sou · H6B324 · 2018-03-27 00:00:00 — ingsgrenen bör snarare kallas företagstjänster än finansiell verk- samhet. av ökningen inom näringsgrenen för- av en ökning i undergruppen företag inom uthyrning, fastig- hetsservice, resetjänster och andra stödtjänster. En lika stor andel beror på fler anställda inom undergruppen företag inom juridik, eko- nomi, vetenskap och teknik, inklusive konsultföretag inom teknik, PR och kommunikation. Ett frågetecken här är till hur stor del det handlar om arbetstill- fällen som försvinner inom tillverkning och skapas inom tjänstesektor och till hur stor del det handlar om en mer slimmad arbetsmarknad. Det som var tjänsteyrken, men inom tillverkningsindustrin, köps allt mer in som externa tjänster. Det gör att omvandlingen från arbeten inom tillverkning till arbeten inom tjänstesektor inte på ett enkelt sätt går att mäta med statistik över var människor är anställda. Men själva renodlingen av verksamhet är också intressant i ett arbetsmiljö- och hållbarhetsperspektiv. Denna ökade speciali- sering beskrivs ibland som en intensifiering av arbetslivet. redovisade en prognos över struktur- omvandlingen långsiktigt på arbetsmarknaden. I figur 3.4 visas hur förskjutningen från tillverkning mot tjänster beräknas se ut –2040 enligt prognos. El, värme, Bygg, Källa: samt egen bearbetning. Stort behov av uppdatering och omställning i tid Övrig tillverkningsindustri som 2013 utgjorde av arbetade timmar i näringslivet förutspås minska till . Massa- och pappersvaruindustrin minskar från av förädlingsvärdet i prognosen och nedgången är motsva- rande även för andelen arbetade timmar. När det gäller järn- och metallverk är nedgången betydligt större i andelen arbetade timmar jämfört med den prognosticerade nedgången i förädlingsvärdet. Hus- hållstjänster antas öka till att omfatta nästan var femte arbetad timme i näringslivet. Här ökar antalet arbetade timmar mer än förädlings- värdet. Som framgår är förändringen i antalet timmar totalt sett större än förändringen i förädlingsvärde totalt sett. Bakom detta ligger tek- nikutveckling i främst tillverkningsindustrin, som gör att det behövs färre arbetade timmar även vid en given produktion. Den stora framtidsutmaning som ligger i att ställa om till en miljö- och klimatmässigt hållbar värld skapar och förväntas också skapa ett omfattande behov av strukturomvandling i ekonomin och på arbetsmarknaden. Grön omställning handlar om hur utveckling och tillämpning av ny teknik i produktionen kan underlättas.8 Att klara anpassningen till nya förutsättningar och ny teknik ställer ständigt nya krav på ny kunskap och kompetens. Ett konkret exempel är just hur ny miljövänlig teknik tas till vara. För att det ska kunna ske effektivt krävs det att kunskapen för att ta tillvara miljövänlig teknik finns på arbetsplatserna. Den gröna om- ställningen kommer att innebära ytterligare ökade behov av möjlig- heter till omställning och uppdatering av kompetens för de syssel- satta i jämförelse med vad vi har sett . Grön omställning innebär anpassning inom befintliga yrken och produktionsmetoder. Exempelvis att tillverkningsföretag ställer om till att tillverka grön teknik (till exempel vindkraftverksturbiner). Omställningen innebär då i regel att det kan behövas kompetens- utveckling och uppdatering av produktionsmetoderna, men inom ramen för yrken som har funnits . 8 Arbetet (2016b). Stort behov av uppdatering och omställning i tid Men grön omställning handlar också om framväxandet av helt nya varor och tjänster som på ett hållbart sätt ersätter äldre varor och tjänster. Ett exempel är streamingtjänster för musik och film, där digital teknik gör att produktion av fysiska cd-skivor med plastom- slag inte längre behövs. Ett annat exempel är att delvis ersätta möten och till och med konferensverksamhet på kursgårdar med digitala mötes- och konferenstjänster. Då handlar det om framväxandet av helt nya yrkeskategorier där det inte är självklart att den som har arbetat med produktion