sou · H6B370 · 2018-09-06 00:00:00 — •organisationer som har fått avslag eller bifall på ansökningar om lokalstöd. Endast bifalls- och avslagsbeslut –2016 har ingått i urvalet. Beslut som avser lokalorganisationer, ungdomsorganisationer och riksorganisationer har lagts samman och räknats som en orga- nisation; riksorganisationerna har bjudits in i dessa fall. De organisa- tioner som redan finns representerade i vår expertgrupp har dock strukits ur urvalet. Från varje urvalsgrupp har 14 organisationer bjudits in. Urvalet av dessa organisationer har gjorts utifrån flest antal beslut som med- delats organisationerna i en av målgrupperna, dvs. barn, ungdomar och funktionsnedsatta. Om flera organisationer hamnat på samma antal beslut i en målgrupp har urvalet dem emellan först gjorts utifrån antal beslut som organisationerna fått i en annan målgrupp och därefter utifrån det totala antalet beslut i alla de tre mål- grupperna. Organisationer som har förekommit mer än en urvals- grupp har ändå bara fått en plats vid dialogmötena och har strukits ur de ytterligare urvalsgrupper som de har förekommit i. De nämnda urvalskriterierna har varit tillräckliga i de första två urvalsgrupperna men i den tredje urvalsgruppen, dvs. beslut som avser lokalstöd, har det på grund av det låga antalet ansökningar krävts ytterligare urvalsmoment. Efter de ovan beskrivna momenten har urvalet i nästa steg gjorts utifrån det totala antalet ansökningar i alla de tre urvalsgrupperna och i ett sista steg genom lottning. Följande organisationer bjöds in till dialogmötena1: –EFS () –Friskis och Svettis Riks –Funkibator ideell förening –Förskolan , Ådalskyrkan 1De organisationer som är kursiverade deltog vid mötena eller gav skriftligen in synpunkter i efterhand. –Män för jämställdhet –– fria församlingar i samverkan –RFHL (, Frigörelse, Hälsa och Likabehandling) –RFSL (, bisexuellas, transpersoners och queeras rättigheter) –, unga och vuxna med utvecklingsstörning (FUB) –I Samhället () –RSMH, Mental Hälsa –taekwondo & hapkido klubb –kyrka och samhälle Inför dialogmötena skickades en promemoria med underlag ut till de inbjudna organisationerna. Promemorian innehåller en beskrivning av bakgrunden till vårt uppdrag. Därefter följer en redovisning av de kriterier, både de lagstadgade kriterierna och de kriterier som vuxit fram i Arvsfondsdelegationens praxis, som tillämpas vid ansökningar om projektstöd och lokalstöd. Promemorian innehåller också en översikt över antalet ansökningar om stöd och en redogörelse för vilka organisationskategorier m.m. som sökt stöd ur Allmänna arvs- fonden . Dessutom anges i promemorian följande problembeskrivning. I utredningens direktiv framhålls betydelsen av organisationernas be- nägenhet att ansöka om medel och det antyds att den praxis som har utvecklats när det gäller bedömningen av nyskapandegraden kan vara problematisk. Det anges att nuvarande praxis kan leda dels till att stöd ur fonden beviljas i en del av landet trots att verksamheten redan bedrivs i en annan del av landet, dels till att de verksamheter som söker stöd i alltför stor utsträckning eftersträvar att vara annorlunda och udda i syfte att nå upp till kravet på nyskapande. Vidare framgår det av direktiven att det kan finnas onödiga be- gränsningar till följd av den praxis som har utvecklats för tilldelning av stöd. Frågan har tidigare berörts av Utredningen för ett stärkt civilsam- hälle som i betänkandet Palett för ett stärkt civilsamhälle (SOU 2016:13) uttalade att det är särskilt angeläget att göra en översyn av kriteriet nyskapande, eftersom kriteriet begränsar vilka projekt som kan beviljas bidrag utifrån om projektens metod och verksamhet kan anses vara nyskapande. Den utredningen ansåg därför att det kan finnas anledning att föreslå en omformulering av kriterierna för att möjliggöra andra typer av stöd till verksamhet till förmån för fondens målgrupper för att möta dagens samhällsutmaningar, såsom växande sociala klyftor och andra