sou · H6B378 · 2018-10-31 00:00:00 — Åtgärder för att få fler studenter att förlägga någon del av utbild- ningen utomlands kan till stor del vidtas av lärosätena själva, såsom att utveckla tillgodoräknande och studievägledning. Även incitament för lärare och forskare från svenska lärosäten att arbeta utomlands och åtgärder för att attrahera lärare och forskare från andra länder är i hög grad frågor för lärosätena. Regeringen underströk i propositionen Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt kon- kurrenskraft (prop. 2016/17:50) vikten av att mobiliteten bland hög- skolans undervisande och forskande personal ökar och att nationell och internationell mobilitet främjas t.ex. vid rekrytering och meriter- ing. Som underlag för universitetens och högskolornas eget arbete med mobilitetsfrågor är det värdefullt med goda exempel på arbete vid lärosäten som har resulterat i att fler studenter valt utlandsstudier, fler lärare och forskare vid lärosätet valt att arbeta utomlands och fler lärare och forskare från andra länder valt att arbeta vid det svenska lärosätet. Det kan dock finnas behov av åtgärder på lärosätesnivå och på nationell nivå för att främja mobiliteten. Studiemedelssystemets utformning i fråga om utlandsstudier behandlades i propositionen Studiemedel i en globaliserad värld (prop. 2012/13:152, bet. 2013/14:UbU3, rskr. 2013/14:11). Där angavs bl.a. att ett enkelt, rättvist och effektivt studiestöd vid studier utom- lands är ett viktigt verktyg för att de studerandes rörlighet ska kunna förverkligas. Nya bestämmelser på detta område trädde och det är inte aktuellt med ytterligare förändringar i denna del. •som underlag för lärosätenas egna överväganden kartlägga och lyfta fram goda exempel på lärosätens arbete med att öka antalet ut- resande studenter, lärare och forskare samt antalet lärare och fors- kare från andra länder, •föreslå åtgärder för att fler kvinnor och män som är studenter ska studera utomlands och fler kvinnor och män som är lärare och forskare ska verka utomlands, särskilt när det gäller utbildningar, ämnesområden och utbildningsnivåer där mobiliteten är låg, och •vid behov föreslå åtgärder för att främja lärosätenas rekrytering av studenter på forskarnivå, lärare och forskare från andra länder. Det behövs även en utvecklad internationalisering på hemmaplan Även det stora antalet studenter som inte studerar utomlands behöver få en internationell erfarenhet för att dels bli förberedda för arbetslivet, dels vidga sina egna perspektiv. Det gäller oavsett ämnesområde eller nivå på utbildningen. Verksamhet som syftar till att ge alla studenter internationell erfa- renhet och internationella perspektiv kallas ofta för internationaliser- ing på hemmaplan. Det handlar främst om utbildningens upplägg, innehåll och organisation. Ansvaret för internationalisering på hemma- plan vilar därför framför allt på lärosätena. Även studenter, lärare och forskare med internationell erfarenhet och studenter, lärare och fors- kare som kommer från andra länder kan bidra till internationaliseringen på hemmaplan. En ökad internationalisering på hemmaplan medför utmaningar för universitet och högskolor, t.ex. när det gäller att utveckla lärares förmåga att undervisa på ett främmande språk och att utnyttja digitaliseringens möjligheter. Som underlag för universitetens och högskolornas eget arbete med att vidareutveckla internationaliseringen på hemmaplan är det värdefullt med goda exempel på sådant arbete vid såväl svenska som utländska lärosäten. Utredaren ska därför som underlag för lärosätenas egna över- väganden •kartlägga och lyfta fram goda exempel på svenska och utländska lärosätens arbete med internationalisering på hemmaplan, och •föreslå åtgärder för att alla studenter som inte studerar utomlands ska få internationell erfarenhet och internationella perspektiv. Uppdraget att öka attraktivitet som studiedestination och kunskapsnation attraktivitet som studiedestination för utländska studenter är avhängig