sou · H6B378 · 2018-10-31 00:00:00 — En del av denna diplomati är så kallad kunskapsdiplomati som innebär användningen av utbildning, gemen- samt kunskapsskapande och tillämpning för att bygga och utveckla relationer mellan länder. Naturligtvis finns alltid i alla relationer ett visst mått av egenintresse, men i kunskapsdiplomatiska relationer måste egenintresset ibland stå tillbaka till förmån för ömsesidiga intressen och nyttor för alla parter eller länder. Universitet och högskolor arbetar numera alltmer långsiktigt för att skapa strategiska samarbeten med utländska partners. var det framför allt forskare inom vissa discipliner som svarade för utländska samarbeten. Detta sker naturligtvis fortfarande, men läro- sätena som sådana har blivit aktörer i samarbeten med lärosäten i andra länder. Universitetsdrivna strategiska initiativ som projekten , MIRAI och SASUF inom STINT:s Strategic Grants har gjort att forsknings- och högre utbildningsinitiativ har fått en tydlig roll på ett nationellt plan mellan och andra länder. Det är ett uttryck för ett globalt ökande samarbete inom forskning, högre utbildning och forskningsnära innovation för att gemensamt skapa mervärde i form av forskningsresultat, kvalitet i utbildning och ökat utbyte i form av innovationsförmåga. För att skapa och upprätthålla långsiktiga ömsesidiga relationer krävs ett tydligt engagemang från lärosäten och från andra aktörer. Former och områden för samarbete kan skilja sig mycket åt i olika fall. För att kunna driva ett arbete som bygger på ömsesidigt relations- skapande krävs stor flexibilitet hos parterna. Svenska parter behöver kunna vara lyhörda och förändringsvilliga för att kunna ingå i de nya former av samarbeten som kan utarbetas på gemensam basis. Att från den ena sidan slå fast att samarbetet måste utgå från det egna sättet att samarbeta skapar dålig grund för ömsesidighet och djupa relationer. Därför är det viktigt att svenska lärosäten och forsknings- finansiärer har stor möjlighet till flexibla lösningar inom etiskt försvarbara ramar. Ett ömsesidigt relationsbyggande med nya part- ners kräver omfattande kunskap om den andra parten. Därför är omvärldsanalys och omvärldsbevakning helt avgörande inte minst i de inledande skedena i den relationsskapande processen. Det kan också finnas behov av en närvaro på plats i geografisk närhet till sam- arbetspartnern för att därigenom skapa en stark löpande kontakt. Kännedom om som kunskapsnation och kunskap om omvärlden Det långsiktiga främjandet kan, rätt utformat, även tjäna som en brygga i relationen mellan och sådana länder som nått en utvecklingsnivå som gör att de inte längre prioriteras som bistånds- mottagare. Så som utredningen pekade på i delbetänkandet är det viktigt att ömsesidigt vidareutvecklar relationen till tidigare biståndsländer exempelvis genom fördjupade relationer inom högre utbildning, forskning och innovation. I en alltmer globaliserad värld med ökad mobilitet av individer, kapital, företag, innovation och forskning blir även arbetsmarknaden alltmer internationell och betydelsen av att attrahera kvalificerad kompetens ökar därför (, 2018). Samhället behö- ver, inom såväl den privata som den offentliga sektorn, högt utbildad och kvalificerad arbetskraft. På den svenska arbetsmarknaden råder det emellertid brist på utbildade inom många områden. Detta gäller särskilt utbildningar som leder till yrken inom vård, skola, IT och ingenjörsyrken. Detta är en faktor som hämmar den svenska ekono- mins konkurrenskraft. Visserligen väljer många inresande studenter att studera ämnen inom naturvetenskap och teknik, men enligt en nyligen publicerad studie av Tillväxtanalys är det en relativt liten andel av utländska studenter som stannar för att arbeta i efter studierna. Rap- porten visar även på stora skillnader mellan svenska lärosäten sett till hur de bidrar till att attrahera högkvalificerad arbetskraft. En för- är enligt rapporten att det är stora skillnader i hur viktigt lärosätena anser det