samhällsproblem. Utredningen bedömde att sådana verksamheter ofta behöver mer långsiktigt stöd, och att det dessutom ofta finns be- prövade metoder och tillvägagångssätt som kan ge bättre effekt än att försöka hitta ett nyskapande sätt för att nå resultat. En ändring av de kriterier som gäller för att få bidrag ur Allmänna arvsfonden skulle enligt betänkandet kunna öppna för att fler verksamheter får stöd ur fonden och ett mer effektivt utnyttjande av fondens medel. Promemorian innehåller slutligen följande frågeställningar. Frågorna nedan tar sikte på kriterierna för projekt- och lokalstöd, sär- skilt kraven på nyskapande och utvecklande verksamhet för projektstöd och särskilt angeläget för lokalstöd. Som nämnts inledningsvis ska Allmänna arvsfonden även fortsättningsvis ha till ändamål att främja verksamhet av ideell karaktär till förmån för fondens målgrupper – dvs. barn, ungdomar och personer med funktionsnedsättning. Frågeställ- ningarna nedan tar därför inte sikte på ändringar i fråga om sammansätt- ningen av målgrupperna. Antalet ansökningar om stöd ur Allmänna arvsfonden har minskat . En bidragande orsak är sannolikt att Arvsfondsdelega- tionen har förändrat sitt arbetssätt på det sätt som har beskrivits ovan. framförs i utredningens direktiv att kriterierna för stöd, sär- skilt kravet på nyskapande och utvecklande verksamhet, kan vara onödigt begränsande. Om kraven för att få stöd är eller upplevs vara för begräns- ande kan benägenheten att söka stöd ur fonden minska. 1.Hur upplever ni nivån på de krav som ställs för att ett projekt ska kunna få stöd ur Allmänna arvsfonden, särskilt kriteriet nyskapande och utvecklande verksamhet? 2.Hur påverkar nivån på kraven er benägenhet att ansöka om stöd ur Allmänna arvsfonden? Utveckling kräver att man vågar och ges möjlighet att pröva nya idéer. bör de medel som delas ut komma till så effektiv användning som möjligt. Kravet på nyskapande verksamhet kan medföra att beprövat effektiva metoder inte kan få stöd då de inte är nyskapande. hävdas leda till en mindre effektiv stödgivning. Å andra sidan har All- männa arvsfondens syfte sedan inrättandet varit framåtsyftande och avsett att stimulera till verksamhet som innebär utveckling och pröv- ande av nya idéer. 3.Är kriterierna nyskapande och utvecklande verksamhet relevanta i för- hållande till fondens målgrupper? Varför/varför inte? 4.Har ni erfarenhet av att projekt som vill använda sig av beprövat effektiva metoder inte får stöd? Hur upplevs i så fall detta? 5.Leder kriteriet nyskapande till andra oönskade effekter? Om så är fallet, vilka är de oönskade effekterna? 6.Bör kriterierna ändras? Om så är fallet, vilken ändring föreslår ni? Enligt Arvsfondsdelegationens praxis kan stöd till ett projekt normalt betalas ut för högst . Tanken är att projektet därefter ska kunna leva vidare utan stöd från Allmänna arvsfonden. 7.Tror ni att en förlängning av den tid under vilken projektstöd kan betalas ut skulle underlätta era möjligheter att få stöd ur Allmänna arvs- fonden? Skulle en förlängning av tiden göra er mer benägna att ansöka om stöd? 8.Som framgått ovan tillämpar Arvsfondsdelegationen utöver de lag- stadgade kriterierna ytterligare villkor i sin praxis. Hur upplever ni den tillgängliga informationen om förutsättningarna för stöd ur Allmänna arvsfonden? Har det varit tydligt för er, vid ansökningen om stöd, vilka villkor ni måste uppfylla för att kunna få stöd? 9.Hur upplever ni nivån på de krav som ställs för att stöd ur Allmänna arvsfonden ska kunna lämnas till anläggningar, lokaler och utrustning? 10.Hur påverkar nivån på kraven er benägenhet att ansöka om stöd ur Allmänna arvsfonden? 11.Är kravet på ”särskilt angeläget” för att stöd ur Allmänna arvsfonden ska lämnas till anläggningar, lokaler och utrustning relevant i förhåll- ande till fondens målgrupper? 