sou · H6B370 · 2018-09-06 00:00:00 — pågick en sådan satsning, den s.k. Nyanländasatsningen, som ska bidra till att underlätta nyanlända barns och ungdomars etablering och delaktig- het i samhälle. Satsningen lanserades efter det att reger- ingen i en tidigare skrivelse till (skr. 2014/15:132) påtalat behovet av en sådan satsning. beviljades totalt 91 miljo- ner kronor till projekt inom satsningen, varav gick till 38 nya projekt (Arvsfondsdelegationens verksamhetsberättelse 2017 s. 31). Arvsfondsdelegationens stödgivning – reglering, praxis och arbetssätt I regeringens skrivelser om redovisning av fördelning av medel från Allmänna arvsfonden under respektive budget- (skr. 2017/18:277 s. 7 och skr. 2016/17:211 s. 8) redovisas utdelningsbara och utdelade medel enligt vad som anges i tabell 4.6. *Efter korrigering av restituerade arvsmedel läggs en tiondel av de medel som tillfallit fonden till fondkapitalet enligt 2 § lagen om Allmänna arvsfonden. De utdelade medlen ligger väsentligt över de utdelningsbara medlen . Detta förklaras av att Arvsfondsdelegationen beslutar om projektmedel i taget i stället för, som tidigare, i taget (skr. 2016/17:211 s. 8). För att jäm- föra beslutsvolymen bör de fler- åriga besluten beräknas som om de vore ettåriga. Med en sådan justering fördelades det i stöd (skr. 2016/17:211 s. 13). Motsvarande siffra är 597 miljo- ner kronor (skr. 2017/18:277 s. 12). Av detta framgår att beloppet avviker från trenden av ökade stödvolymer –2016. Nedgången har enligt regeringen flera orsaker (skr. 2017/18:277 s. 12). Övergången från ettåriga till fleråriga beslut medförde att 43 projekt som annars skulle ha fått beslut om fortsatt finansiering ur Arvsfonden flyttades framåt till 2018 för beslut eller godkännande. Övergången till fleråriga beslut medförde också att tid och resurser behövde avsättas till utveckling av nya rutiner och framtagande av beslutsunderlag. En tredje orsak till en minskad beslutsvolym var att det fanns ett rekryteringsbehov av handläggare för lokalstödsansökningar, vilket ledde till färre beslut. Samtliga orsaker bedöms av regeringen vara av engångs- eller extra- ordinär karaktär. Arvsfondsdelegationens stödgivning – reglering, praxis och arbetssätt Enligt Arvsfondsdelegationens verksamhetsberättelse fanns det per ett belopp uppgående till 997 miljoner kro- nor tillgängligt för delegationen att fatta beslut om enligt tabellen nedan som visar utgående fritt kapital samt beslutade och utbetalda bidrag (Arvsfondsdelegationens verksamhets- berättelse 2017 s. 10). Skillnaden i storlek mellan utdelningsbara medel i regeringens skriv- else och utgående fritt kapital i Arvsfondsdelegationens verksam- hetsberättelse beror på att outnyttjade utdelningsbara medel görs tillgängliga för utdelning under nästkommande år. På så sätt har det byggts upp en buffert av sparade disponibla medel . Arvsfondsdelegationen anger följande i sin verksamhetsberättelse (s. 9 f.). Med tanke på att medelsinflödet till Allmänna arvsfonden är förenat med osäkerhet och att Arvsfondsdelegationen gör finansiella åtaganden upp till är det nödvändigt med en buffert i form av sparade disponibla medel. Under en rad av år har denna buffert vuxit, trots att volymen beslutade medel har ökat med . Som delegationen redovisat i tidigare verksamhetsberättelser till regeringen bör volymen beviljade projektmedel ligga på en nivå som gör att de sparade disponibla medlen minskar i en rimlig takt. Genom den högsta beslutsvolymen av arvsfondsprojekt någonsin (mätt i ettåriga beslut) och det faktum att Arvsfondsdelegationen började fatta fleråriga beslut minskade volymen disponibla medel för Arvs- fondsdelegationen med till 1 037 miljo- ner kronor. Om effekten av de fleråriga besluten räknas bort minskade volymen disponibla medel marginellt. Arvsfondsdelegationens stödgivning – reglering, praxis och arbetssätt Trots att inflödet av medel genom dödsboavvecklingen var högre än minskade således det disponibla