av den ursprungliga varan eller tjänsten ska arbeta med den produkt eller tjänst som ersätter. Det är troligt att frukostvärden på konferenshotellet har en lång väg att ställa om till att bli utvecklare för digitala konferensplattformar. Det gör att det krävs olika sorters omställning och uppdatering inom ramen för den gröna omställningen. I en rapport från Internationella arbetsorganisationen () utgår organisationen dels från att vårt nuvarande sätt att producera och konsumera inte är hållbart och dels från frågan om hur den gröna omställningens kostnader ska fördelas. Vissa män- niskor befinner sig i verksamheter där omställningen blir större och där kommer kostnaderna också att bli större. Organisationens slut- sats är att konsekvenserna av att avstå från en grön omställning drabbar alla och de menar därför att kostnaderna för omställningen behöver delas rättvist.9 3.2.3En tudelad arbetsmarknad och problem med matchning Polariseringen på arbetsmarknaden brukar beskrivas som att arbets- marknaden växer i botten och toppen vad gäller kvalifikationskrav, medan arbeten som befinner sig i mitten försvinner. För del har utvecklingen framför allt lett till en tillväxt av högkvalificerade jobb medan tillväxten av jobb med låga kvalifikationskrav varit mycket blygsam. har i en av sina rapporter visat på att polariseringen sett olika ut i olika delar av världen men överallt utom i har tillväxten varit större i jobben med höga kvalifikationskrav 9 (2013). Stort behov av uppdatering och omställning i tid jämfört med tillväxten av andelen jobb med låga krav. Se figur 3.5. Det gör, lite förenklat, att en större andel av dem som ställer om från arbeten med medelhöga krav måste röra sig mot arbeten med högre krav jämfört med andelen som ställer om till jobb med lägre kvalifika- tionskrav. Källa: , Employment Outlook samt egen bearbetning. Ofta lyfts teknikutvecklingen som huvudförklaring till polariser- ingen. De mer rutinartade jobben inom till exempel administration och tillverkning kan allt mer ersättas med ny teknik. En underlagsrapport till (SOU 2015:90) behandlar hur utbildningssystemet bör anpassas utifrån de framtida behoven på arbetsmarknaden. Polariseringen på arbetsmarknaden ökar enligt rapporten behovet av utbildning för omställning. De som finns i mitten av kvalifikationsskalan behöver utbildning för omställning till arbeten med högre kvalifikationskrav för att und- vika att de ska konkurrera med arbetskraften med lägst kvalifika- tioner om jobben med lägst kvalifikationskrav. En konkurrens nedåt på kvalifikationsskalan för de som har de medelkvalificerade jobben betyder i praktiken att de som är svagast på arbets- marknaden kommer att få mycket svårt att finna ett jobb. Stort behov av uppdatering och omställning i tid skäl till att omställning till jobb med högre kvalifikationskrav be- hövs är att tillgodose kompetensförsörjningen för de högkvalifice- rade jobben.10 Allt större del av de arbetslösa har svårt att komma in på arbetsmarknaden Arbetsförmedlingen har beskrivit hur allt fler inskrivna vid Arbetsförmedlingen är svåra att matcha mot de lediga jobb som finns. I myndighetens Arbetsmarknadsrapport som kom beskrivs att trots en positiv utveckling på arbetsmarknaden minskar andelen som får osubventionerade arbeten. Skillnaden i arbetslöshet och sysselsättning växer mellan dem som har respektive dem som inte har gymnasieutbildning.11 Arbetsförmedlingen följer särskilt äldre, utrikesfödda, personer med funktionsnedsättning, personer utan fullständig gymnasieutbild- ning och nyanlända i termer av individer som har en extra hög risk för att ha svag ställning på arbetsmarknaden. Notera att det inte handlar om avgränsade grupper utan en äldre, nyanländ person med kort utbildning och funktionsnedsättning har sannolikt en särskilt svag ställning på arbetsmarknaden. Hur passar de arbetssökande till de lediga jobb som finns? Har de arbetslösa de kompetenser som krävs för de lediga jobben? Och är de sysselsatta rätt matchade för de jobb de har? Matchning handlar både om hur de arbetssökande passar till de lediga jobb som finns och om de redan anställdas under-, över- eller felutbildning i deras anställningar.12 har i en av sina rapporter definierat matchningen på arbetsmarknaden som hur nya anställningar skapas för ett givet antal lediga jobb i förhållande till antalet arbetssökande.13 Ett av Ar- betsförmedlingens viktigaste uppdrag är att effektivt sammanföra 11Arbetsförmedlingen (2017b). 