av många faktorer, exempelvis att kvaliteten i utbildningen är hög, att utbildningar och kurser ges på engelska och att studenternas studiesociala situation är god. Det är frågor som universitet och hög- skolor till stor del ansvarar för. Väsentligt är också att regler för och hantering av ansökan, antagning, prövning av uppehållstillstånd och mottagande samspelar och fungerar som en helhet. attraktivitet för lärare och forskare är en annan viktig fråga som regeringen behandlar i propositionen Kunskap i samverkan för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft (prop. 2016/17:50). Det behövs en helhetsöversyn av systemet med bl.a. anmälnings- och studieavgifter, rekrytering och prövning av uppehållstillstånd ska statliga universitet och högskolor som omfattas av högskolelagen ta ut anmälnings- och studieavgifter för studenter på grundnivå och avancerad nivå från länder utanför EES och (s.k. tredjeland) till följd av förslag och bedömningar i propositionen Konkurrera med kvalitet – studieavgifter för utländska studenter (prop. 2009/10:65, bet. 2009/10:UbU15, rskr. 2009/10:230). Avgifterna regleras i förordningen (2010:543) om anmälningsavgift och studie- avgift vid universitet och högskolor. Införandet av avgifter medförde att antalet nybörjarstudenter från tredjeland i Sverige sjönk med . har antalet sådana studenter dock ökat. Mellan läsåren 2011/2012, som var med avgifter, och 2014/2015 mer än fördub- blades antalet betalande studenter som studerade vid svenska universitet och högskolor. Ökningen var särskilt kraftig från /2014 till 2014/2015 då antalet betalande studenter ökade med . Av de 8 600 inresande freemover-studenter, dvs. studenter som utan att delta i utbytesprogram ordnar sin hög- skoleutbildning i ett annat land, som var nybörjare /2015 betalade 2 800 studieavgifter. Bland de betalande freemover-studen- terna var andelen kvinnor och andelen män . Förutsättningarna för studentmobilitet till har således på- verkats i hög grad av anmälnings- och studieavgifterna. För att öka utbytet med andra delar av världen behöver därför en andel av studieplatserna kunna vara avgiftsfria för tredjelands- studenter. Det finns också problem med hur processerna för rekrytering, antagning och mottagande av studieavgiftsskyldiga studenter har kommit att utformas. Ur den sökandes perspektiv är systemet i sin helhet komplext med många inblandade aktörer och delprocesser. Vidare har problem uppmärksammats när det gäller hur rekryter- ingen, antagningen och mottagandet påverkas av och samverkar med t.ex. regler för tillträde till högskolestudier, stipendiesystemet och frågor om uppehållstillstånd. Under de år som avgifter har tagits ut har det även identifierats brister i fråga om utformningen av reglerna för anmälnings- och studieavgifter och hur de tillämpas. I syfte att förkorta handläggningstiderna för uppehållstillstånd för studier har i regleringsbrevet bl.a. fått i uppdrag att ta fram en handlingsplan. En skyndsam och rättssäker handläggning av uppehållstillstånd förutsätter ett funge- rande samspel med övriga delar av systemet och i synnerhet antag- ningsprocessen. Ett välfungerande system bör karakteriseras av användarvänlighet och rättssäkerhet för studenten och gynnsamma förutsättningar för rekrytering av tredjelandsstudenter för universitet och högskolor inom ramen för den reglerade invandringen. Systemet behöver således följas upp i sin helhet och vid behov förändras i syfte att fler kvinnor och män från tredjeland ska studera i . •lämna ett sammanhängande förslag till ett välfungerande system för anmälnings- och studieavgifter, rekrytering, antagning, pröv- ning av uppehållstillstånd för och mottagande av avgiftsskyldiga studenter där bl.a. övriga uppdrag i detta avsnitt hanteras, och •i arbetet med att föreslå ett välfungerande system följa Migra- tionsverkets arbete med handlingsplanen för att förkorta hand- läggningstiderna. Bör anmälningsavgiften bli mer flexibel? och högskolor som omfattas av högskolelagen