vara att bidra till att studenterna stannar och i vilken utsträckning de arbetar systematiskt med att få fler att stanna. Vidare visar rapporten att andra länder, i vissa avseenden, har regelverk som är mer utformade för att internationella studenter ska stanna och starta företag eller arbeta i landet. Tillväxtanalys rapport pekar vidare på att det finns relativt starka belägg från studier i andra länder för att internationella studenter som stannar och arbetar efter examen har positiva långsiktiga effekter på destinationslandets ekonomi (Tillväxtanalys, 2018b). Det är också av stor vikt att är en attraktiv arbetsmarknad för utländska forskare och andra experter. Kännedom om som kunskapsnation och kunskap om omvärlden tillbaka gör olika länder ansträngningar att attrahera forskare, experter och andra utländska nyckelpersoner. Detta har också gjort och införde 2001 möjlighet till vissa skattelättnader för utländska experter, forskare och företagsledare vid tillfälligt arbete i . Utredningen har inte haft möjlighet att analysera effekterna av dagens expertskatt på attraktionskraft för forskare. Utred- ningen konstaterar dock att expertskatt kan vara ett viktigt instru- ment i detta sammanhang och att det finns stor anledning att jämföra det svenska systemet för expertskatt med andra konkurrerande länder. och ett antal andra myndigheter har ett reger- ingsuppdrag att ta fram och driva en myndighetsgemensam webb- plats med information för utländska arbetsgivare, arbetstagare och egenföretagare. Syftet är att ge enkel tillgång till samlad information om de olika regelverk som gäller när man arbetar i eller vill skicka arbetstagare till . Inom ges information och stöd till mobila forskare genom en informationsportal och olika Euraxesscentra. Portalen innehåller praktisk information rörande yrkesliv och var- dagsliv i liksom bland annat information om finansierings- möjligheter. Euraxesscentra erbjuder stöd i frågor som gäller mobili- tet och hjälper forskare och deras familjer att planera och organisera sin flytt. Lärosätenas internationalisering har i många fall stor betydelse för forsknings- och innovationsinvesteringar och näringslivets kompetens- försörjning. Som utredningen för ett effektivt offentligt främjande av utländska investeringar lyfter fram, bygger attraktionskraft för utländska privata investeringar i forskning och innovationssamarbeten bland annat på förmågan till systemtänkande och kapacitet att lösa globala samhällsutmaningar genom samskapande eller så kallad co- creation mellan näringsliv, akademi och offentlig sektor (SOU 2018:56). Framstående forskningsinfrastruktur som European Spallation Source (ESS), i och annan infrastruktur för forsk- ning och innovation bidrar också till att locka kapital och kompe- tens. Exempelvis ansvarar för en nationell samordnande Kännedom om som kunskapsnation och kunskap om omvärlden funktion för att stärka test- och demonstrationsverksamhet i (initiativet Testbädd Sverige3). Som regeringen pekat på i den nationella strategin för ESS kan universitet och högskolor i samverkan med forskningsinfrastruktur ge lärosätena ökad internationell attraktivitet och kvalitet genom tillgång till nya och unika nätverk och kontaktytor med forskar- grupper från andra länder. Mot denna bakgrund förefaller det rimligt att alla de nationella infrastrukturerna bör ha en strategisk inter- nationell plan för att både hitta nya användargrupper och attrahera utländska investeringar. På samma sätt finns det skäl för universitet och högskolor att i sina strategier inkludera hur de kan utnyttja forskningsinfrastruktur för ökad internationell attraktivitet Nära samverkan med utländska och svenska internationellt verk- samma företag ger parterna till exempel tillgång till större inter- nationella nätverk och kompetens. ses internationellt som ett framstående innovationsland. Det finns potential att attrahera kunskapsintensiva företag att investera och förlägga verksamhet här. För utländska företag erbjuder