sou · H6B324 · 2018-03-27 00:00:00 — För att särbehandling ska tillåtas krävs att syftet med bestäm- melsen är berättigat och att de vidtagna åtgärderna är lämpliga och nödvändiga för att uppnå syftet. Det är alltså tillåtet att frångå kravet på likabehandling i direktivet om handlandet håller för en propor- tionalitetsprövning. Det gäller såväl fall av direkt som indirekt ålders- diskriminering. Utredningens bedömning är att, om kravet i arbete skulle anses kunna komma att särskilt missgynna yngre arbetstagare, är syf- tet med bestämmelsen berättigat och bestämmelsen proportionerlig. Detsamma gäller kravet kvar till pension. När det gäller anvis- ningar till andra arbetsmarknadspolitiska program krävs det i det flesta fall att personen är och ett krav i arbete och kvar till pensionsåldern finns också för per- soner som vill använda sig av alterneringsledigheten i . Förordning 883/2004 Förslaget bedöms inte påverkas av och rådets förordning (EG) nr 883/2004 av om samordning av de sociala trygghetssystemen då aktivitetsstödet inte omfattas av förordningens sakområden. Konsekvenser i förhållande till åtaganden gentemot Av de förslag som utredningen lägger fram i delbetänkandet är det främst förslaget om utvecklingsledighet som kan aktualisera frågor med koppling till åtaganden gentemot Internationella arbets- organisationen (). Av (nr 122) angående syssel- sättningspolitik framgår att varje arbetstagare så långt möjligt ska Konsekvenser av utredningens förslag beredas tillfälle att kvalificera sig för och utnyttja sina kunskaper och färdigheter i ett arbete som passar honom [eller henne]. I ILO- konvention (nr 168) om främjande av sysselsättning och skydd vid arbetslöshet uppmanas länderna bland annat att inom ramen för en politik för främjande av produktiv sysselsättning skapa incitament för yrkesmässig och geografisk rörlighet. Av konvention (nr 142) om utveckling av mänskliga resurser följer att länderna bör utveckla system för yrkesutbildning som sammanhänger med arbetsmarknads- politiken där individer ges stöd för bland annat utveckling under hela yrkeslivet. Även rekommendationerna (nr 176) om främjande av sysselsättning och skydd vid arbetslöshet och (nr 195) om utveckling av mänskliga resurser kan nämnas. Utredningen bedömer att förslaget om utvecklingsledighet ligger i linje med åtaganden enligt nämnda ILO-instrument. Försla- gen i övrigt bedöms inte stå i strid med något svenskt ILO-åtagande. Förslaget bedöms inte ha direkt påverkan på brottsligheten. På sam- ma sätt som för andra välfärdssystem finns dock anledning att vara vaksam på om det finns incitament och tecken på att systemen an- vänds på ett sätt som inte är avsett. 14.1Förslaget till lag om ändring i lagen (1997:1293) om rätt till ledighet för att bedriva näringsverksamhet I paragrafens andra och tredje stycken regleras vilka bestämmelser i lagen som det får göras avvikelser från genom ett kollektivavtal som på arbetstagarsidan har slutits eller godkänts av en sådan central arbetstagarorganisation som avses i lagen (1976:580) om med- bestämmande i arbetslivet, samt vilka av lagens bestämmelser vars närmare tillämpning får bestämmas genom ett sådant kollektivavtal. Paragrafen ändras på så sätt att den föreslagna nya paragrafen 3 a § om ledighetens förläggning förs in som en bestämmelse vars närmare tillämpning får bestämmas genom ett sådant kollektivavtal. Bestämmelsen innebär att det inte är