ska, enligt 2 § förordningen om anmälningsavgift och studieavgift vid universitet och högskolor, med vissa undantag ta ut en anmälnings- avgift av den som inte är medborgare i en stat inom Europeiska eko- nomiska samarbetsområdet (EES) eller i . Enligt förordningen är anmälningsavgiften . Som redovisats i det föregående avsnittet har antalet nybörjar- studenter från tredjeland sjunkit kraftigt efter det att anmälnings- och studieavgifter infördes. har framfört att anmäl- ningsavgiftens storlek är ett avsevärt hinder för många av de studenter som är målgrupp för de stipendier som myndigheten administrerar. Det kan vidare finnas skäl att underlätta rekrytering av vissa student- grupper genom att anpassa storleken på anmälningsavgiften. I syfte att uppnå ett ökat inflöde av utländska studenter behöver anmälningsavgiften således ses över. •analysera om, och i så fall hur, storleken på anmälningsavgiften bör ändras, •analysera om, och i så fall hur, storleken på anmälningsavgiften bör kunna variera för att underlätta rekrytering av vissa grupper studerande, och •vid behov föreslå författningsändringar. Studieavgiften bör bli mer transparent – och flexibel? Studieavgiften ska enligt 6 § förordningen om anmälningsavgift och studieavgift vid universitet och högskolor beräknas så att full kost- nadstäckning uppnås för verksamheten i dess helhet. Studieavgiften ska enligt samma paragraf vara densamma för alla studieavgiftsskyl- diga studenter som går samma utbildning vid samma tillfälle. Bestäm- melsen innehåller dock en möjlighet för regeringen att besluta något annat i fråga om avgift för den som studerar inom bl.a. ett utbytes- program. Som huvudregel får universitet och högskolor utifrån prin- cipen om full kostnadstäckning således själva bestämma studieavgif- tens storlek. Detta har visat sig innebära att avgifterna varierar mellan likartade utbildningar vid olika lärosäten, och för den avgiftsbetalande studenten kan det verka otydligt vilka kostnader som inkluderas i studieavgiften. Flera lärosäten anser också att det finns behov av större flexibilitet i fråga om beräkning av studieavgiften och avgiftens storlek. •analysera hur regleringen om studieavgiftens storlek tillämpas av lärosätena och vilka kostnader som inkluderas i avgiften, •föreslå hur det kan tydliggöras för studieavgiftsskyldiga studenter vad studieavgiften finansierar, •ta ställning till om det bör vara möjligt med en större flexibilitet i fråga om beräkning av studieavgiften och avgiftens storlek, och •vid behov föreslå en förtydligad och flexibel reglering av hur studieavgiftens storlek ska bestämmas och vad som får ingå. Anslagsfinansiering av studenter, särskilt inom strategiska samarbeten, bör bli möjlig På grund av mervärdet som ett ökat antal internationella studenter medför för universitet och högskolor och samhället i övrigt bör dess- utom tredjelandsstudenter i vissa fall kunna finansieras inom ett läro- sätes anslag. Denna möjlighet finns för studenter som faller under något av undantagen från avgiftsskyldigheten enligt 5 § 2 stycket för- ordningen om anmälningsavgift och studieavgift vid universitet och högskolor, t.ex. tredjelandsmedborgare som har permanent uppehålls- tillstånd i eller utbytesstudenter. Ett lärosäte bör få möjligheter att därutöver helt eller delvis sätta ned studieavgiften för en andel tredjelandsstudenter, särskilt inom fördjupade, strategiska samarbeten med lärosäten i andra länder, där en sådan nedsättning av studieavgiften krävs för att etablera och vidmakthålla ett samarbete. Utgångspunkten för en sådan avgiftsnedsättning ska vara att den kan genomföras inom befintliga anslag. •föreslå hur ett lärosäte kan få möjlighet att använda anslagsmedel för att betala hela eller delar av studieavgiften för en andel tredje- landsstudenter, särskilt inom strategiska samarbeten med lärosäten i andra länder, •föreslå en övre gräns för andelen av anslaget som kan användas för att finansiera dessa tredjelandsstudenter och hur en