sou · H6B323 · 2018-03-28 00:00:00 — När begreppet kulturskapare används är det oftast för att betona bredden i det fält som ska täckas in.48 I frånvaro av begreppsdefinitioner används uppräkningar av olika konstformer för att ringa in det större fält som avses. Av tabell 4.1 framgår att de klassiska konstformerna dominerar, dvs. teater, dans och musik – ibland med opera och cirkus som särskilt utpekade – tillsammans med bild, form, litteratur och film. Det måste anses vara okontroversiellt att dessa ingår i det konstnärspolitiska fältet, med reservation för att det inom varje konstform finns flera 48 Se t.ex. . Kulturskapares villkor och kulturpolitiken – internationella ex- empel. En kartläggning för den konstnärspolitiska utredningen. färdigheter i form av yrken och professioner, varav de flesta men inte alla handlar om konstnärlighet. I kolumnen med konstformer nämns dock fler än de klassiska. Det gäller bl.a. arkitektur, design, mode och slöjd. Alla dessa kan sägas ha en fot i det konstnärliga, i meningen något unikt med ett värde i sig självt, som de också har en fot i den eko- nomiska eller vardagliga nyttan. Deras konstnärlighet kan inte betraktas som sekundär eller indirekt i förhållande till de renodlade konstformerna utan de bör bedömas utifrån sina egna förut- sättningar. Det stora antalet konstnärliga yrken och professioner som redo- visats i detta kapitel visar bl.a. på den betydande bredden och på hur olika instanser utifrån sina specifika målsättningar formulerar sig för att fånga upp nya konstnärliga uttryck. Det är presta- tionerna som kan hänföras till dessa yrken och professioner som kan berättiga enskilda konstnärer bidrag och ersättningar, vilket gör att gränsdragningen gentemot yrken och professioner som inte omfattas av bidragsmöjligheterna kan vara nog så grannlaga. En del av analysen har handlat om i vilken grad de olika sekto- rerna har, eller inte har, en öppenhet för att inkludera nya konst- närliga uttryck, konstområden, professioner och yrken. Ett ex- empel som diskuterats gäller upphovsmän inom dataspelsområdet. En fråga som har aktualiserats är om spel ska jämställas med t.ex. film och musik när det gäller kulturpolitiska stöd.49 Att identifiera vilka konstområden, professioner och yrken som ska rymmas i de olika sektorerna är en sak. Det är en annan sak att avgöra om enskilda individer har uppnått en tillräcklig konstnärlig höjd på sitt konstnärskap för att antas till en utbildning, för att kunna få offentliga stipendier och bidrag eller för att omfattas av 49 Förslag: Ge spel kulturstöd. Inslag på Kulturnytt, , . För de hinder som måste övervinnas i dessa steg använder utredningen samlingsbegreppet trösklar. De trösklar som används i de olika sammanhangen handlar om avgifter i , antagningsprov till konstnärliga högskolor, krav på kvalitet för kulturpolitiska stöd och relevant utbildning och yrkesförankring vid arbetsförmedling och medlemskap i yrkesförbund. Ingenstans i det nuvarande konstnärspolitiska bidragssystemet används begreppet professionell för att skilja på behöriga och icke behöriga konstnärer. Söker man på synonymer kommer ord som yrkesskicklighet och kompetens upp och dess motsatsord är amatörmässig. I den meningen kan sannolikt en student med ge- nomgången konstnärlig utbildning uppfattas vara professionell, liksom den som passerar kvalitetskraven vid en ansökan om sti- pendier och bidrag från eller Författarfonden. I begreppet professionell finns i vissa sammanhang en underför- stådd eller uttalad tanke om att den som är professionell också ska kunna försörja sig helt eller delvis på sitt konstnärskap. Med den senare tolkningen skulle det bara vara inom ramen för Arbetsför- medlingen och yrkesförbunden som trösklarna motsvarar kraven på professionalitet. Enligt utredningens direktiv behöver den statliga konstnärspoli- tiken utgå från ett bredare perspektiv än . Konstnärernas förutsättningar att verka professionellt behöver därför beskrivas med utgångspunkt i