möjligt att avvika från lagregeln i sig utan endast avtala om hur den ska tillämpas. Samma möjlighet finns vad gäller ledighetens förläggning i föräldraledighetslagen (1995:584) och lagen (2008:565) om rätt till ledighet för att på grund av sjukdom prova annat arbete. Syftet med reglerna är att göra det möjligt att avtala om förläggning av del- ledighet för arbetstagare med oregelbunden arbetstid. Ett kollektiv- avtal om den närmare tillämpningen får inte innebära att arbetstaga- res rättigheter allmänt sänks under den nivå som regleras i lagen eller till att lagens syften urholkas (se prop. 1977/78:104 s. 49 och prop. 2007/08:151 s. 19). Övervägandena finns i avsnitt 8.7.2. Paragrafen innehåller en rätt för arbetstagare till hel ledighet för att själv eller genom juridisk person bedriva näringsverksamhet. Paragrafen ändras på så sätt att en möjlighet till delledighet med upp till hälften av normal arbetstid införs. Med normal arbetstid avses på samma sätt som i till exempel föräldraledighetslagen (1995:584) den heltid som är normal inom branschen eller hos arbetsgivaren (se bl.a. prop. 1977/78:104 s. 45 och prop. 1976/77:117 s. 53). Övervägandena finns i avsnitt 8.7.2. Paragrafen är ny. Den reglerar att arbetstagaren ska samråda med arbetsgivaren om ledighetens förläggning, om andra frågor som rör ledigheten och om hur den föreslagna delledigheten i 3 § ska för- läggas om arbetstagaren och arbetsgivaren inte kommer överens. Med begreppet ledighetens förläggning avses från vilket datum arbetstagaren ska vara ledig och datum för återgång, samt hur del- ledigheten ska tas ut, till exempel under vilken del av dagen arbets- tagaren ska vara ledig eller om ledigheten ska tas ut som någon av veckans dagar. Kravet på samråd innebär att arbetstagaren och arbetsgivaren ska föra en dialog för att försöka komma över- ens. I diskussionen ska bådas intressen beaktas. Med arbetstagarens intresse avses framför allt intresset av att ledigheten förläggs på ett sådant sätt att den fungerar med organiseringen och förutsättning- arna för den näringsverksamhet som ska bedrivas. I det andra stycket regleras vad som ska gälla om arbetsgivaren och arbetstagaren trots samråd inte kommer överens om ledig- hetens förläggning. Övervägandena finns i avsnitt 8.7.2. 14.2Förslaget till lag om ändring i lag (1982:80) om anställningsskydd I paragrafens fjärde stycke regleras vilka bestämmelser som det får göras avvikelser från genom ett kollektivavtal som har slutits eller godkänts av en central arbetstagarorganisation. Paragrafen ändras på så sätt att första stycket i den föreslagna nya paragrafen 6 h § om arbetsgivarens skyldighet att informera om möjligheten att begära partiell tjänstledighet förs in som en bestämmelse vars närmare tillämpning får bestämmas genom ett sådant kollektivavtal. Övervägandena finns i avsnitt 8.8. Paragrafen är ny. Genom bestämmelsen införs en skyldighet för arbetsgivaren att informera om arbetstagares möjlighet att begära partiell tjänstledighet och att få en sådan begäran prövad. Bestäm- melsen innebär att det i lag tydliggörs att arbetstagare har en möjlighet att begära tjänstledigt utan att rätten till ledighet grundar sig i någon ledighetslagstiftning. Grunden för, om en sådan tjänst- ledighet beviljas, blir avtalet om tjänstledighet mellan arbetstagaren och arbetsgivaren. Med få den prövad avses att arbetsgivaren faktiskt undersöker om det går att tillgodose