beloppet för Arvs- fondsdelegationen att fatta beslut om , jämfört med året innan. Det påverkar inte Arvsfondsdelegationens verksamhet på kort sikt, tack var den buffert som finns i form av sparade disponibla medel. Däremot är det ett tecken på att volymen beviljade projektmedel nu är uppe på en nivå som motsvarar de nya medel som görs disponibla för Arvsfondsdelegationen, d.v.s. det årliga inflödet av medel genom dödsboavveckling och direktavkastningen från Allmänna arvsfonden. I verksamhetsberättelsen anges följande om de fleråriga beslutens effekt på volymen disponibla medel (s. 4). Omställningen till fleråriga beslut får även en effekt på volymen dispo- nibla medel för Arvsfondsdelegationen att besluta om. Eftersom mer medel binds upp genom de fleråriga besluten minskar ”fria” medel att fatta beslut om. Det ger en mer korrekt bild av hur mycket som delegationen kan investera i nya projekt. Totalt fanns /tillgängligt för Arvsfondsdelegationen att fatta beslut om . Beloppet är lägre än , men tillräckligt för att Arvsfondsdelegationen ska kunna fortsätta att finan- siera utvecklingsprojekt över hela landet i samma utsträckning som tidi- gare. Eftersom varken myndighetsinstruktion eller regleringsbrev finns i fråga om Arvsfondsdelegationens verksamhet är det lagen om All- männa arvsfonden samt den tillhörande förordningen reglerar dele- gationens verksamhet.3 Av nämnda lag följer att regeringen ska ange den kommande inriktningen av fondens stödgivning (31 § första stycket). Regeringen redovisar i en skrivelse till resul- taten för Allmänna arvsfondens samlade verksamhet. I skrivelsen redovisas bl.a. hur medlen från Allmänna arvsfonden har fördelats. Regeringens skrivelse innehåller också den kommande inriktningen för stödet ur fonden i enlighet med nämnda lagrum. 2Enligt uppgift från Arvsfondsdelegationen är siffran rätteligen , den i citatet angivna siffran är ett skrivfel. 3I Kammarkollegiets regleringsbrev anges dock att kollegiet ska redovisa kostnader för be- vakning av Allmänna arvsfondens rätt, förvaltning av fonden samt administrativa och hand- läggande uppgifter åt Arvsfondsdelegationen. I detta regleringsbrev finns också ett åter- rapporteringskrav med innebörden att myndigheten ska redovisa åtgärder för att bibehålla kvaliteten i handläggningen och för att effektivisera verksamheten. Arvsfondsdelegationens stödgivning – reglering, praxis och arbetssätt anger här inriktningen på barnrättspolitiken, ungdomspolitiken och funktionshinderspolitiken. Regeringen tar i skrivelsen också upp områden som ses som särskilt angelägna att utveckla och prioritera när delegationen fördelar medel. I skrivelsen (skr. 2016/17:211 s. 53 f.) identifierar och beskriver regeringen tolv områden för fondens tre målgrupper som bör prioriteras vid Arvsfondsdelegationens medelsfördelning för . I skrivelsen framhålls att områdena har många beröringspunkter och att ett projekt kan innehålla delar som rör flera områden. De prioriterade områdena är projekt som syftar till att: stärka barnets rättigheter, öka delaktighet och stärka demokratin, förebygga våld, mobbning och trakasserier, främja ett stärkt föräldraskap, främja psykisk och fysisk hälsa ökad delaktighet i kulturlivet, främja etableringen på arbetsmarknaden, stärka rättig- heterna för personer som har funktionsnedsättning, stärka förutsätt- ningarna för nyanländas mottagande och etablering, ökad jämställd- het och jämlikhet, ökad delaktighet och tillgänglighet för äldre per- soner som har funktionsnedsättning samt stärka inflytandet för barn och unga. Regeringens styrning får starkt genomslag i Arvsfondsdelegation- ens fördelning av stöd. Enligt Arvsfondsdelegationens verksamhets- berättelse (s. 23) gick av beslutat stöd till projekt inom de av regeringen prioriterade om- rådena, vilket motsvarar av de medel Arvsfondsdelega- tionen beslutade om . till antalet var 362 av de projekt som beslutades inom de prioriterade områdena, vilket motsvarar av samtliga projekt. Arvsfondsdelegationen påpekar dock i verksamhetsberättelsen att de prioriterade områdena har en både bred och övergripande inriktning. 