tillgång till kompetens och möjligheter till samverkan med universitet och högskolor som kan stärka företagens innovationskraft och affärer. Detta kan illustreras av konkreta exempel på samverkan mellan starka forsknings- och utbildningsmiljöer, globala storföretag och mindre innovationsföretag som finns vid de flesta lärosäten. Exem- pelvis samverkar lärosäten och företag om testbäddar, utveckling av läkemedel, lösningar för skogsindustrin och mycket mer. För att ska bli mer känt som kunskapsnation krävs insatser på en rad områden. Svenska universitets och högskolors internatio- nalisering och internationella relationer bör stöttas för att främja högkvalitativ högre utbildning och forskning. Utmaningen är att få till stånd en effektiv samordning, både för den verksamhet som bedrivs i och mellan denna och den som bedrivs i utlandet. Utredningens olika förslag bygger huvudsakligen på tre komponenter, som bör vara så nära knutna till varandra som 3Testbädd definieras av som en fysisk eller virtuell miljö där företag, akademi och andra organisationer kan samverka vid utveckling, test och införande av nya produkter, tjänster, processer eller organisatoriska lösningar inom utvalda områden. Kännedom om som kunskapsnation och kunskap om omvärlden möjligt och dra nytta av de kompetenser som myndigheter och läro- säten har. Komponenterna utgörs av internationell omvärldsbevak- ning och omvärldsanalys, särskilda utlandskontor samt främjande av som kunskapsnation. Ett viktigt steg gäller stärkt samordning mellan befintliga myn- digheters verksamhet, som utredningen föreslår en modell för i kapi- tel 4. Där beskriver utredningen förslaget om en särskild plattform för myndigheter och organisationer för att stödja internationalisering av högre utbildning, forskning och forskningsnära innovation. I styr- gruppen för plattformen bör myndighetscheferna för insti- tutet, , Universitets- och högskolerådet, , , en representant för övriga forskningsfinan- siärer samt två representanter för lärosätena ingå. Utredningen lämnar även förslag på andra funktioner som be- höver stärkas. En viktig åtgärd gäller omvärldsbevakningen och om- världsanalysen som är alltför outvecklad och disparat. Utred- ningen föreslår en modell för hur denna kan förstärkas i avsnitt 3.6.1. Även utlandsnärvaron, och därigenom den kontaktförmedlande och relationsbyggande verksamheten för universitetens och högsko- lornas behov, behöver utvecklas. Utredningen diskuterar i avsnitt 3.6.2 olika alternativ för hur utlandsnärvaron kan utvecklas och föreslår bland annat en pilotverksamhet. har en nyckelroll för Sverigefrämjandet, och arbetar med att stärka kännedomen om högre utbildning. Utredningen anser att Svenska institutets funktion bör förstärkas och breddas vilket beskrivs i avsnitten 3.6.3 och 3.6.4. Utredningen lämnar därutöver ytterligare förslag som syftar till att stärka som kunskapsnation och bidra till universitetens och högskolornas internationalisering. Som regeringen anförde i sin skrivelse om En nationell strategi för ESS och den omgivande kunskapsmiljön (Skr. 2017/18:262), är avancerad forskningsinfrastruktur attraktiv för världsledande forskar- grupper och internationellt näringsliv. Satsningen på forskningsanlägg- ningarna European Spallation Source (ESS) och liksom andra infrastruktursatsningar skapar internationell upp- märksamhet för som kunskapsnation. Detta bör dra nytta av och kunna använda i en intensifierad marknadsföring i internationella sammanhang av som kunskapsnation. Kännedom om som kunskapsnation och kunskap om omvärlden 3.6.1Samverkande myndigheter får ett uttalat uppdrag att bedriva internationell omvärldsanalys Utredningens förslag: Universitets- och högskolerådet, Univer- sitetskanslersämbetet, , och Veten- skapsrådet får i uppdrag att stödja internationaliseringen av svensk forskning, högre utbildning och forskningsnära innovation genom en kontinuerlig, internationellt orienterad omvärldsbevakning och omvärldsanalys. Uppdraget förs in i respektive