arbetstagarens önskemål. Säger arbets- givaren nej ska beslutet motiveras, vilket innebär att arbetsgivaren ska ange skälen till varför tjänstledighet inte beviljas. Bestämmelsen innebär inte någon rätt för arbetstagaren att vara partiellt tjänstledig. Det är arbetsgivaren som avgör om arbetstaga- rens önskemål ska beviljas eller inte. Arbetsgivarens beslut kan inte överprövas. Bestämmelsen är skadeståndssanktionerad på samma sätt som övriga bestämmelser i lagen (1982:80) om anställningsskydd, se Övervägandena finns i avsnitt 8.8. (2013), Valideringsår, En modell för att få akademiker med utländsk examen till ”rätt jobb”. , M., , P., , och , T. (2017), Arbetsmiljö och jämlik hälsa. Underlagsrapport till Kommissionen för jämlik hälsa, SOU 2017:47. , J., , P. och Vroman, S. (2015), Glastaket och föräldraförsäkringen i , IFAU rapport 2015:1. , J., van den , G. J. och Vroman, S. (2004), The knowledge lift: The Swedish adult education program that aimed to eliminate low worker skill levels, IFAU Working paper 2004:17. , J., van den , G. J. och Vroman, S. (2008), The aggregate labor market effects of the Swedish knowledge lift program, IFAU Working paper 2008:1. Alcock, I., , M. P., Wheeler, B. W., , L. E. och Depledge, M. (2014), “Longitudinal effects on mental health of moving to greener and less green urban areas”, Environmental science & technology, 48(2), s. 1 247–1 255. , , , , K., Narusyte, J., Ropponen, A. och . (2013), Barnafödande, sjuklighet och sjukfrånvaro: en studie av tvillingsystrar, . Alsbjer, V. (1997), Trelleborgsmodellen - en möjlighet till förändring, Delrapport till utvärdering av ett samarbetsprojekt kring arbete och arbetslöshet i , , . Alstadsaeter, A. (2009), Measuring the Consumption Value of Higher Education, CESifo Working Paper No. (2017), “Are mothers of young children more likely to be self-employed? The case of ”, Review of Economics of the Household, 15, s. 307–333. , , Spak F, Hensing G. (2006), “High incidence of disability pension with a psychiatric diagnosis in western . A population-based study from 1980–1998”, Work 26, 343–353. , H. och ., (2005), Utvärdering av använd- ningen av arbetstidsmodellen 3–3 på akutmottagningen och LAH, Arbetslivsrapport nr 2005:34, . , J. och Gamerov, J. (2014), Kombinatörer, Vad påverkar individer som väljer att kombinera anställning med eget företa- gande? Mastersuppsats publicerad av SCB under temat Fokus på näringsliv och arbetsmarknad. Angelov, N., , P., , och , E. (2011), Kvinnors och mäns sjukfrånvaro, IFAU rapport 2011:2. Arbeiterkammern (2018), AK Portal, , /index.html (hämtad ). Arbetet (2016a), Förslag från analysgruppen Arbetet : Livslångt lärande för framtidens arbetsmarknad, Uppdrag framtid. Arbetet (2016b), Omställning till hållbarhet och konkur- renskraft - väg mot ett fossilfritt och resurseffektivt välfärdssamhälle, Slutrapport för grön omställning och konkurrenskraft, Uppdrag framtid. Arbets- och näringsministeriet (2017), Sysselsättningsöversikt . Arbetsförmedlingen (2007), Arbetsmarknadspolitiska program – Årsrapport , Ure 2007:1. Arbetsförmedlingen (2008), Arbetsmarknadspolitiska program –Årsrapport , Ure 2008:1. Arbetsförmedlingen (2017a), Arbetsmarknadspolitiska program Arbetsförmedlingen (2017b), Arbetsmarknadsrapport . Arbetsförmedlingen (2017c), Budgetunderlag 2018–2020, Diarienummer: Af-2016/0008 3069. Arbetsförmedlingen (2017d), Var finns jobben? Bedömning till och med . Arbetsförmedlingen (2017e), Årsredovisning 2016. , , OFR/S,P,O, Saco-S, (2013), Parts- gemensam information om förtroendearbetstid. Arbetslivs- och jämställdhetsutskottet betänkande (2015), AjUB 3 2015 rd – RP 51/2015 rd. (2015), Arbetstidslagen – med kommentarer. (2016), Kvinnors och mäns arbetsvillkor – betydelsen av organisatoriska faktorer och psykosocial arbetsmiljö för arbets- och hälsorelaterade utfall kunskapssammanställning, Kunskapssammanställning, Rapport 2016:2. (2017), En vitbok om kvinnors arbetsmiljö, Rapport 2017:6. (2018), Gränslöst arbete. En forskarantologi om arbetsmiljöutmaningar i anknytning till ett gränslöst arbetsliv, Rapport 2018:1. Arnek, M. (2012), Skäl till att gå i pension eller inte, Pensionsmyn- digheten analyserar 2012:1. , G. och , C. (2016), ”Illegitima arbetsuppgifter och identitet - En introduktion”, Arbetsmarknad & Arbetsliv, 22(3/4), s. 28–46. Artz, B., Goodall, A. H. och , A. (2016), Do women ask? Awa, W. L., Plaumann, M. och , U. (2010), “Burnout prevention: a review of intervention programs”, Patient education and counseling, 78(2), s. 184–190. Azmat, G. och Petrongolo, B. (2014), “Gender and the labour market: What have we learned from field and lab experiments?” Labour Economics 30: 32–40. (1964), Human Capital, 2nd edition, , . Bergemann, A. och van den ,G. (2014), From giving birth to paid labor: the effects of adult education forprime-aged mothers, IFAU Working Paper 2014:5. G., Kross, E., Krpan, K. M., Askren, M. K., Burson, A., Deldin, P. J. och Jonides, J. (2012), “Interacting with nature improves cognition and affect for individuals with depression”, Journal of affective disorders, 140(3), s. 300–305. , H., , B. och . (2014), Ledighetslagarna En kommentar, första upplagan, Juridik. (2016), Attractive Work – Nurses’ work in operating departments, and factors that make it attractive, Digital Comprehensive Summaries of Dissertations from the 1164N, . Blau, F. D. och , L. (2016), The gender wage gap: Extent, trends, and explanations (No. w21913), . Blonk, RWB., Brenninkmeijer, V., Lagerveld SE. och Houtman ILD. (2006), “Return to work: A comparison of two cognitive behavioural interventions in cases of work-related psychological complaints among the self-employed”, Work Stress. 2006; 20(2):129–44. Brosschot, J. F. (2010), “Markers of chronic stress: Prolonged physiological activation and (un), conscious perseverative cognition”, Neuroscience & Biobehavioral Reviews, 35(1), s. 46–50. Bryngelson, A., Mittendorfer-Rutz, E., , I., , U., , M., och , Å. (2012), “Self-reported treatment, workplace-oriented rehabilitation, change of occupation and subsequent sickness absence and disability pension among employees long-term sick-listed for psychiatric disorders: a prospective cohort study”, BMJ open, 2(6), e001704. , T. W., Bagley, S. L., Stansfield, R. B. och , S. (2012), “The empathic, physiological resonance of stress”, Social neuroscience, 7(2), s. 191–201. Bumke, O. (1936), , 4 ed. m.fl. (2014), i SOU 2017:47, Nästa steg på vägen mot en mer jämlik hälsa - slutbetänkande av Kommissionen för jämlik hälsa. , M., , N. och , B. (2005), “Stress and depression among students: A cross‐sectional study”, education, 39(6), s. 594–604. de Weerd, M., Tierney, R., van Duuren-Stuurman, B. och Bertranou, E. (2014), Estimating the cost of accidents and ill- health at work: A review of methodologies, European Risk Observatory, for Safety