12Karlsson m.fl. (2017), s. 12. 13Riksrevisionen (2017), s. 5. Stort behov av uppdatering och omställning i tid dem som söker arbete med dem som söker arbetskraft, det vill säga att bidra till matchningen av arbetssökande mot de lediga jobb som finns.14 Flera studier visar att matchningen på den svenska arbets- marknaden har försämrats de senaste åren.15 En fråga blir då vad detta beror på. Arbetsförmedlingen har lyft fram att det beror på en ändrad individsammansättning bland de arbetslösa. Med individsammansätt- ning menas till exempel andelen utrikesfödda, äldre, funktionsnedsat- ta eller personer med kort utbildning. En rapport från som kom visar att individsammansättningens roll är betydande, men att den bara förklarar cirka en tredjedel av den för- sämrade matchningen. I stället handlar försämringen enligt Riksrevi- sionen om en oförklarad generell jobbchansminskning för en förhål- landevis väletablerad grupp på arbetsmarknaden. Mot bakgrund av det lyfter frågan om en orsak till detta kan vara struk- turomvandlingen på arbetsmarknaden. Det vill säga att den försäm- rade matchningen skulle kunna handla om vilka typer av jobb som är lediga jämfört med tidigare och om dessa stämmer överens med de arbetslösas kompetens eller inte.16 Skillnad i arbetskraftsdeltagande och sysselsättning mellan inrikes och utrikes födda Andelen arbetslösa är generellt högre bland utomeuropeiskt födda än bland personer födda i och personer födda i . Andelen arbetslösa bland utomeuropeiskt födda kvinnor uppgick jämfört för inrikes födda kvinnor och för europeiskt födda kvinnor. Arbetslösheten förutom- europeiskt födda män uppgick till , för inrikes födda män 5,1 och för europeiskt födda män . En bidragande faktor till att arbetslösheten har ökat bland utom- europeiskt födda är att arbetskrafts- deltagandet har ökat inom denna grupp.17 Tabell 3.1 visar arbets- kraftsdeltagande för utomeuropeiskt födda, födda i och födda i –2016. Av tabellen framgår att det är större 14Förordning (2007:1030) med instruktion för Arbetsförmedlingen. 15Riksrevisionen (2017), s. 5. 16Riksrevisionen (2017). 2017/18:1 UO 13, bilaga 1. Stort behov av uppdatering och omställning i tid skillnad mellan kvinnor och män bland utrikesfödda jämfört med bland inrikes födda. Observera att nyanlända bara är en mindre del- mängd av gruppen födda utanför . Källa: BP 18, UO 13 Integrationsbilagan. Tabell 3.2 visar att utrikesföddas kompetens inte används fullt ut. Tabellen visar hur stor andel av dem med eftergymnasial utbildning som har ett arbete som motsvarar deras utbildningsnivå. Bland per- soner födda i är det bland männen och 69,9 pro- cent bland kvinnorna som har ett arbete i nivå med utbildningen. av kvinnorna och av männen med eftergym- nasial utbildning födda i har inte ett arbete som motsvarar deras utbildningsnivå. Bland personer födda utanför är mot- svarande andelar bland männen och av kvin- norna. Detta innebär i praktiken att högutbildade personer har arbeten som de med kort utbildning skulle kunna klara av. Orsaken kan vara svårigheter att validera utländsk utbildning eller att överföra kunska- pen till svensk arbetsmarknad men det kan också handla om diskri- minering. Stort behov av uppdatering och omställning i tid Källa: BP 18, UO 13 Integrationsbilagan. Figur 3.6 visar det bristindex Arbetsförmedlingen regelbundet tar fram fördelat på yrkesgrupper. Det råder brist inom en stor del av samtliga studerade yrken. För flera av de största yrkesgrupperna är bristsituationen