4.3.1Ansökan om stöd ur Allmänna arvsfonden Arvsfondsdelegationen beslutar om fördelning av stöd ur Allmänna arvsfonden (8 § första meningen lagen om Allmänna arvsfonden). Ansökan om stöd ur fonden ska göras skriftligen, och innehålla de uppgifter som behövs för att bedöma sökandens förutsättningar att få stöd ur fonden (9 § nämnda lag). Enligt 10 § förordningen (2004:484) Arvsfondsdelegationens stödgivning – reglering, praxis och arbetssätt om Allmänna arvsfonden ska en ansökan om stöd ur fonden inne- hålla en beskrivning av det ändamål (projekt) för vilket stöd söks, ekonomisk kalkyl, tid och plats för genomförandet och plan för dokumentation av projektet. Till ansökan ska i förekommande fall bifogas sökandens stadgar och senaste verksamhetsberättelse samt uppgifter om styrelsens sammansättning. På Allmänna arvsfondens webbplats finns förtryckta ansöknings- blanketter som ska användas vid ansökan om stöd ur fonden. I blanketterna anges det närmare vilka uppgifter som efterfrågas. Ansökningsblanketten för projektstöd omfattar åtta sidor och inne- håller flera frågor om projektet som sökanden ska besvara. Ansökan ska bl.a. innehålla en sammanfattning av projektet. Beskrivningen ska innehålla projektets syfte, mål, målgrupp, metod, viktigaste aktivi- teter och överlevnad efter projektets slut. Sökanden ska bl.a. ange hur många ur projektets målgrupp som aktivt kommer att delta i projektets aktiviteter. Vidare ska anges hur många andra personer ur Arvsfondens målgrupper som kan uppskattas kan nås av projektets information, erfarenheter och resultat, genom t.ex. en föreläsning, en film eller en bok. Sökanden ska också beskriva projektets even- tuella sekundära målgrupper (t.ex. anhöriga, yrkesgrupper, besluts- fattare, allmänheten) och hur många av dessa som beräknas att nås genom projektet. Samarbetsparters och deras roller i projektets ska också anges och beskrivas. När det gäller de tre kriterierna nyskap- ande och utvecklande, delaktighet och överlevnad ska sökanden lämna svar på flera frågor. Sökanden ska bl.a. beskriva vad som är nyskapande och utvecklande med projektet och hur det skiljer sig från vad sökanden eller andra aktörer redan gör eller har gjort. Sök- anden ska dessutom besvara om projektidén kommer från målgrup- pen själv, och om så inte är fallet var den kommer ifrån och hur sökanden har tagit reda på att målgruppen efterfrågar projektet. Mål- gruppens roll i planeringen ska också anges och hur den ska nås. Sökanden ska också svara på vad som ska leva vidare efter avslutat projekt och hur den fortsatta verksamheten ska drivas samt vad sök- anden ska göra för att skapa förutsättningar för att projektets resultat och erfarenheter ska kunna leva vidare efter projekttiden. I ansökan ställs även frågan om hur sökanden ska arbeta med jämställdhet, tillgänglighet och mångfald i projektet. Sökanden ombeds ange om det finns några grupper som kan vara svårare att inkludera i projektet eller som är särskilt viktiga att inkludera. Arvsfondsdelegationens stödgivning – reglering, praxis och arbetssätt Genom att underteckna ansökan intygar sökanden att de lämnade uppgifterna är riktiga samt försäkrar att projektstödet kommer att användas enligt de uppgifter som lämnats. Genom undertecknandet bekräftar sökanden vidare att verksamheten i organisationen samt i det planerade projektet inte strider mot Arvsfondens krav på demo- kratiska värderingar. Sökanden bekräftar bl.a. att doku- mentet Generella villkor för projektstöd ur Allmänna arvsfonden har lästs och godtagits. Innehållet i detta dokument behandlas närmare i kapitel 9 om kontroll av utbetalde medel och berörs därför inte i detta sammanhang. I ansökan om lokalstöd ska sökanden ge en kort sammanfattning av den verksamhet som det söks stöd för samt berätta kort om orten, föreningen och föreningens