sådan gräns kan sättas, •analysera konsekvenserna för lärosätena av en sådan ordning, och •vid behov lämna nödvändiga författningsförslag. Stipendiesystemet för studieavgiftsskyldiga studenter behöver utvecklas Parallellt med anmälnings- och studieavgifterna infördes även stipendieprogram för avgiftsskyldiga studenter. Universitet och hög- skolor samt vissa enskilda utbildningsanordnare beviljar totalt i stipendier till särskilt kvalificerade studenter oavsett ursprungsland. Vidare fördelar på totalt från biståndsanslaget till två stipendie- program för studier på avancerad nivå. Det ena avser mottagarländer utan geografisk inriktning enligt /DAC:s klassificering (70 mil- joner kronor) medan det andra omfattar långsiktiga sam- arbetsländer () med inriktning på de två lägsta kategorierna i denna klassificering. Avsikten med stipendierna var enligt propositionen Konkurrera med kvalitet – studieavgifter för utländska studenter (prop. 2009/10:65) dels att generellt upprätthålla ett högt antal inresande tredjelands- studenter, dels att möjliggöra för studenter från utvecklingsländer att studera vid svenska lärosäten. Som redovisats i de föregående avsnit- ten har dock antalet nybörjarstudenter från tredjeland sjunkit kraftigt efter införandet av anmälnings- och studieavgifter. Även om antalet sådana studenter nu har börjat öka igen, behöver den positiva trenden stärkas än mer. Enligt universitets- och högskoleförbund är tillgången till stipendier en avgörande förutsättning för många tredje- landsstudenters möjlighet att studera i . Många länder erbjuder stipendier till sina egna studenter för att de ska kunna studera utomlands. Flera av de länder som har omfattande sådana stipendiesystem kräver emellertid en form av motprestation av det land eller lärosäte där studierna ska bedrivas, t.ex. i form av ned- satta studieavgifter. Svenska lärosäten bör i högre grad än kunna ta emot studenter med den sortens stipendier, och det kan därför finnas skäl att lärosätena själva ska kunna besluta om en sådan mot- prestation. För att stipendier bättre ska kunna bidra till att öka inflödet av tredjelandsstudenter till behöver således systemet med stipen- dier ses över. •analysera och föreslå hur ytterligare statliga stipendiemedel kan avsättas för studieavgiftsskyldiga studenter, •analysera och föreslå hur privat finansiering av stipendier kan skapas i större utsträckning, och •analysera och föreslå hur svenska lärosäten i högre grad kan attrahera studenter med stipendiemedel från andra länder. Hur kan kännedomen om som kunskapsnation och studiedestination öka – och hur kan svenska aktörers omvärldsbevakning stärkas? En förutsättning för att fler utländska studenter ska studera i är att fler studenter i andra länder har kännedom om som kun- skapsnation och utbildningsdestination och om svenska universitet och högskolor. För det krävs en välfungerande information om utomlands. Ansvaret för att i andra länder informera om svensk högskole- utbildning och om som kunskapsnation är delat på flera myndigheter. ansvarar för att informera om som studiedestination och Universitets- och högskolerådet för att informera om svenska högskolestudier. För marknadsföringen av en- skilda lärosäten och utbildningar gentemot möjliga studenter ansvarar varje lärosäte. Många av arbetar också med att informera om möjligheter att studera i . Därutöver finansierar , och fr.o.m. årsskiftet 2016/2017 utsända innovations- och forskningsråd vid vissa utlandsmyndigheter. Syftet är, enligt ekonomiska vårproposition (prop. 2015/16:100, s. 235), att förstärka globala kopplingar till strategiska internationella högre utbildnings-, forsknings- och innovationsmiljöer, främja som en attraktiv kunskapsnation samt öka internationellt genomslag för svensk högre utbildning, forskning och innovation. Det uppdelade ansvaret för information till studenter kan dels leda till att informa- tionen blir otydlig för mottagarna, dels till att det blir oklart vem som ansvarar för olika delar