and Health at Work. Delsen L. och , J. (2014), The and Fall of the Dutch Savings Schemes, Netspar Discussion Papers, DP 02/2014-008. Delsen, L. (2012), From welfare state to participation society. Welfare state reform in the : 2003–2010, NiCE Working Paper 12-103. Devisscher, S. (2004), The Career Break (Time Credit), Scheme in and the Incentive Premiums by the Flemish Government, Discussion Paper, review programme of Commission, 19–20 February 2004. , U., , M. och Elmehed, K. (2000), “Unconscious facial reactions to emotional facial expressions”, Psychological science, 11(1), s. 86–89. Dimitroff, S. J., Kardan, O., Necka, E. A., Decety, J., , M. G. och , G. (2017), ”Physiological dynamics of stress contagion”, Scientific Reports, 7(1), 6168. Ds 2000:22, Kortare arbetstid - för och emot. Ds 2001:28, Långsiktig verksamhetsutveckling i ett arbetsmiljöperspektiv - en handlingsplan för att förnya arbetsmiljöarbetet. Ds 2002:56, arbetsrätt - för ett föränderligt arbetsliv. Ds 2012:59, Statligt stöd vid korttidsarbete – en ny åtgärd vid djupa kriser. Ds 2015:58, Reformerade stöd till barn och vuxna med funktionsnedsättning. Ds 2017:9, Förstärkt rehabilitering för återgång i arbete. Dir. 2017:80, Åtgärder för att öka tryggheten för studerande vid sjukdom och främja effektivare studier. Dir. 2017:94, Inrättande av Myndigheten för arbetsmiljökunskap. Dir. 2018:5, Ett mer konkurrenskraftigt system för stöd vid korttidsarbete. Dir. 2018:8, En ny arbetslöshetsförsäkring för fler grundad på inkomster. Ejd, M. (2017), ”Hälsosam arbetstidsmodell”, Vårdfokus , /tidningen/2017/nr-2-2017-2/ halsosamarbetstidsmodell/ (hämtad ). , M., , , , , , J. och , M. (2013), “The societal cost of depression: Evidence from 10 000 Swedish patients in psychiatric care”, , 150, s. 790–797. Engert, V., Plessow, F., , R., Kirschbaum, C. och , T. (2014), “Cortisol increase in empathic stress is modulated by emotional closeness and observation modality”, Psychoneuroendocrinology, 45, s. 192–201. (2002), ”Individuellt kompetenssparande - från teori till praktisk utformning”, Ekonomisk Debatt, årg 30, nr 8, s. 665– 677. , S., Hensvik, L., och , O. (2017), Den svenska arbetsmarknaden och dess utmaningar, IFAU Rapport 2017:5. , A., , L. P., , A. D. och , J. (2016), “Cognitive impairments in former patients with work- related stress complaints-one year later”, Stress, 19(6), s. 559– 566. , A., , L. P., , A. D., , S. K. och , J. (2015), “Work-related stress is associated with impaired neuropsychological test performance: a clinical cross-sectional study”, Stress, 18(2), s. 198–207. (2013), Handbook, Lifelong learning programme of Union 2007−2013. Expatica (2017), “Labour law in : Leave”, /be/employment/Labour-law-in-Belgium- Leave_104637.html (hämtad ). Federal Affairs (2017), , Re-imagining Work, Arbeit 4.0, avsnitt 4.1. (2016), Kompetensutveckling - för anställnings- trygghet på en digital arbetsmarknad. Finska regeringen (2015), Regeringsprogrammet 2015, Lösningar för , Strategiskt program för statsminister regering, . Folkman, S., , R.S., Gruen, R.J., och DeLongis, A. (1986), “Appraisal, coping, health status, and psychological symptoms”, J , 50(3): 571–579. Forte (2015a), Arbetsmiljö i kvinnodominerade sektorer. Forte (2015b), Psykisk ohälsa, arbetsliv och sjukfrånvaro. Forte (2018), ”Om vårt uppdrag”, /om-forte/vart-uppdrag/ (hämtad ). Franche, R-L. och Krause N. (2002), “Readiness for return to work