ordinarie verksamhet. Sökanden ska också svara på vad finns på orten när det gäller lokaler, anlägg- ningar och verksamheter inom det område som sökanden verkar. Vid ansökan om lokalstöd ska sökanden, i likhet med vad som är fallet för projektstöd, besvara frågor om verksamhetens mål och syfte samt målgrupp och dess delaktighet. När det gäller nyskap- andegraden ska också ett flertal frågor besvaras, bl.a. om på vilket sätt verksamheten i den lokal som avses är nyskapande och utveck- lande jämfört med lokaler/anläggningar och verksamheter som redan finns på orten och jämfört med den verksamhet som sökanden bedriver . I fråga om överlevnad ska sökanden besvara hur den nya verksamheten ska kunna leva vidare i lokalen samt hur driften av den nya verksamheten och lokalen ska finansieras efter att byggnationen är färdigställd. I ansökningsblanketten för lokal- stöd anges inte – till skillnad från projektstödsansökan – att verk- samheten som ett villkor för att få stöd måste vila på demokratisk grund. Sökanden tillfrågas inte heller om hur denne ska arbeta med jämställdhet, tillgänglighet och mångfald. Ansökan ska underteck- nas av organisationens firmatecknare. Någon försäkran om att lämnade uppgifter är riktiga och att stödet kommer att användas enligt upp- gifterna i ansökan görs inte genom undertecknandet av ansökan, vilket alltså är en skillnad i förhållande till vad som är fallet för pro- jektstöd. Inte heller godkänner sökanden genom undertecknandet de generella villkoren för stöd, utan detta görs först vid begäran om utbetalning av beviljat stöd (mer om detta, se kapitel 9). Här kan an- märkas att de generella villkor för stöd som ska godkännas i samband Arvsfondsdelegationens stödgivning – reglering, praxis och arbetssätt med ansökan om projektstöd även innehåller villkor tillämpliga för lokalstöd. De närmare kraven i fråga om budget, kostnadskalkyler och andra uppgifter som efterfrågas i ansökningsförfarandet för projekt- respek- tive lokalstöd behandlas i kapitel 9. I takt med att Arvsfondsdelegationen hanterar allt större volymer av beslutade projektmedel har handläggningsrutinerna av ansökningar utvecklats under en rad av år i syfte att öka kvaliteten och effek- tiviteten i beslutsfattandet. Handläggarna på Arvsfondsdelegations- enheten vid Kammarkollegiet använder ett coachande arbetssätt, vilket innebär en löpande dialog under hela projektperioden med projektledare och andra representanter för den stödmottagande organisationen. I detta avsnitt beskrivs hur denna handläggning ser ut. Information om handläggningen har inhämtats i kontakter med Arvsfondsdelegationen. Handläggningsprocessen beskrivs också i Statskontorets rapport av Arvsfondsdelegationen (2017:20, s. 39 ff.). Innan en ansökan görs kan en sökande genom ett frågeformulär pröva sin idé på Allmänna arvsfondens webbplats. Genom att svara på frågorna i testet kan sökanden få besked om det är lämpligt att skicka in en ansökan. Arvsfondsdelegationen har också en telefon- jour som svarar på frågor från organisationer som är intresserade av att söka stöd. Efter att en ansökan har registrerats bedöms den av enhetschefen som avgör huruvida ansökan uppfyller de formella kriterierna. Om dessa kriterier är uppfyllda ges ansökan till en handläggare för kon- troll om den är komplett. Om ansökan inte uppfyller kraven ska sökanden ges möjlighet att komplettera den (11 § förordningen om Allmänna arvsfonden). Bedöms ansökan kunna få bifall läses den av ytterligare en handläggare för diskussion med den ansvariga hand- läggaren. Ansvarig handläggare bedömer om det finns behov av att ge råd och stöd till organisationen i ansökningsförfarandet. Om handläggaren t.ex. bedömer att ansökan inte är tillräcklig som be- slutsunderlag, men ändå anser att den har potential att leda till ett projekt som kan få stöd ur fonden kontaktar handläggaren sökanden Arvsfondsdelegationens stödgivning – reglering, praxis och arbetssätt med kompletterande frågor. Vidare