inte berörs av överklaganden. Som ett exempel kan nämnas , största inlandsstad och fjärde största stad, med cirka 160 000 invånare. Kom- munens översyn av sin district plan inleddes . Samråd om förslag och synpunkter kring förslaget hölls 2013 och 2014. Beslut om förslag till district plan togs och hade 45 över- klaganden lämnats in till miljödomstolen. började delar av planen gälla, genom beslut av kommunfullmäktige. Planen i sin helhet trädde i kraft . Dispens – resource consent Ett projekt som inte är förenligt med den tillåtna kategorin i district plan kräver ett Resource consent. Det innebär ett officiellt godkän- nande för att verifiera att det föreslagna byggprojektet är i linje med kraven om resursanvändning som specificeras i Resource Manage- ment Act4 och bekräftas i district plan. En projektör som ansöker om 4Nya resurshushållnings- och planeringslag. ett resource consent måste tillhandahålla en bedömning av miljö- effekter och ett skriftligt godkännande från de berörda parterna. Mer komplexa projekt kräver också offentliga utfrågningar. Enklare projekt kan behandlas utan offentlig inblandning förutom kungörelse till de direkt berörda parterna. Kommunerna har bestämda tidsgränser för beslut, för enkla prövningar och 4 månader för mer komplicerade bygg- projekt som involverar offentliga utfrågningar. har en befolkning på cirka 5,8 miljoner och består av 63öar, inklusive huvudön. Ytan är , vilket motsvarar ungefär halva storlek. Landytan har genom mark- utfyllnad ökat med , och är planerat att växa ytterligare till 2030. 23procent av landets landområden består av skog och naturreservat. presenterar kortfattat plansystemen i . De slutsatser som dras i förhållande till det svenska plan- systemet utesluter dock många viktiga parametrar, bl.a. geografiska förutsättningar. Vi kan dock konstatera att även plan- system består av en strategisk plannivå, en mer detaljerad och där- Concept plan och plan – översiktsplan och detaljplan använder två dokument för planering, concept plan och plan. Concept plan är ett strategiskt dokument för stads- utveckling som har ett framåtblickande perspektiv. Planen delar strate- giskt in mark- och vattenresurser på grundval av nuvarande behov samt utifrån förväntad demografisk och ekonomisk utveckling. Den senaste concept plan för antogs 2001. I formen liknar det en svensk översiktsplan. Utifrån concept plans strategiska riktlinjer tas en plan fram. plan är mer genomförandeinriktad och detaljerad, och används i vardaglig plan- och bygghandläggning. Concept plan utvär- deras och plan uppdateras utifrån ändringar i con- cept plan. plan för med stadsdelsindelning är digitaliserad. Utformningen och innehållet i en plan motsvarar detaljplane- nivån i . Utvärdering av projekt innan godkännande