following injury or illness: conceptualizing the interpersonal impact of health care, workplace, and insurance factors”, J Rehabil., Dec;12(4):233-56. Frisenstam, K. L., van den , ., , Y., , P. och , W. (2017), “Self-Reported Psychosomatic Complaints in Swedish Children, Adolescents, and in Rural and : An Internet-Based Survey”, JMIR Public Health and Surveillance, 3(1). , , , L., , L., , O. och Ackum Agell, S. (2003), Friåret ur ett arbetsmarknadsperspektiv - delrapport 1, IFAU Rapport 2003:7. (2011), Vad kostar olika sjukdomar i sjukförsäkringen? Kostnader för sjukpenning i sjukskrivningar (), samt sjukersättning och aktivitetsersättning fördelat på diagnos, Socialförsäkringsrapport 2011:4. (2013a), Korta sjukskrivningar för olika diagnoser och betydelsen för genomsnittlig sjukskrivningslängd En registerstudie över offentliga vårdgivare i Nordvästra , Working Papers in 2013:1. (2013b), Svar på regeringsuppdrag: Sjukfrånvaro i psykiska diagnoser, Delrapport, Dnr 009246–2013. (2014), Sjukfrånvaro i psykiska diagnoser En studie av befolkning 16–, Socialförsäkringsrapport 2014:4. (2016), Socialförsäkringen i siffror 2016. (2017a), Lång väg tillbaka till arbete vid sjukskrivning, Korta analyser 2017:1. (2017b), Sjukskrivningsmönster, Socialförsäkringsrapport 2017:3. (2017c), Socialförsäkringen i siffror 2017. (2017d), Svar på regeringsuppdrag, Sjukskrivningsmönster, Skillnader mellan län, kommuner och vårdenheter, Dnr 039925–2016. (2017e), Årsredovisning . , A. och , L-E. (2016), Arbetsmiljö, arbetstider och hälsa: Utvärdering av skiftscheman vid akutmottagningen i , RapportAMM 8/2016. Glasberg, A. (2007), Stress of conscience and burnout in healthcare: the danger of deadening one's conscience, doktorsavhandling, Medicinsk fakultet, Omvårdnad, . , P., Pálsdóttir, A. M., , J. och , I. (2017), “Longer Nature-Based Rehabilitation to a Faster to Work in Patients with Reactions to Severe Stress and/or Depression”, and Public Health, 14(11), 1310. (1990), “Organizational : Yesterday, today and tomorrow”, , 16, s. 399–432. , G., , A., , W. och Savic, I. (2015), ”Stressrelated exhaustion disorder- clinical manifestation of burnout? A review of assessment methods, sleep impairments, cognitive disturbances, and neuro‐biological and physiological changes in clinical burnout”, Scandinavian journal of psychology, 56(6), 626–636. , H., , K. I., , P. och , S. (2014), Arbetstidslagen i lydelse . Kommentarer och författningar, fjärde upplagan, Juridik. Gunnarsdottir, H. (2014), Parental time pressure and financial stress – Challenges for mental health of Nordic children and adolescents, doktorsavhandling, , . kommun (2013), Arbetstidsförkortning och kompetenskonto. , L., , M. och Torgén, M. (2005), Performancebased self-esteem: A driving force in burnout processes and its assessment, Arbete och Hälsa nr 2005:4, . , L. och Färm, K. (2002), Kompetenskonton – den första utvärderingen, . , A. och Meidner, R. (1986), Ett friår mitt i livet, i . (2010), ”Är dagens arbeten attraktiva? Värderingar hos 1 440 anställda”. Arbetsmarknad & Arbetsliv, årg 16, nr 4, s. 31–44. , M., Tinghög, P., Niederkrotenthaler, T., Saboonchi, F. och Mittendorfer-Rutz, E. (2017), ”Labour-market marginalisation after mental disorders among young natives and immigrants living in ”, BMC public health, 17(1), 593. Herlofson J. m.fl. (2016), Psykiatri. Hessmark, L-G, , A-K., , H., , M., Rempler, K. och Tired, P. (Zeteo ), Socialförsäkringsbalken kommentaren till 47 kap. 8 §. , L., Torgén, M., , A., , R., , M., , M. och Vingård, E. (2010), Återgång i arbete efter sjukskrivning för rörelseorganens sjukdomar och lättare psykisk ohälsa - en systematisk kunskapssammanställning om effekten av interventioner, rehabilitering och exponeringar på arbetet. Arbete och hälsa, vetenskaplig skriftserie nr 2010;44(3). : Arbets- och miljömedicin. , E., Stjernquist, N., , M., , M. och , G. (Zeteo ), Grundlagarna kommentaren till 4 kap. 10 §. , P. och , P. (2016), Sjukskrivningarnas anatomi – en om drivkrafterna i sjukförsäkringssystemet, , P., , P. och Laun, L. (2014), Insatserna inom rehabiliteringsgarantin och deras effekter på hälsa och sjukfrånvaro, IFAU Rapport 2014:12. (2013), Sustainable development, decent work and green jobs, Report V, , 102nd Session, 2013. ISF (2014:5), Läkarintygens betydelse för sjukfrånvaron, En registerstudie av till inkomna läkarintyg. , , , A. och Mittendorfer-Rutz, E. (2014), “Risk markers of all-cause and diagnosis-specific disability pension – a prospective cohort study of individuals sickness absent due to stress-related mental disorders”, BMC public health, 14(1), 805. , B., Li, D., , L. och , W. C. (2016), “A dose- response curve describing the relationship between urban tree cover density and self-reported stress recovery”, Environment and Behavior, 48(4), s. 607–629. (2010), “Presenteeism in the workplace: A review and research agenda”, , 31(4), s. 519–542. H., , A., Ellbin, S., , , , , , P., , A och , A. (2017), “Working memory and attention are still impaired after three years in patients with stress‐related exhaustion”, , Dec;58(6):504–509. Junka, T., Korkeamäki, O., Rokkanen, M. och Uusitalo, R. (2009), Employment effects of the job alternation leave system, Publications of the and the Economy, 35/2009. kommun (2017), ”Arbete med hälsosamma scheman på ”, /se//documents/arbete-med- haelsosamma-scheman-paa-socialfoervaltningen-66327 (hämtad ). Karasek, R och , T. (1990), Healthy work: stress, productivity, and the reconstruction of working life. Kardan, O., Gozdyra, P., Misic, B., Moola, F., Palmer, L. J., Paus, T. och , M. (2015), “Neighborhood greenspace and health in a large urban center”, Scientific Reports, 5, 11610. ., Grönbäck, J. och , P. (2017), Kompetenspusslet Den viktigaste framtidsfrågan, . Kecklund, G., , A. och , T. (2002), Undersökning av förtroendearbetstid: Vad betyder inflytande över arbetstiden för stress, hälsa och välmående, Stressforskningsrapport nr 305, . (1961), “The present state of out-patient treatment of depressive states”, Psychosomatics, 1961;2(1):16–22. (2018), ”Arbetstidsmodeller och scheman”, /arbetstidsmodeller-och-scheman (hämtad ). (2004), Fördjupning i Konjunkturläget . (2017a), Effekter av deltidsarbete på samhällsekonomin och de offentliga finanserna, Specialstudier nr 55, . (2017b), Hållbarhetsrapport för de offentliga finanserna, Specialstudier nr 54, . . och , L. (2016), Styrning av arbetsmarknaden i , Komparativ studie av arbetsmarknadspolitikens styrning i , Tema Nord 2016:556, . (2014), Arbetstidsmodell 90/10 – återrapportering till , Beslutsunderlag LiÖ 2014–627. Laun L. och , M. (2017), Vad förklarar de senaste 20 årens ökade arbetskraftsdeltagande bland äldre i ? IFAU Rapport 2017:18. Liljeberg, L., , L. och , O. (2005), Friårets arbetsmarknadseffekter, IFAU Rapport 2005:10. , P. och Vingård, E.