relevanta omvärldsförändringar. Klimatförändringar, globalisering, migration, urbanisering, de demografiska förändringarna och digitaliseringen lyfts fram som viktiga faktorer som påverkar samhället i stort och därigenom även konstnärerna. Hur samhällsekonomin har utvecklats det är också av betydande intresse. Strävan efter hållbar ut- veckling kan ses som övergripande när det gäller att möta de sam- hällsutmaningar som finns. I detta kapitel beskriver utredningen de viktigaste samhällsförändringarna, hur de påverkar kulturområdet på ett övergripande plan och hur konst och kultur kan bidra till samhällsutvecklingen. I kapitel 6 redovisas mer konkret hur konst- närernas förutsättningar att verka professionellt påverkats av dem. På i antogs Agenda 2030 och de globala målen för hållbar utveckling. De syftar till att utrota fattigdom och hunger, förverkliga de mänskliga rättigheter- na för alla, uppnå jämställdhet och egenmakt för alla kvinnor och flickor samt säkerställa ett varaktigt skydd för planeten och dess naturresurser.1 Sammanlagt 17 globala mål syftar till att skapa so- cial, ekonomisk och miljömässig hållbarhet. 1 17 globala mål för en hållbar utveckling, se Globala målen för hållbar utveckling. Bild: United Nations Development Programme (UNDP). Klimatförändringarna utmanar människans livsmönster på ett ge- nomgripande sätt och den hållbara utvecklingen berör därför allt från klimatet och resursförbrukningen, den tekniska utvecklingen, fattigdomsbekämpningen, urbaniseringen, stadens och landsbyg- dens utveckling och ner till individuella konsumtionsbeslut. Ett av målen i Agenda (mål 8) tar sikte på att främja makro- ekonomisk stabilitet och gott investeringsklimat, sysselsättning och anständiga arbetsvillkor. Mer än hälften av världens arbetstagare be- finner sig i osäkra anställningar, ofta instängda i en ond cirkel av låg- produktiva yrken med dålig lön och begränsad tillgång till både utbildning och socialförsäkringar. Världens ekonomier växer men utan att fler nya jobb skapas. Den representativa demokratin försvagas på många håll i världen och nationalismen breder ut sig i väst igen. Ett mål i agendan (mål 16) handlar om fredliga och inkluderande samhällen. Begrep- pen demokrati och mänskliga rättigheter återfinns inte uttryckligen under detta mål men är tydligt i den politiska deklarationen i Agenda . presenterade en rapport om ge- nomförandet av Agenda 2030 på FN:s politiska högnivåmöte för hållbar utveckling. I rapporten uppmärksammas kulturens roll i samhällsutvecklingen. Under mål 10 som handlar om att minska ojämlikheten inom och mellan länder lyfter regeringen fram sitt arbete för att skapa bredare tillgång till kultur över hela landet, exempelvis genom satsningar på kultur- och musikskolor och läs- främjande.2 Under mål 16, som handlar om att främja fredliga och inkluderande samhällen för hållbar utveckling, tillhandahålla till- gång till rättvisa för alla samt bygga upp effektiva och inkluderande institutioner med ansvarsutkrävande på alla nivåer, poängterar också regeringen att ”Ett vitalt kulturliv och värnandet av kultur- arvet är en förutsättning för ett inkluderande och demokratiskt samhälle.”3 har kommit långt i genomförandet av agendans mål men flera utmaningar återstår.4 Det fortsatta arbetet genomsy- rar alla politikområden. gav regeringen 86 myn- digheter i uppdrag att bidra med underlag för genom- förande av Agenda 2030. Inom kulturområdet tillfrågades endast Riksantikvarieämbetet.5 ska stödja världens länder att uppnå de globala målen. De nationella kulturpolitiska målen som styr verk- samhet rimmar väl med Agenda 2030 och de globala målen för hållbar utveckling. Som nationell kontaktpunkt för 2005- konvention har ytterligare ett uppdrag som går i sam- klang med agendan. har i sammanhanget framhållit att konst- och kulturaktörer spelar en avgörande roll får att uppnå agendan och konstaterar att kulturaktörer, institutioner och fria ut- övare redan är med på Agenda 2030-tåget, och har varit med där redan innan världssamfundet fattade sina beslut. och chefer skrev 2107 under en avsiktsförklaring tillsammans med 50 andra myndighetschefer om att samverka för att uppnå de globala målen.6 Flera kulturmyndigheter, bl.a. och , har i uppdrag att återrapportera måluppfyllelsen gentemot Agenda 2030. Inom ramen för Agendan 2030-arbetet lyfts sålunda fram att kulturaktörer i kraft av sin konstnärliga frihet kan bidra till andra politikområden som bi- 2Sverige och Agenda 2030 — rapport till FN:s politiska högnivåforum 2017 om hållbar utveckling. 