12.Bör kriteriet ”särskilt angeläget” ändras? Om så är fallet, vilken ändring föreslår ni? 13.Som framgått ovan tillämpar Arvsfondsdelegationen utöver de lag- stadgade kriterierna ytterligare villkor i sin praxis. Hur upplever ni den tillgängliga informationen om förutsättningarna för stöd ur Allmänna arvsfonden? Har det varit tydligt för er, vid ansökningen om stöd, vilka villkor ni måste uppfylla för att kunna få stöd? I detta avsnitt presenteras och sammanfattas de synpunkter och svar på våra frågor som har lämnats av de organisationer som har deltagit på dialogmötena eller som inkommit med svar och synpunkter i efterhand. Samtliga deltagare har getts tillfälle att svara på de i pro- memorian upptagna frågorna samt att i övrigt lämna eventuella syn- punkter som rör ansökningsprocessen för stöd ur Allmänna arvs- fonden. Synpunkterna redovisas utan att knytas till den eller de specifika organisationer som lämnat dem. Kriteriet avseende nyskapande och utvecklande verksamhet Flera organisationer har framfört att kriteriet nyskapande och ut- vecklande fyller en viktig funktion eftersom det stimulerar nytänk- ande och utveckling. Det är bra att stödet är framåtsyftande och att organisationerna får möjlighet att testa nya idéer. En organisation har framhållit att det inom organisationerna pågår ett kontinuerligt utvecklingsarbete och att nyskapandekriteriet tydliggör att stöd från Allmänna arvsfonden inte kan förväntas täcka kostnaderna för det arbetet. Flera organisationer har dock påpekat att det också finns behov av stöd till den löpande verksamheten. Sådant verksamhetsstöd är svårt att få. Om staten generellt sett inte höjer organisations- och verksamhetsbidragen kommer möjligheten att söka stöd ur All- männa arvsfonden bli allt viktigare för civilsamhällets organisatio- ner. Organisationernas grundverksamhet kan då bli lidande till för- mån för innovativa och nyskapande projekt. Någon organisation be- skriver att det finns ett beroende av projektmedel för att den ordinarie verksamheten ska kunna överleva. Flera organisationer har pekat på att kravet att en verksamhet ska vara nyskapande är problematiskt, eftersom det innebär att organisa- tioner som vill använda sig av beprövade metoder inte kan få stöd. Exempelvis har ansökningar för projekt som avsett att tillämpa en etablerad metod på en ny målgrupp fått avslag. Beprövade metoder som har starkt stöd i forskning och vetenskap skulle ofta gagna mål- grupperna mer, eftersom det finns belägg för att metoderna fungerar. Det har framförts att det framför allt för målgruppen personer med funktionsnedsättning, och då särskilt intellektuell funktionsnedsätt- ning, krävs att etablerade metoder används. Projekt för denna mål- grupp är komplexa; nya, icke-beprövade metoder fungerar inte och kan t.o.m. vara skadliga för gruppen. Det finns också behov av att kunna använda beprövade metoder för nya samhällsproblem, t.ex. i utsatta områden. Att lämna stöd till organisationer som använder sig av beprövade metoder skulle alltså kunna leda till en effektivare stöd- givning eftersom målgrupperna får större nytta av projekten. Be- prövade metoder som skulle kunna skapa reella samhällsförändringar får med dagens stödgivning mindre utrymme. Metoder som har använts men som ska användas i ett nytt sammanhang, t.ex. i en ny målgrupp eller för att lösa ett nytt problem, måste således också kunna anses vara nyskapande. En ytterligare synpunkt som har fram- förts är att nyskapandekriteriet bör kopplas till mindre geografiska enheter än landet som helhet. Ett projekt som har bedrivits i t.ex. bör ses som nyskapande i en annan del av landet. Flera organisationer har uppgett att nyskapandekriteriet innebär en risk för att projekt krånglas till i onödan genom överdrifter eller införande av moment som är nyskapande, men som inte i första hand gagnar målgruppen och syftet med projektet. Det kan leda till att stödsökande organisationer tvingas att göra saker som de egentligen inte vill för att kunna få stöd. Det kan också leda till att organisa- tioner väljer att inte söka stöd, eftersom det tidskrävande arbetet att hitta på något