myndighets in- struktion. Myndigheterna tillförs sammanlagt för uppdraget. Behov av internationell omvärldsanalys för högre utbildning och forskning Ett meningsfullt, långsiktigt och ändamålsenligt internationaliser- ingsarbete förutsätter en god kunskap om förhållanden i andra länder. Sådan kunskap kan inhämtas från olika håll och arbetet med omvärlds- kunskap kan struktureras och organiseras i varierande grad. Alla svenska lärosäten och aktörer som arbetar med internatio- nalisering har behov av internationell omvärldskunskap men bara ett fåtal har särskilda resurser avsatta för omvärldsbevakning och om- världsanalys som stöd för strategiska och operativa beslut kring inter- nationalisering. Behovet av omvärldsbevakning och omvärldsanalys för att stimulera internationalisering gäller både högre utbildning och forskning. Internationell omvärldsbevakning och omvärldsanalys kan delas upp i dels en mer generell omvärldsanalys som avser större föränd- ringar och skeenden på global nivå eller i regioner, dels en djupare analys som avser skeenden och förändringar i specifika länder och vid olika lärosäten. Eftersom förändringar i omvärlden sker konti- nuerligt måste analysen vara aktuell. Aktörer har också skilda behov när det gäller inriktning på omvärldsbevakningen och söker olika sorters information. När det gäller forskning och forskningsnära innovation krävs en omfattande kunskap om olika länders forsknings- och innovations- system för att bättre förstå samtida och framtida utveckling både Kännedom om som kunskapsnation och kunskap om omvärlden generellt och i specifika länder. Syftet kan vara att bättre förstå sam- arbetspartners önskemål och styrkeområden när det gäller sam- arbeten med svenska motparter. Det kan exempelvis röra sig om nya satsningar som kan leda till forskningssamarbeten mellan svenska och utländska forskare. Det kan också handla om att identifiera möjlig- heter att tillämpa kunskap och teknik i nya miljöer. Ytterligare ett syfte kan vara att försöka förstå mer långsiktiga förändringar i ett lands eller regions forskningsprioriteringar eller hur politiska, eko- nomiska och sociala förändringar förändrar förutsättningarna för forskare och forskningssamarbete i ett land eller en region. För att kunna öka rekryteringen av utländska studenter krävs en god förståelse av vilka de potentiella studenterna är och vad de söker för sorts utbildning och upplevelse. Också det förutsätter en god omvärldsanalys. På nationell nivå saknar nästan helt analys- kapacitet för den sortens uppgifter, vilket beror på att ingen myn- dighet har ett sådant uppdrag. I finns ett antal myndigheter vid sidan om lärosätena inom universitets- och högskolesektorn. Ingen av dessa har ett uttalat uppdrag i sin instruktion att bedriva internationell omvärldsanalys eller omvärldsbevakning trots läro- sätenas kraftigt ökande internationella engagemang. univer- bedrev under viss omvärlds- bevakning, som främst avsåg nyhetsbevakning av internationella media i internationaliseringsfrågor. Verksamheten lades emellertid ned av kostnadsskäl. Utredningen menar att verksamheten var lovvärd men att lärosäten och myndigheter även har behov av en betydligt djupare och mer fokuserad omvärldsanalysverksamhet än den omvärlds- bevakning som , och , bedrev. Få lärosäten har dessutom kapacitet att själva bedriva ett tillräckligt omfattande analysarbete för att förstå studentintressen och studentströmmar inom specifika studentgrupper i specifika länder. För svenska lärosäten är dock sådan kunskap av stor bety- delse om de ska kunna utforma strategier och handlingsplaner för riktade rekryteringsinsatser. Omvärldsbevakning och omvärldsanalys är en verksamhet som ofta prioriteras ned eftersom effekterna av brist på omvärldsanalys ofta inte märks på kort sikt. Dessutom tenderar omvärldsanalys som görs med små medel att vara ytlig för de tänkta användarna. Kännedom om som kunskapsnation och kunskap om omvärlden skapar en ond cirkel, där omvärldsanalys ofta