allvarlig, vilket indikeras av ett högt bristindex. Stort behov av uppdatering och omställning i tid Tekniskt och naturvetenskapligt arbete Installation, drift och underhåll Hotell, restaurang och storhushåll Administration, ekonomi och juridik Försäljning, inköp och marknadsföring Kultur, media och design Värde mellan 2,75–3,25 indikerar balans mellan utbud och efterfrågan. Ett lägre värde indikerar överskott och ett högre värde indikerar brist. Källa: Arbetsförmedlingen, Var finns jobben 2017, SCB samt egen bearbetning . Figuren visar att det sammanvägt för hela yrkesgrupper är brist på en stor del av arbetsmarknaden. Den mer finfördelade uppdelningen på enstaka yrken visar att det råder brist inom tre av fyra studerade yrken (139 av 189 yrken totalt). Det är alltså inte bara för akademiska jobb eller i offentlig sektor som det är brist på arbetskraft. Även i många yrken i privat sektor utan krav på akademisk utbildning är det svårt med kompetensförsörjningen. Allra högst index har kockar och kallskänkor med ett index på 5,0. Specialistsjuksköterskor inom både akut och allmän hälso- och sjukvård, grundutbildade sjuk- sköterskor och förskollärare har alla ett bristindex på 4,9.18 18 Arbetsförmedlingen (2017d). Stort behov av uppdatering och omställning i tid Trender och prognoser från SCB I (SCB:s) undersökning Trender och pro- gnoser 2017 presenteras beräkningar över tillgången och efterfrågan på utbildade . Beräkningarna av den framtida tillgången på personer med olika utbildningar visar vad resultatet blir om ut- bildningssystemet förblir i stort sett detsamma som och om in- divider väljer och slutför utbildningar på samma sätt och i samma takt som . Syftet är att lyfta fram de obalanser mellan tillgång och efterfrågan som uppstår om utvecklingen fortsätter i nuvarande banor. Prognosen tyder på en kraftig ökning av både tillgång och efter- frågan på arbetskraft . För eftergymnasialt utbildade kommer det enligt prognosen att vara någorlunda balans; både antalet utbildade med eftergymnasial utbildning och antalet arbeten med krav på eftergymnasial utbildning kommer att öka kraftigt. För yrkesförberedande utbildningar på gymnasienivå förväntas efterfrågan öka starkt, men här beräknas tillgången minska vilket gör att underskottet på gymnasieutbildade med yrkesinriktning väntas bli allt större. Det väntas bli ett överskott på personer med högskoleför- beredande gymnasieutbildning. Antalet arbeten som kräver högst grundskoleutbildning minskar kraftigt enligt prognosen som det förväntas finnas ungefär lika många som har högst grundskoleutbildning. Det gör att det sannolikt kommer att bli ett allt större överutbud av arbetskraft inom dessa yrken. SCB lyfter några yrkesgrupper som specifikt problematiska när det gäller bristsituationen. Det handlar bland annat om lärare och specialistsjuksköterskor men också om gymnasieingenjörer och industriutbildade inom teknikområdet. Även om efterfrågan på gym- nasieingenjörer och industriutbildade väntas minska är problemet att tillgången ser ut att minska ännu mer. När det gäller vården ser det ut att bli antalsmässigt störst brist på gymnasieutbildade vård- och omsorgsutbildade. Det ser enligt SCB:s prognos ut att bli svårt att utbilda tillräckligt många för att möta behoven inom äldreomsorgen även om satsningarna på yrkesvux kan komma att ha betydelse för att underlätta situationen. Figur 3.7 visar vilka yrken som bedöms ha den största antalsmässiga ökningen av arbetskraftsbrist fram till 2035.19 19 SCB (2017). Stort behov av uppdatering och omställning i tid Vård- och omsorgsutbildning, gymnasial nivå Industriutbildning, gymnasial nivå Fordonsutbildning, gymnasial nivå Barn- och fritidsutbildning, gymnasial nivå Byggutbildning, gymnasial nivå El-, automations- och datorteknisk utbildning Restaurang- och livsmedelsutbildning,… Källa: SCB, Trender och prognoser 2017. I avsnitt 3.2 har vi redovisat ett antal trender och utmaningar. Det här avsnittet inleds med att visa hur sysselsättning