nyskapande ofta kan leda till att projektet får helt andra effekter än de man eftersträvar. Fokuseringen på det nyskap- ande kan således ske bekostnad av det egentliga behovet för pro- jektets målgrupp. Nyskapande metoder riskerar att bli kostnads- ineffektiva. Ett par organisationer har lyft fram att det finns en risk för att kravet på nyskapande slår ut befintlig verksamhet i större organisa- tioner. För en mindre organisation kan det vara nyskapande att utveckla verksamheten i en ny riktning genom att t.ex. rikta sig mot en ny målgrupp. En större organisation kan ha svårt att utveckla verksamheten på samma sätt, eftersom den redan bedriver en bred verksamhet. Kravet på nyskapande hämmar dem därför från att söka stöd. Det är emellertid inte ovanligt att större organisationer i slut- ändan får frågan om att överta verksamheten i ett avslutat projekt som har bedrivits av en mindre organisation för att projektet ska överleva. Mot bakgrund av den framförda kritiken har flera organisationer föreslagit att kriteriet nyskapande och utvecklande mildras och att större fokus läggs på målgruppernas behov. En organisation har för- ordat att kriteriet nyskapande och utvecklande bör omformuleras genom att endast utvecklande behålls. En annan organisation har förespråkat att kriteriet nyskapande och utvecklande bör ersättas med framåtriktande och utvecklande. Av en organisation har också fram- förts att den samhällsvinst ett projekt kan förväntas leda till bör vara en del av kriterierna för stöd. Flera organisationer har ifrågasatt vilken funktion överlevnadskriteriet fyller. Organisationerna upplever att kriteriet är uppfyllt om det inom projektet tas fram en bok med t.ex. metodmaterial eller en film, dvs. att en fysisk produkt om det arbete som har bedrivits i projektet produceras. Kriteriet har resulterat i ett flertal böcker, filmer och liknande material, som säkerligen är användbara, men som i många fall inte kommer till praktisk användning efter projektets slut. En organisation har påpekat att sådant material inte utgör projektets kärna och att det är viktigare att projektet leder till att en varaktig kunskap och struktur skapas i organisationen, som t.ex. ett ledningssystem. En annan organisation har framfört att det borde vara mindre fokus på överlevnad, eftersom man i vissa fall kan se att det finns ett tillfälligt behov av en viss typ av verksamhet under t.ex. de kommande tre till fem åren; sådan verksamhet bör också kunna få stöd. Det har också påpekats av några organisationer att överlevnads- kriteriet kräver stora insatser och finansiering. Sådan finansiering för att säkerställa överlevnaden finns ofta inte eller är svårt att få från annat håll. Det har därför framförts att det vore önskvärt att medel för detta skulle kunna lämnas ur Allmänna arvsfonden. Någon orga- nisation har nämnt att en möjlighet till att efter ett avslutat projekt få s.k. bryggfinansiering för att inlemma projektet i den ordinarie verksamheten skulle göra det lättare att få verksamheten att leva vidare. Kriteriet avseende projektens längd Flera organisationer har ansett att tidsbegränsningen som innebär att ett projekt som huvudregel inte kan få stöd är bra. Om stöd skulle ges än så skulle det i större utsträckning riskera att bli ett stöd till den löpande verksam- heten, vilket inte upplevs som positivt. Flera organisationer har emellertid angett att det är problematiskt att stöd till ett projekt kan ges under som längst . Det behövs ofta för att bygga upp en verksamhet som kan överleva efter det att stödet upp- hör. Ett par organisationer har uppgett att överlevnaden skulle bli högre om det var möjligt att viga ett fjärde år till spridning av den verksamhet som bedrivits i projektet. Det har dock påpekats att en sådan förlängning av projekttiden har baksidor; ett fjärde projektår skulle innebära en minskning av de tillgängliga medlen ur fonden och att färre projekt därför skulle kunna få stöd. Ett par organisationer har framfört att