4Statistiska centralbyrån (2017). Statistisk uppföljning av Agenda 2030. 5Uppdrag till statliga myndigheter att bidra med underlag för genomförande av Agenda 2030 (Fi2016/01355/SFÖ). 6www.kulturradet.se/nyheter/2017/Agenda-2030---globala-malen-for-hallbar-utveckling/ drar till samhällsutvecklingen. Också forskning pekar på att kulturen har en central betydelse för att uppnå en hållbar utveckling.7 Globalisering syftar i vid mening på handelns och arbetskraftens rörlighet, gränsöverskridande investeringar och kapitalflöden samt utbyte av information och teknologi mellan länder. Även mjukare begrepp såsom kultur, miljö, attityder och livsåskådning kan om- fattas av begreppet globalisering. Globaliseringen har framför allt möjliggjorts av minskade kommunikations- och transaktionskost- nader till följd av teknologiska framsteg och politiska beslut. Det är ingen ny företeelse men den kraftiga minskningen av dessa kostna- der har lett till en dramatisk ökning av glo- bala transaktioner samt att allt fler länder deltar i den globala eko- nomin. Globaliseringen har således intensifierats och vanligtvis är det denna intensifieringsfas som avses med begreppet.8 Globaliseringen präglas av att länder, företag och marknader är sammanflätade med varandra. Möjligheterna till produktion, kon- sumtion och kommunikation har förändrats dramatiskt, främst genom omfattande teknikutveckling vilket har skapat många nya möjligheter för aktörerna på marknaden.9 De positiva effekterna ska dock inte skymma de problem som globaliseringen medför. Finanskrisen, klimatpåverkan och fördelningsproblemen har utma- nat globaliseringens kärnvärden, liksom en ökande nationalism i många länder. Inkomstskillnaderna har ökat i nästan alla länder, inklusive . De som har möjlighet att verka på en interna- tionell marknad har ökat sina inkomster mer än andra och kapitalet har koncentrerats på färre aktörer.10 Det som globaliseringen i grunden handlar om – ökad samver- kan över gränser – är dock något positivt och dessutom något som 7Exempelvis (2015). sustainability in Theory and Practice Circles of Sus- tainability:”Taking all of this together, sustainability thus relates not only to questions of environmental crisis or to the nexus between economy and ecology. It also concerns the human condition from the local to the global, including both the nature of urban settle- ments and the forms that community life takes. It concerns the basis question of how we are to live.” 8Globaliseringsrådet (U 2006/9119/IS). 9Gestaltad livsmiljö – en ny politik för arkitektur, form och design (SOU 2015:88). Svenska framtidsutmaningar (Ds 2013:19). är nödvändigt för att de stora utmaningarna och omställningsbeho- ven som finns i världen ska kunna mötas. Centralt i globaliseringen är kunskap. I begreppet inkluderas kreativitet, förmåga att tänka i system, entreprenörskap och kulturskapande. Globaliseringens kulturella dimension beskrivs ibland som en mjukare del av begreppet. Den kulturella globaliseringen är inget entydigt fenomen. Å ena sidan växer en global kultur fram men å andra sidan finns det en global obalans när det gäller kunskap om kultur i andra länder. Ekonomiska, teknologiska och sociala fak- torer i miljön driver den kulturella och konstnärliga evolutionen i nya, ofta oförutsedda riktningar. Globaliseringen har också på många håll uppfattats som ett hot mot lokala traditioner och sed- vänjor som väljs bort av