kontaktas också uppgivna refe- renser och samarbetspartners. Sökanden informeras vid ansöknings- tillfället om att beslut i stödärendet kommer fattas ungefär från det att ansökan kommit in. Om handläggaren bedömer att en ansökan kommer att få bifall granskar en controller den budget som bifogats ansökan. Därefter föredras ansökan för ansvarig enhetschef i kvalitetsäkringssyfte. Ett beslutsunderlag författat av den ansvariga handläggaren skickas sedan till delegationens ledamöter innan delegationen samman- träder. Vid sammanträdet föredras ansökan av den ansvariga hand- läggaren och delegationen beslutar därefter om den ska beviljas eller inte. Om ansökan beviljas skickas ett meddelande om delegationens beslut till sökanden. Till meddelandet fogas de generella villkoren för stöd ur Allmänna arvsfonden, ett välkomstmeddelande med in- bjudan till en obligatorisk introduktionsdag för projektledare samt information om hur användningen av medel ska redovisas. Skulle ansökan i stället avslås skickas ett meddelande om beslut med detta innehåll till sökanden. Skälen för Arvsfondsdelegationens avgörande anges kortfattat, t.ex. att projektet inte bedöms vara till- räckligt nyskapande samt att förutsättningarna för projektets genom- förande är svaga. En annan avslagsgrund kan vara att projektet bedöms vara en del av den sökande organisationens ordinarie verksamhet. Som nämnts ovan kan ett projekt enligt praxis beviljas stöd ur Allmänna arvsfonden under normalt högst . Som angetts ovan påbörjades en övergång till fleråriga projektstödsbeslut, vilket innebär att delegationen beslutar genom ett s.k. ram- beslut att stöd ska utgå för hela projektperioden, i stället för att fatta årliga beslut om beviljande av stöd. Föregående års projektredovis- ning ska dock godkännas innan medel ur Allmänna arvsfonden be- talas ut . Beslut om fortsatt utbetalning av stöd fattas av enhetschefen vid vid Kammar- kollegiet. Arvsfondsdelegationens stödgivning – reglering, praxis och arbetssätt 4.3.3Uppföljning och utvärdering av beviljat stöd Av 11 § lagen om Allmänna arvsfonden följer att den som beviljas stöd ska föreläggas att efter mottagandet av medlen skriftligen redovisa hur medlen har använts och på begäran lämna det underlag som behövs för granskningen av redovisningen. I de generella villkoren för stöd ur Allmänna arvsfonden finns en mer ingående reglering för hur mottagna medel ska redovisas. Redovis- ningsskyldigheten och Arvsfondsdelegationens kontroll av den verk- samhet som har beviljats stöd behandlas närmare i kapitel 9 och berörs därför inte närmare i denna framställning. Efter att en ansökan har beviljats har handläggarna på Arvsfonds- delegationsenheten återkommande kontakter med stödmottagaren som projektet pågår. Handläggarna kan i denna kon- takt ge råd och hjälp till stödmottagaren vid behov. En handläggare ansvarar för mellan 40–90 pågående projekt. Ett antal projekt besöks också av handläggaren i studiesyfte men även för kontroll av att projektet drivs enligt plan. På Allmänna arvsfondens webbplats har alla projekt- och lokal- stödsverksamheter en egen sida. Där beskrivs verksamheten med kontaktinformation till stödmottagaren. Informationen syftar till att sprida kunskap om de projekt som har fått stöd och vad ut- betalade medel används till. Enligt 7 a § lagen om Allmänna arvsfonden ska Arvsfondsdelega- tionen ha en samlad strategi för uppföljning och utvärdering av beviljade stöd. Vid större utvärderingar ska som huvudregel veten- skaplig expertis anlitas. Arvsfondsdelegationen låter därför forskare utvärdera ett antal projekt , för att ta tillvara de kunskaper, erfarenheter och resultat som projekten genererat. Arvsfondsdelegationen granskar de avslutade projektens slutredo- visningar särskilt och grupperar dem i fyra olika kategorier. Kate- goriseringen görs utifrån slutredovisningen samt kompletterande diskussioner med de avslutade projekten. Den slutliga kategoriseringen görs efter det att