det också borde vara möj- ligt att söka stöd för kortare insatser som är angelägna, t.ex. att till- gängliggöra ett befintligt material på flera olika språk. Flera organisationer har uppgett att det är negativt att stöd inte får lämnas till forskning eller utvärdering. Det bör anses värdefullt att sakkunniga med forskningsanknytning deltar i projekt, men förefaller minsta forskningsanknytning närmast utgöra ett skäl för avslag på en ansökan. Det är en märklig ordning, eftersom det borde anses höja projektets värde och potential att knyta personer med forskningsbakgrund till ett projekt. Större organisationer kan genom att själva bekosta de delar av projektet som har med forskning att göra få in en sådan anknytning i sina projekt. Flera organisationer har anfört att Arvsfondsdelegationens be- dömning av om en verksamhet är offentlig huvudmans ansvar, och därför inte ska kunna få stöd ur fonden, är för strikt. I många projekt kan det finnas ett behov av att engagera t.ex. lärare eller personer inom men man riskerar då att få avslag med moti- veringen att verksamheten är offentlig huvudmans ansvar. Flera organisationer har framhållit att kravet på att målgruppen ska vara delaktig är mycket bra ur en demokratiaspekt. En organisation har ansett att Arvsfondsdelegationen har en för strikt syn på vad för typer av verksamheter som riktar sig mot mål- grupperna. Det kan finnas ett behov av att indirekt rikta sig mot målgrupperna genom att direkt rikta sig mot vuxna. Det kan t.ex. vara fråga om att hjälpa barn och ungdomar med missbruks- problematik genom att anordna stödverksamhet åt föräldrar. En organisation har föreslagit att målstyrningen av Allmänna arvsfonden borde bli tydligare. Det är positivt att inriktningen för stödgivningen anges i regeringens skrivelse till , men inriktningen borde kunna anges och kommuniceras på ett tydligare sätt. Andra organisationer har emellertid inte önskat en tydligare mål- styrning. En sådan målstyrning riskerar att bli begränsande; organisa- tionerna är bra på att själva göra omvärldsanalyser och identifiera de insatser som behövs. Det finns en risk för att organisationer vid en tydligare målstyrning försöker utveckla sin verksamhet i en riktning mot de områden där det finns stödmedel att söka, trots att organisa- tionerna då söker sig utanför sitt kompetensområde. En organisation har föreslagit att det borde finnas ytterligare ett kriterium som tar sikte på hur angeläget det sökande projektet är, t.ex. för en viss målgrupp eller på en viss ort. En sådan ändring skulle gärna få kombineras med en utvidgning av målgrupperna. En organisation har förordat att Allmänna arvsfonden borde kunna låna ut pengar. Många föreningar har svårt att låna pengar på bank, om man inte redan har mycket kapital. behövs medel för att göra investeringar i fastigheter och annat. Kombinationen av kriterier är svår att uppfylla Flera organisationer har uppgett att det är kombinationen av kri- terier som gör det svårt att få stöd. Kombinationen av de tre kriterierna nyskapande, överlevnad och delaktighet tillsammans med en treårig projekttid är förenad med svårigheter, även om kriterierna vart och ett i sig framstår som rimliga. Det finns t.ex. en motsättning mellan kravet på nyskapande verksamhet och kravet på projektets överlevnad. En nyskapande verksamhet torde ha mindre förutsätt- ningar att leva vidare och bli permanent efter det att projektet har avslutats, eftersom det saknas underlag som visar att metoderna är effektiva. Sådana projekt innebär därför ett visst risktagande. Arvs- fondsdelegationen tillämpar kravet på överlevnad väl strikt med hän- syn till att det är fråga om nyskapande verksamhet. Arvsfonds- delegationen kräver vid ansökan en konkret plan för överlevnad och bevis för att planen kommer att hålla. Att pröva en ny metod innebär emellertid ett risktagande just eftersom metoden är ny och det är då svårt att lägga fram det underlag som Arvsfondsdelegationen kräver. Ett krav på nyskapande