den yngre generationen till fördel för en mer internationellt delad kultur.11 finner marginaliserade kulturuttryck gemenskap med likar långt bortom sin egen geografi och stärks av detta. Genom globaliseringen överskrids tidens och rummets gränser allt mer frekvent. Konstnärer lånar och kombine- rar olika element. I diskussionen har den kulturella globaliseringen framställts som ett närliggande begrepp till mångkultur och att det kanske går att påstå att mångkultur är den nationella manifesta- tionen av den globala kulturella rörligheten.12 Regeringens Globaliseringsråd verkade – 2009 och hade till uppgift att fördjupa kunskaperna om och bredda det offentliga samtalet kring vad som krävs för att ska hävda sig väl i en värld präglad av fortsatt snabb globalisering.13 Bland de förslag som för fram för att möta globaliseringens utmaningar ingår uppmuntran av kreativitet och kultur.14 I en av rådets rapporter konstateras att uppfattas som ett svagt eller ointressant kulturland.15 Man menade att även om svensk samtida kultur i vid bemärkelse uppmärksammas interna- tionellt faller kulturfrågorna mellan stolarna när det gäller främjan- 11Även konvention om tryggande av det immateriella kulturarvet, antagen 2003, kan ses i ljuset av denna reaktion; Text of the Convention for the Safeguarding of the Intangible Cultural Heritage. 12Finska kulturtidskriften (2011). 13U2006/9119/IS. 14Globaliseringsrådet slutrapport krisen – Om ett framgångsrikt i den globala ekonomin (Ds 2009:21), s.19. i världen (Ds 2008:82). det av Sverigebilden. Rådets lösning var att ge ett vid- gat uppdrag att presentera svensk kultur utomlands. Globali- seringsrådets förslag ledde dock inte till att myndigheten fick ett sådant uppdrag. Den ökade globaliseringen resulterar även i att migrationen ökar. Många människor tvingas fly undan krig, våld, förtryck, naturkata- strofer och klimatförändringar men en del migrerar av andra skäl. Det kan handla om att bilda familj, studera eller arbeta i ett annat land. Enligt finns det över 250 miljoner internationella migranter i världen. Det är en ökning med mer än 35 miljoner männi- skor jämfört med 2010.16 Cirka 65,5 miljoner människor var på flykt undan krig och våld . Av dessa var 40,3 miljoner in- ternflyktingar och 22,5 miljoner flyktingar eller asylsökande i ett annat land.17 ser en global trend där allt fler tvingas lämna sina hem, på grund av både nya och utdragna kon- flikter i världen. stigande antal invånare har berott på ett ökat antal asyl- sökande, en tilltagande arbetskraftsinvandring från övriga , ett ökat antal utländska studenter som kommer till och ett växande antal svenskar som återvänt efter att ha bott utomlands.18 Genom medlemskapet i EU har migrationen mellan och EU:s länder ökat. hade cirka 8,9 miljoner in- vånare. , uppgick befolkningen till cirka 9,8 personer. Migrationen till och från stärker landets interna- tionalisering på en mängd områden, språkligt, kulturellt och eko- nomiskt.19 Migration and Remittances Factbook 2016. 17UNHCR (2017). 18Enligt avses med invandrare personer som redovisas som inflyttade från utlandet i folkbokföringen. Det inkluderar även personer som återvänder till efter en tids vistelse utomlands. För att räknas som invandrad krävs att man har för avsikt att stanna i samt har uppehållstillstånd/uppehållsrätt (gäller inte nordiska med- borgare) och folkbokför sig i landet. 19Enligt webbplatsen för uppgår befolkning till 10128 320 personer. Av dessa är cirka 1,9 miljoner utrikes födda. som globaliseringen medfört ökad internationell konkur- rens, ökad specialisering och ökat handelsutbyte har befolkningen alltmer koncentrerats till storstäderna. Det är inte bara en nödvän- dighet för många att flytta till staden utan många människor ser också fördelar med det livet. har en stark urbanise- ringstrend som är jämförbar med andra likartade länder i . I bor av befolkningen i tätorter. I de tre storstadsregionerna , och bor cirka 50procent av hela befolkning.20 Allt fler