av rekrytering och mottagande av utländska studenter. Det finns alltså behov av att överväga en tydligare ansvarsfördel- ning och ökad samordning i fråga om insatserna för att informera om som studiedestination och öka kunskapen om som kunskapsnation samt samordna omvärldsbevakningen. Den internationella rekryteringen av studenter är i hög grad kon- kurrensutsatt. Svenska informationsinsatser riktade till potentiella utländska studenter är blygsamma i förhållande till de insatser som görs av många andra länder. Det behöver därför övervägas hur infor- mationsinsatserna i övrigt kan förbättras och effektiviseras. och högskolor och myndigheter som stöder universitets och högskolors internationalisering har behov av fort- löpande omvärldsbevakning och omvärldsanalys av omvärldsföränd- ringar med relevans för universitets och högskolors verksamhet. Det är emellertid kostsamt för varje enskild myndighet att bedriva om- världsbevakning som möter behoven, och det finns därför anledning att överväga hur en sådan omvärldsbevakning kan organiseras gemen- samt mellan lärosäten och andra myndigheter. •föreslå hur kan bli mer känt som studiedestination och kunskapsnation, •föreslå hur ansvaret för att sprida information om som kunskapsnation och studiedestination bör organiseras, och •föreslå hur en gemensam funktion för omvärldsbevakning och analys av omvärldsförändringar med relevans för universitets och högskolors verksamhet kan utformas. Behöver studentinflytandet för inresande studenter förbättras? Utöver de frågor som har nämnts i det föregående finns också andra faktorer som är viktiga för att ska vara attraktivt för utländska studenter. En sådan fråga är att den inresande studenten kan utöva studentinflytande. •som underlag för lärosätenas egna överväganden analysera och vid behov föreslå åtgärder för att stärka studentinflytandet för in- resande studenter, och •vid behov föreslå författningsändringar. Andra åtgärder för att stärka internationaliseringen av universitet och högskolor Hur kan myndighetssamordningen stärkas? Ett antal myndigheter och organisationer, som Universitets- och högskolerådet, och , arbetar med frågor som har bäring på och ger förutsättningar för lärosätenas internationaliseringsarbete. I syfte att förbättra samordningen mellan myndigheter och organisationer som stöder universitets och hög- skolors internationaliseringsarbete finns ett forum för internationalisering som leds av Universitets- och högskolerådet. Arbetet inom detta forum har kommit att främst koncentreras på informationsutbyte, och det finns behov av att ytterligare stärka samordningen mellan myndigheterna. •föreslå hur samordningen mellan de myndigheter som arbetar med lärosätenas internationalisering kan stärkas när det gäller frågor som ger förutsättningar för lärosätenas internationaliserings- arbete, och •vid behov föreslå författningsändringar. Övriga åtgärder som behövs Utöver de uppdrag som lämnas i dessa direktiv kan det finnas skäl att överväga andra förändringar för att uppnå en ökad internationalisering av universitet och högskolor. Utredaren är därför fri att lämna andra förslag i detta syfte. Utredaren ska redovisa konsekvenser av förslagen. Utöver vad som följer av kommittéförordningen (1998:1474) ska utredaren särskilt redogöra för konsekvenserna för universitet och högskolor samt övriga berörda myndigheter. Utredaren ska också redovisa konsekvenserna för studenter och anställda vid universitet och högskolor. Samverkan och redovisning av uppdraget Utredaren ska inhämta synpunkter från universitet och högskolor, , Universitets- och högskolerådet, , , utlandsmyndigheter, , och andra berörda myndigheter och organisationer. Utredaren ska också beakta genomförandet av EU:s student- och forskardirektiv (Europaparla- mentets och rådets direktiv [EU] 2016/801 av om villkoren för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse för forskning, studier, praktik, volontärarbete, deltagande i elevutbytesprogram eller utbildningsprojekt