prioriteras ned efter- som den kan vara dyr och inte alltid ger resultat på kortare sikt. När omvärldsanalysen prioriteras ned blir den allt mindre djupgående och därmed mindre relevant, vilket ytterligare ökar motiven att prioritera ned verksamheten. Att göra underbyggda strategiska val i fråga om långsiktiga rela- tioner med internationella partners kräver en gedigen omvärldsanalys. Att behöva avbryta samarbeten på grund av att kunskapen om mot- partens och potentiella motparters intressen och behov varit svag initialt är kostsamt i termer av arbetsinsats och trovärdighet. Stöd för sådana strategiska bedömningar förutsätter en kvalificerad om- världsanalys. Utredningen anser att regeringen bör stötta lärosätenas strategiska internationalisering genom att göra omvärldsbevakning och omvärlds- analys till ett särskilt uppdrag till den plattform för internationa- lisering som föreslås i avsnitt 4.4. Därför bör det ingå i uppgifterna för de myndigheter som ingår i styrgruppen att bedriva internationell omvärldsbevakning och omvärldsanalys av relevans för svenska aktö- rer inom högre utbildning, forskning och forskningsnära innovation. Det gäller således , , Universitets- och högskolerådet, och . Ut- redningen föreslår tillägg eller justeringar i myndigheternas instruk- tioner som innebär att de ska bedriva internationell omvärldsbevak- ning och omvärldsanalys inom sina verksamhetsområden av relevans för svenska forsknings-, innovation- eller högre utbildningsaktörer. Myndigheterna bör i sin tur fördela sina arbetsinsatser inom omvärlds- bevakningen så att de blir kompletterande i förhållande till varandra. Syftet med uppdraget bör vara att stödja framför allt lärosätenas och forskningsfinansiärernas långsiktiga internationella relationsska- pande, men även svenska bilaterala relationer inom högre utbildning och forskning. Arbetet bör förankras vid lärosätena och relevanta myndigheter genom att synpunkter på verksamhetens inriktning fortlöpande inhämtas från dessa. Utredningen menar att denna Kännedom om som kunskapsnation och kunskap om omvärlden uppgift ligger i linje med den som myndigheterna redan har. Resur- serna bör däremot väsentligt förstärkas genom att myndigheterna sammantaget tillförs . Genom att samordna resurser för omvärldsbevakning i den före- slagna styrgruppen för plattformen för internationalisering kan läro- sätena förses med ett bättre grundläggande material. Gemensamma resurser för omvärldsanalys är också välmotiverat då jämförelsevis stora resurser kan ägnas åt omvärldsanalys i en gemensam organisation. Med en sådan som bas kan enskilda lärosäten bedriva kompletterande om- världsanalys och omvärldsbevakning för att passa egna behov. Andra aktörer kan bidra Utlandsmyndigheter har en viktig roll för omvärldsbevakning och analys. Utlandsmyndigheterna förser regelbundet och andra myndigheter med analyserande rapporter om utveckling och händelser i respektive land. Dessa rapporter kan vara av stor relevans för universitet och högskolor och andra myndigheter inom område. och styrgruppen för innovations och forskningsråden inom bör av den anledningen säkerställa att universitet och hög- skolors ledningar och plattformen för internationalisering i största möjlig mån får tillgång till utlandsmyndigheternas rapportering. Även den utlandsorganisation som utredningen föreslår i nästa avsnitt förväntas ha goda möjligheter att lyfta fram händelser och trender i utlandet av relevans för universitet och högskolor för fördjupad analys i . 