bor i de växande storstadsregionerna som har en bety- Glesbygden och mindre orter utanför pendlingsstråken riskerar därmed att få en negativ befolkningsut- veckling. De unga som studerar eller är yrkesverksamma flyttar till storstadsregionerna eller universitetsorter medan en högre andel äldre bor kvar i glesbygden. Ett underskott av unga i reproduktiv ålder medför färre antal födda barn i regioner som redan har en hög andel av äldre och be- folkningsstrukturen fortsätter att utvecklas i obalans.21 visar befolkningsstatistiken att befolkningen i avlägset belägna landsbygdskommuner har ökat och att tren- den visar en avtagande befolkningsminskning även i mycket av- lägsna landsbygdskommuner. En bidragande orsak till detta är im- migrationen.22 lämnade den parlamentariska landsbygdskommit- tén sitt betänkande till regeringen med förslag om en sammanhål- len landsbygdspolitik. Det övergripande målet för utvecklingen i ett trettioårsperspektiv är en livskraftig landsbygd med likvärdiga möjligheter till företagande, arbete, boende och välfärd. Kommit- tén lyfter fram att kulturen spelar en viktig roll i att skapa attrak- tiva livsmiljöer och att den kan bidra till landsbygdernas livskraft och utveckling. Kommittén föreslår att och Kultur- analys ska få uppdrag som syftar till att göra kulturen mer tillgäng- 20Avser , och . Där bor 5,3 miljoner personer. Demograﬁns regionala utmaningar (SOU 2015:101), bilaga. 22Budgetpropositionen 2018 (prop. 2017/18:1, utg.omr. 23), s. 21. lig i landsbygderna.23 En proposition om en sammanhållen lands- bygdspolitik lämnades i mars 2018.24 I propositionen gör reger- ingen bedömningen att tillgången till kultur bör vara god i hela landet och att skillnader över landet i tillgången till kultur bör minska. För att ytterligare stärka kulturverksamheter i de glesaste landsbygderna avsätter regeringen medel för tidsbegränsade pilot- projekt i dessa områden.25 framhåller i ett spontant svar på remissen av landsbygdsutredningen att konstnärerna till bor i de tre storstadsregionerna och att trenden går mot ökad storstadscentre- ring. framhåller dock att konstnärerna är en i mycket hög grad mobil yrkesgrupp och att deras bostadsort inte alltid säger var de skapar, visar eller producerar sin konst. Den stora storstadskoncentrationen visar dock vikten av en strategisk kultur- politik för att tillgängliggöra samtida konst i olika former i hela landet. framhåller civilsamhällets roll samt att fler kulturmyndigheter bör omfattas av uppdrag för att göra kul- turen mer tillgänglig i landsbygderna.26 har i rapporten i ett regionalt perspektiv 2015–2016 sammanställt 28 statliga kulturmyndigheters och andra statliga institutioners regionala utfall under de två åren.27 I figur 5.2 presenteras den regionala fördelningen av de statliga kulturutgifterna . 23För landsbygder – en sammanhållen politik för arbete, hållbar tillväxt och välfärd (SOU 2017:1). 2017/18:179. 73–75. Remissvar (Dnr KN 2017/27). Statliga kulturutgifter i regionalt perspektiv 2015–2016. Totalt har härletts till enskilda regioner 2016, varav har härletts till . Den primära anledningen till att en så hög andel av de statliga kulturutgifterna är härledda till är att många centrala museer samt Operan och bedriver sin verksamhet där. höga andel beror framför allt på att en stor del av verk- samhetskostnader är härledda till regionen.28 Generellt sett är det två trender som har styrt befolkningsutveck- lingen i de flesta under , näm- ligen dels att befolkningen föder färre antal barn, dels att medellivs- längden ökar till följd av bättre levnadsförhållanden och medicinska framsteg.29 En allt äldre befolkning innebär att allt färre personer ska försörja allt fler som är äldre och som gått i pension. Det innebär också stora konsekvenser för sjukvård, pen- sionssystem och sociala tjänster. Befolkningens åldrande innebär dessutom att ålderssammansättningen bland dem som arbetar kommer att förändras så att arbetskraften blir allt äldre. Figur 5.3 