och arbetade timmar förhåller sig till genomsnittet i . Därefter redogör vi för hur hållbart arbetslivet är i perspektivet inträdes- och utträdesålder för olika grupper på arbetsmarknaden. Avsnittet avslutas sedan med att vi försöker beskriva hur människor upplever sitt arbete och hur balan- sen mellan arbete och fritid fungerar. Stort behov av uppdatering och omställning i tid 3.3.1Sysselsättning och arbetade timmar i och i andra länder I som helhet finns ett tydligt mönster att antalet arbetade timmar har minskat när välståndet har ökat. I skedde en brant nedgång , därefter har antalet arbetade timmar per sysselsatt ökat trendmässigt. Genomsnittligt antal (faktiskt) arbetade timmar Genomsnittligt antal (faktiskt) arbetade timmar BNP priser, USD. Källa: och . Figur 3.8 visar att har färre arbetade timmar per sysselsatt i befolkningen i jämförelse med som helhet. En viktig för- är den höga sysselsättningsgraden för del, framför allt för kvinnor. Eftersom det är vanligt med deltidsarbete bland kvinnor i blir antalet timmar per sysselsatt lägre jämfört med i en så kallad enförsörjarmodell som å andra sidan har en lägre sysselsätt- ningsgrad. Men det är också så att arbetstiden på årsbasis är kortare i i jämförelse med flera andra jämförbara länder. redo- visar uppgifter om genomsnittligt antal arbetade timmar för heltidsanställda. I arbetar heltidsanställda i genomsnitt Stort behov av uppdatering och omställning i tid I ett nordiskt perspektiv varierar antalet arbetstimmar mellan (37,4), (38,2) och (39,1) respektive (43,7). Förutom arbetar heltidsanställda i färre timmar jämfört med många andra länder. Genomsnittet bland är . I är genomsnittet och i 40,7. Flest arbetade timmar bland anställda på heltid har (50) följt av (49,3).20 har sysselsättningsgraden ökat snabbare i jäm- fört med OECD-genomsnittet för både kvinnor och män. Svenska kvinnors sysselsättningsgrad passerar/tangerar den genomsnittliga för män i . Det går inte att se någon långsiktigt nedåtgående trend för genomsnittligt arbetade timmar i trots en starkare utveckling av välståndet i jämfört med i som helhet. Bakgrunden är att hade ett stort underskott i antalet arbe- tade timmar i förhållande till välfärdsambitionerna. Politiken och väl- färdssystemen kom att inriktas mot en tvåförsörjarmodell med fokus Uppgifterna gäller 2016. Stort behov av uppdatering och omställning i tid Antalet arbetade timmar per person i befolkningen 15– var högre i jämfört med ett ovägt genomsnitt för 23 europeiska länder.21 Det innebär 2,8 veckors arbete per person och år extra. Om arbetslivet varar blir det arbete extra per person i befolkningen tack vare en högre syssel- sättningsgrad. Bland de undersökta länderna är det bara , , och som har ett högre antal arbetade timmar per person i befolkningen mellan 15–jämfört med . Det skiljer mellan och (som har lägst antal arbetade timmar per person mellan 15–bland de under- sökta länderna). Arbetslivets längd i och i andra länder I ett internationellt perspektiv har ett långt arbetsliv. redovisar uppgifter med skattningar om arbetslivets varaktighet för en 15-åring och där är det endast och som har fler antal år i arbetslivet i genomsnitt. I förväntas arbetslivet i genomsnitt vara i . Genomsnittet för EU 28 är 35,6. De övriga nordiska länderna har något kortare förväntade arbetsliv än . I förväntas arbetslivet vara i . Även när det gäller utträdesåldern faller väl ut i internatio- nell statistik. För män var pensionsåldern 2016 något högre än genomsnittet för . Svenska mäns utträdesålder var jäm- fört med genomsnittet för som var . För kvinnor är skillnaden större, utträdesåldern för kvinnor i är enligt sätt att mäta jämfört med 63,6 i som hel- het.23 För inträdesåldern har vi inte kunnat hitta internationellt jäm- förbara siffror. 