och för au pair-arbete). Uppdraget att föreslå nya mål och en ny strategi för internatio- nalisering och uppdraget att föreslå hur fler studenter kan få ett internationellt perspektiv i sin utbildning ska redovisas . Övriga delar av uppdraget ska redovisas . Enkät om studentinflytande för inresande studenter / Survey on student participation for international students (For information in English, see below) , U 2017:02, kommer inför sitt andra betänkande att titta närmare på förutsättningarna för inresande studenter att delta i studentinflytandet. Som en del till underlaget skickar utredningen därför ut en enkät till samtliga student- och doktorandkårer där ni ges möjlighet att berätta om vad som fungerar bra och vad som skulle kunna fungera bättre. Syftet med enkäten är att identifiera goda exempel som utredningen kan lyfta upp och synliggöra, samt att identifiera återkommande och gemensamma utmaningar för att kunna resonera kring vägar framåt. Enkäten är uppdelad i 8 avsnitt och inga frågor är obligatoriska att besvara men vi ser självklart gärna att ni besvarar enkäten så utförligt som möjligt. Du som tar emot enkäten kan välja att antingen fylla i samtliga svar själv, vidarebefordra till lämplig person eller involvera flera personer i arbetet. Den mejladress ni anger i första fältet kommer att få en länk till ert enkätsvar och de ni väljer att dela med er länken till kan använda den för att lägga till eller ändra i ert svar. Om din kår representerar både studenter och doktorander men har en tydlig uppdelning med en separat kommitté/styrelse/sektion för doktorander får ni gärna fylla i enkäten i två exemplar var för sig och då tydligt uppge vilket svar som avser doktoranderna. För att vi ska ha möjlighet att höra av oss och be om förtydliganden eller ställa följdfrågor vill vi gärna att ni även uppger en kontaktperson. Tveka inte att kontakta om ni har några frågor kring enkätens frågeställningar, hur ni kan svara eller om ni vill berätta om något som inte ryms i frågorna som ställs. Sista dag att besvara enkäten är . Mer information om utredningen hittar ni på: Stort tack på förhand för att ni vill dela med er av era erfarenheter! The inquiry on internationalisation of higher education, U 2017:02, will in preparation of it’s second report have a closer look at the possibilities for international students to participate in the quality work of their education and their possibilities to participate in the activities of the student unions. As part of the information gathering process the inquiry sends out this survey to all student unions and doctoral student unions to collect your opinions and experiences, both of good practices and of areas where improvement is needed. The aim and purpose of the survey is to identify good practices that can be given visibility through the inquiry report, as well as to identify common and recurring challenges where discussions on future improvements are needed. The survey is divided in 8 sections where none of the questions are mandatory to answer, however we appreciate if your answers are as thorough as possible. As the receiving person of this survey you can choose to complete it yourself, send it to someone better suited to answer the questions or involve several persons in the process. To be able to save and review your answers you will need to register an e-mail address to which an editable link will be sent once you have submitted your answer. This link can be shared with anyone and will give them access to edit the answers and submit the survey anew. If your union represents both students and doctoral students but have a separate board/committee/section for doctoral students you can choose to send in two separate answers. If you choose to do so please specify in the survey which answer is from the doctoral students section. We would also like to ask you to specify a contact person whom we can contact if we would like to ask for any clarifications or additional information.