illustrerar den ökade andelen äldre i befolkningen ge- nom att visa antalet människor i som blir . Antalet som fyllt har mer än 15-faldigats . Det är den åldersklass som har ökat mest procentuellt sett och ökningen förväntas fortsätta, särskilt med den stora gruppen av fyrtiotalister. beräknas det finnas nästan 9 000 personer som fyllt eller mer.30 Figur 5.4 visar hur befolkningspyramiden ser ut i . Svenska framtidsutmaningar (Ds 2013:19). Befolkningspyramiden i figur 5.4 ser snarare ut som ett torn än som en pyramid. Vid vissa ställen är staplarna särskilt långa. Det beror på att det finns många i åldersgrupperna 20–, 45–49 samt 65–i befolkning just . Och det i sin tur beror fram- för allt på att det föddes många barn , samt . Mot bakgrund av figur 5.3 kommer troligtvis också de övre staplarna i pyramiden bli allt längre . Sam- tidigt har tidigare sjunkande födelsetal återhämtat sig något, vilket kan förbättra försörjningskvoten . Trenden är inte bara att vi lever utan att vi får allt fler friska år efter pensionering. De äldres syn på sig själva och sam- hällets uppfattning om dem påverkas av detta. En bild är att de äldre genom sin erfarenhet och förmåga att hitta sammanhang har viktiga erfarenheter att bidra med till samhället. Här finns en kopp- ling till såväl eget skapande som viljan att ta del av och vara delaktig i kulturlivet.31 Ökad livslängd gör också att vi blir beroende av att leva på pension . Av alla omvärldsförändringar är digitaliseringen den som på det mest grundläggande sättet omformat och fortsätter att omforma vårt samhälle. Det som i början i stor utsträckning handlade om automatisering har nya fokus, exempelvis på artificiell intelligens. Digitaliseringen påverkar i allt snabbare takt i stort sett alla typer av verksamheter. Det gäller allt ifrån styrning av offentlig verksamhet till privat kommunikation. Sociala medier påverkar våra relationer, nya förutsättningar för handeln skapar nya slags tjänster och möjligheter att bearbeta stora mängder av information på individnivå ger nya svar till både företag och forskare. En bild av digitaliseringens genomslag kan man få via konsu- menternas medieutgifter. Utgifterna tar en allt större plats i hus- hållsbudgeten och de har i ökat . Ökningen för strömmade abonnemang för film, TV och musik beskrivs som explosionsartad. Strömningen har ökat med 40 pro- cent och bedöms att fortsätta öka framöver.32 Digitaliseringen har också lett till förändringar i hur och var människor arbetar. Ett avgörande och nytt steg i digitaliseringen var introduktionen av den smarta mobilen som kombinerar telefo- nen med datorn, kameran, GPS-tekniken, mediaspelaren, trådlöst nätverk och Bluetooth. Genom de ”appar” (applikationer, mjuk- varuprogram) som utvecklas för denna plattform kan numera ett närmast oändligt antal funktioner hanteras inom samma apparat i fickformat. Spel, böcker, film, musik, möjligheten att producera egen text, ljud och bild till publicerbart format, tidningsläsning, kostnadsfri global interaktiv kommunikation är bara en del av de möjligheter som delas av den tredjedel av världens befolkning som beräknas äga en smart mobil.33 Tekniken möjliggör möten och sammankopplingar globalt, inom landet och mellan stad och landsbygd. 31Bodil (2012). Tid för det meningsfulla. 32Undersökning från och mediestatistik IRM. seringen utvecklar produktion och konkurrenskraft ligger den också till grund för den ökade automatiseringen och robotiseringen i arbetslivet. Vetenskapliga rapporter gör gällande att detta kan leda till att så mycket som hälften av nuvarande arbetstillfällen kan för- svinna i denna process. Detta kan i sin tur leda till arbetslöshet, minskade skatteintäkter och sociala spänningar.34 Regeringen beslutade om en bred och sam- manhållen strategi för it-politiken. Det it-politiska målet var att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möj- ligheter. Ett syfte med strategin var att samordna regeringens insat- ser och åtgärder på it-området.