21OECD, samt egen bearbetning. Det genomsnittliga antalet arbetade timmar per sys- selsatt har räknats upp med antalet sysselsatta totalt och sedan fördelats på den totala befolkningen 15–per land. Ingående länder: , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , . Måttet är en skattning av hur långt en 15-årings arbetsliv förväntas bli. 23OECD, Ageing and Employment Policies – Statistics on average effective age of retirement. Stort behov av uppdatering och omställning i tid Inträdesålder och utträdesålder i redovisar återkommande genomsnittlig in- trädes och utträdesålder på arbetsmarknaden utifrån ett antal olika definitioner. De mått som syftar till att ha ett samhällsekonomiskt perspektiv som visar när personer i genomsnitt börjar och slutar att försörja sig själva genom förvärvsarbete kallar för inträde respektive utträde i lönearbete. Dessa baseras på registerdata. Grän- sen för när en person kan anses försörja sig är satt till en inkomst före skatt på 2,0 inkomstbasbelopp, vilket 2017 motsvarade 123 000 kro- nor. löneinkomster och inkomster från aktivt bedriven närings- verksamhet räknas med. Däremot ingår inte förmåner. Föräldra- penning, sjukpenning, arbetslöshetsersättning, aktivitetsstöd med mera är också borträknade. Genomsnittsåldern för inträde i lönearbete var 2015 . För kvinnor var genomsnittsåldern för inträde omkring medan den för männen var cirka . sjönk inträdes- åldern med för kvinnor och för män. Finanskrisen påverkade inträdesåldern kraftigt, främst för männen vars inträdesålder i lönearbete höjdes med . Ett mått som bygger på genomsnittligt deltagande på arbetsmark- naden om minst 20 timmars arbete ger en betydligt lägre inträdesålder. 2016 var den genomsnittliga inträdesåldern i arbets- kraften . Kvinnor studerar i större utsträckning än män vilket ger en högre inträdesålder på arbetsmarknaden bland kvinnor än bland män. har nivåerna legat relativt kring för män och för kvinnor. Före 1990-talskrisen var dock inträdesåldern något högre för män än för kvinnor.24 Utträdesåldern ur lönearbete är enligt 2015. Utträdet ur intjänande till pensionssystemet är högre, . Den långsiktiga trenden för utträdesåldern är stigande, vilket beror på att människor jobbar högre upp i åldrarna jämfört med tidigare. Lägre mortalitet i de förvärvsaktiva åldrarna bidrar också till en högre utträdesålder. Färre med sjukersättning har också bidragit till en högre ålder för utträde ur lönearbete. 24 (2017). Stort behov av uppdatering och omställning i tid höjdes den genomsnittliga utträdesåldern ur lönearbete från för både kvinnor och män till för kvinnor och för män.25 () har i en studie undersökt skälen till att fler arbetar längre . Resulta- ten visar att bättre folkhälsa, ökad utbildningsnivå men också strik- tare regler för beviljad sjukersättning (tidigare kallat förtidspension) har haft betydelse. Däremot ger data inget stöd för att det förlängda arbetslivet beror på bättre arbetsmiljö.26 Längre arbetsliv är en förutsättning för hållbara pensioner Pensionssystemet är konstruerat för att vara långsiktigt finansiellt hållbart. Det betyder att när vi lever allt längre men inte anpassar arbetslivets längd i motsvarande utsträckning kommer pensionerna att sänkas. har räknat utifrån ett scenario där den ökade livslängden till 2/3 används till ett längre arbetsliv. Det motsvarar att utträdesåldern höjs med . I detta scenario faller ersättningen från inkomstpension och garantipension från dagens av den genomsnittliga lönen per person (löne- summan) till 2040.27 För att kunna hålla en relation mellan pensionerna och de arbetandes inkomster är behovet av ökad sysselsättning och längre arbetsliv ännu större. Denna problemställning tittar pensions- gruppen, en arbetsgrupp med representanter för de riksdagspartier som stod bakom pensionsöverenskommelsen, på. Det är sannolikt att de äldres arbetsmarknadssituation kommer att få allt större betydelse framöver. 25Pensionsmyndigheten (2017). 26Laun och (2017). 27Konjunkturinstitutet (2017b), s. 34 f. Stort behov av uppdatering och omställning i tid Den genomsnittliga åldern för inträde och utträde på arbetsmarkna- den berättar något om de stora trenderna.