3.6.2En ökad närvaro i utlandet för svensk högre utbildning och forskning För att bygga upp och vidmakthålla internationella utbildnings-, forsknings- och innovationssamarbeten krävs långsiktighet och kontinuitet i utlandsverksamheten i kombination med omvärlds- analys. Det är viktigt inte minst i många tillväxtländer. Både på natio- nell nivå och på lärosätesnivå finns därför behov av att strategiskt skapa relationer och långsiktiga partnerskap i samarbetsländer. Att det skapas långsiktiga relationer på nationell nivå kan i sig bidra till Kännedom om som kunskapsnation och kunskap om omvärlden relationsbyggande för lärosäten, särskilt i länder där samarbete under- lättas av att staten är engagerad. De långsiktiga relationer som byggs mellan lärosäten i och andra länder kan också ge goda effek- ter inom utrikesrelationer inklusive handel och kan vara avgörande för näringslivets konkurrenskraft och välfärdssystemets utveckling. kan bättre kännedom om samlade svenska styrkor skapas. har haft utlandsstationerade attachéer för att i utlandet bevaka teknik, innovation, forskning och högre utbildning. Dessa benämns innovations- och forskningsråd och organiseras inom . Råden, inklusive de lokalanställda tjänstemännen, finns på utlandskontor som är placerade på sex ambassader4, så kallade . Utlands- kontorens uppgifter är att: •bedriva långsiktigt och strategiskt främjande av innovation, forsk- ning och högre utbildning inom områden av betydelse för som kunskapsnation, •bidra till att förstärka globala kopplingar till, för , stra- tegiskt viktiga internationella innovations-, forsknings- och högre utbildningsmiljöer, •bidra till att främja som en attraktiv kunskapsnation för investeringar och samarbeten, •bidra till ett större internationellt genomslag för svensk inno- vation, forskning och högre utbildning, •bedriva omvärldsanalys och inhämta kunskap med utgångspunkt i direkta kontakter och nätverk i det aktuella landet, och •identifiera nyckelaktörer och strategiskt viktiga miljöer, samt agera mäklare och dörröppnare till dessa miljöer för svenska intressenter. 4Kontoren finns i , , , , och . Kännedom om som kunskapsnation och kunskap om omvärlden Utlandskontoren behöver utvecklas och stärkas Lärosätenas behov i centrum Frågan om en utlandsorganisation för svenska universitets och hög- skolors och andra forsknings- och högre utbildningsaktörers behov tillhör de mest komplexa som utredningen har haft att ta ställning till. Komplexiteten består bland annat i att de behov som universitet och högskolor har av stöd i relationsskapande utomlands är många och varierande. Dessutom är en utlandsorganisation en relativt kost- sam verksamhet vilket gör att motiven för att göra sådana insatser behöver vara skarpa. Utredningen har vägt behovet av ett enhetligt och överskådligt ”ekosystem för främjande av som kunskapsnation”, vilket strävar efter, mot behovet av en organisation som på ett tydligt sätt motsvarar universitets och högskolors behov. I viss mån har dessa två intressen visat sig vara motstridiga. Utred- ningens uppdrag är emellertid att lämna förslag som har relevans för universitets och högskolors verksamhet. Utredningen anser därför att ett långsiktigt bilateralt relationsskapande inom högre utbildning och forskning i högre utsträckning än vad som är möjligt behöver ta sin utgångspunkt i de svenska lärosätenas och andra forsknings- aktörers intressen. Målet för det bilaterala relationsskapandet bör pri- märt vara att kvalitativt stärka högre utbildning och forskning. Detta kan endast ske med ett nära samband mellan utlandskontoren, den Sverigebaserade kontakten med lärosätena och internationell omvärldsanalys. Universitet och högskolor har behov av resurser utomlands som specifikt arbetar för att främja deras kontakter med partners i andra länder. För att detta ska kunna ske krävs att lärosätena kan påverka verksamhetens inriktning. Det krävs också att lärosätena har stort förtroende för organisationen som helhet och för de personer som representerar deras intressen utomlands. Ett nära samarbete mellan lärosätena och organisationen på hemmaplan liksom med de utsända är grundläggande om de möjligheter till samarbeten som potentiellt kan genereras ska kunna omsättas i praktisk verksamhet. En starkare samordning mellan lärosätena skulle väsentligt underlätta ett sådant samarbete liksom lärosätenas koppling till den föreslagna platt- formen för internationalisering. Kännedom om som kunskapsnation och kunskap om omvärlden