stödet ur fonden har upphört. Syftet med granskningen av slutredovisningarna är att kontrollera att medlen har använts för avsett ändamål, att följa upp i vilken omfattning projekten lever vidare samt ge kunskap om hur ut- betalade medel lämnar spår. har totalt 155 projektstöd (lokalstödsprojekt ingår inte i denna summa) slutredovisats och Arvsfondsdelegationens stödgivning – reglering, praxis och arbetssätt kategoriserats av Arvsfondsdelegationen, vilket redogörs för i myn- dighetens verksamhetsberättelse (s. 41 ff.). I kategori ett ingår de projekt som inte lyckats genomföra den verksamhet som de hade beviljats medel för. Sex av de slutredovisade projekten pla- cerades i denna kategori. I kategori två finns de projekt som genom- fört projektverksamheten enligt plan, men vars verksamhet inte lever vidare på ett tydligt sätt efter projektets slut. I denna kategori placerades 65 av projekten. I den tredje kategorin finns projekt som har tagit fram en metod eller ett nytt arbetssätt som sedan används i organisationen eller av aktörer utanför organisationen och vars erfarenheter tas tillvara på ett tydligt sätt, även om det kan vara svårt att få en uppfattning om i vilken utsträckning detta sker. Av de slutredovisade projekten placerades 32 stycken i denna kategori. I den fjärde kategorin finns projekt där verksamheter lever vidare helt eller delvis och finansieras av organisationen själv eller av kom- mun, landsting, avgifter eller via statliga medel. I denna kategori placerades 52 projekt, varav majoriteten hade någon form av finan- siering av offentlig sektor. Uppföljningen av redovisade projekt visar således att av projektens verksamhet lever vidare i någon form (kategorierna tre och fyra). har 1 505 avslutade projekt kategoriserats på det beskrivna sättet. Av projekten lever vidare vid tid- punkten för kansliets granskning. Arvsfondsdelegationen initierar även utvärderingar som utförs av forskare inom det aktuella området. En viktig del i dessa utvär- deringar är att kategorisera överlevnaden i de projekt som utvärderas. Kategoriseringen görs på samma sätt som i Arvsfondsdelegationens egna uppföljningar. Forskarna använder sig av bl.a. projektens doku- mentation, enkäter samt intervjuer i detta arbete. I Arvsfonds- delegationens verksamhetsberättelse redovisas utvärderings- verksamhet som skett (s. 44 f.). avslutades 67 stycken utvärderingar och kategoriseringen omfattade 96 pro- jekt. Av dessa projekt återfanns 42 stycken i kategorierna tre eller fyra, dvs. av projekten överlevde i någon form efter avslutat stöd. Den största delen av de utvärderade projekten, 50 stycken återfanns i kategori två. En förklaring till varför andelen projekt som överlever är något lägre än Arvsfondsdelegationens egen uppföljning är enligt myndigheten att en av utvärderingarna som slutfördes omfattar projekt som till stor del genomfördes för mer än tio år Arvsfondsdelegationens stödgivning – reglering, praxis och arbetssätt I verksamhetsberättelsen framgår vidare att , 2007–2017, har 1 205 projekt kategoriserats av anlitade forskare utifrån deras grad av överlevnad. De projekt som utvärderats av forskarna har fått stöd ur fonden –2017. Enligt forskarnas bedömning lever (584 projekt) vidare i någon form efter det att finansieringen ur Allmänna arvsfonden har upphört. Att även denna överlevnadsgrad är lägre än den som Arvs- fondsdelegationen konstaterat i sin egen uppföljning kan enligt myndigheten bero på att de projekt som följts upp följt upp går längre tillbaka i tiden och att projekt som beviljas medel ska ha en plan för överlevnad, till skillnad från vad som var fallet. 5 Demokrativillkor i lagstiftningen För många statsbidrag gäller ett krav på att sökande organisationer måste respektera demokratiska värderingar för att komma i fråga för bidraget. Något sådant lagstadgat demokrativillkor finns inte för Allmänna arvsfondens stödgivning. Arvsfondsdelegationen tillämpar dock i sin praxis ett demokrativillkor.