och utvecklande medför alltså att verksam- hetens överlevnadspotential blir lägre. Det är viktigt att organisa- tioner som har drivit flera projekt som inte överlevt inte straffas för den tidigare bristande överlevanden när organisationerna söker stöd för nya projekt. Arvsfondsdelegationens tillämpning av kriterierna Flera organisationer har framfört att Arvsfondsdelegationen inte tillämpar villkoren konsekvent och transparent. En organisation har liknat delegationens beslutsprocess vid en ”black box”, en svart låda. Avslag kan meddelas med motiveringen att projektet inte är tillräck- ligt nyskapande trots att organisationerna har bedömt att verksam- heten har en hög nyskapandegrad. I andra fall har organisationerna fått bifall på ansökningar som de själva ansett vara mindre nyskap- ande. , men inte alltid, förefaller det vara tillräckligt att verk- samheten är nyskapande på den ort där den ska äga rum för att en ansökan ska kunna beviljas. Det finns också en osäkerhet om Arvs- fondsdelegationen anser att det är tillräckligt nyskapande att ut- veckla, sprida eller tillgängliggöra befintliga metoder. Flera organisationer upplever att kravet på nyskapande och utveck- lande som det viktigaste och mest avgörande kriteriet vid bedöm- ningen om en ansökan ska beviljas eller inte. Ett par organisationer har dock fått intrycket av att delaktighetskriteriet blivit viktigare än . Flera organisationer har också upplevt att det är otydligt vilka krav Arvsfondsdelegationen tillämpar för beviljande av stöd. Ett exempel som nämnts av flera organisationer är att det verkar vara ett villkor för stöd att man har ett visst antal samarbetsorganisationer i ett projekt. Ett par organisationer har ansett att ett krav på sam- arbetsorganisationer är problematiskt ur ett demokratiperspektiv, eftersom mindre organisationer inte har etablerade kontakter med de samarbetsorganisationer som krävs. Ett annat exempel som framhållits i fråga om otydligheten i stöd- givningen är att det förefaller finnas begränsningar för hur höga belopp som beviljas för ett projekt. Någon organisation har uppgett att förväntningarna har legat på två eller per projekt men organisationerna har noterat att projekt har beviljats stöd om mer än . Flera organisationer anser att det är otydligt hur de olika kri- terierna för stöd viktas mot varandra. Ställs det exempelvis lägre krav på delaktighet om projektet är mycket nyskapande och utvecklande? Kan man få stöd för ett mindre nyskapande och utvecklande projekt om både delaktigheten och överlevnadspotentialen är mycket höga? Viktningen mellan de olika kriterierna upplevs bero på vilken hand- läggare som hanterar ansökan. En annan organisation har angett att det hade varit bra om det funnits fler kriterier och det hade räckt med att t.ex. tre av fem kriterier varit uppfyllda för att stöd skulle kunna meddelas; ett stöd som utformas på det sättet hade gett ut- rymme för både nyskapande, kreativa projekt och andra typer av projekt. Flera organisationer har framhållit att det viktiga är inte om kriterierna framgår av lag eller på annat sätt; det viktiga det är att det är tydligt vad kriterierna innebär och hur de viktas mot varandra vid prövningen av om stöd bör beviljas eller inte. En av organisationerna har uppgett att det finns fördelar med att det finns en flexibilitet vid bedömningen av t.ex. nyskapande- och delaktighets- kriterierna. En organisation har dock uppgett att osäkerheten om hur en ansökan bedöms har lett till att organisationen har avstått från att söka stöd ur fonden. Flera organisationer har angett att det är svårt att förstå varför en stödansökan har avslagits. Avslag ges endast med en kortfattad motivering som inte ger någon närmare vägledning i fråga om Arvs- fondsdelegationens bedömning. Det har också varit svårt att få be- sked av handläggarna om varför en ansökan har avslagits. Det efter- frågas därför att Arvsfondsdelegationens beslut utformas på ett tydligare och mer transparent sätt.