sou · H6B320 · 2018-03-19 00:00:00 — Gräsrotsfinansiering har som alternativ finan- sieringsform potential att tillföra medel till bl.a. små och medel- stora företag, innovativa projekt och forskning och utveckling och därmed bidra till ekonomisk tillväxt. Finansieringsformen ingår som ett element i det pågående arbetet med en kapitalmarknadsunion inom EU. Finansieringsformen möjliggör också för individer att hitta gemensamma finansieringslösningar i verksamheter eller för att genomföra projekt inom civilsamhället, t.ex. på kulturområdet. Det finns typiskt sett fyra former av gräsrotsfinansiering: dona- tionsbaserad, belöningsbaserad, lånebaserad eller andelsbaserad. Av särskilt intresse är gräsrotsfinansiering med förväntan om finansiell avkastning, dvs. lånebaserad och andelsbaserad gräsrotsfinansiering, eftersom de formerna involverar finansiell risk. När det gäller andelsbaserad gräsrotsfinansiering är investerarna för det mesta individer och finansieringen kanaliseras via en platt- form. De kapitalsökande är ofta privata aktiebolag och entreprenö- Det är vanligt att plattformarna är passiva och bara tar ut en avgift för administration. Aktiva plattformar kan även utföra olika tjänster som analys, riskkategorisering, värdering, rådgivning samt förvaltningstjänster (mot en förvaltningsavgift på liknande sätt som en fondförvaltare eller diskretionär portföljförvaltare). Lånebaserad gräsrotsfinansiering kan kategoriseras som från kon- sument till konsument, från företag till konsument, från konsu- ment till företag och från företag till företag. När det gäller företag till företag och företag till konsument, är syftet med lån vanligtvis konsumtion. Det finns en vanligtvis rörlig ränta som ska betalas . Kapitalsökande på plattformar som vänder sig till före- tag till konsument och företag till företag kan vara såväl mer etable- rade företag som företag som är i uppstartfasen (det finns platt- formar som enbart har finansiering för företag i tidigt skede). Det finns olika strukturer för hur räntan ska betalas och i vissa fall kan det likna vinstandelslån. Det är vanligt att plattformarna erbjuder stödtjänster i långivningsprocessen. Dessa stödtjänster består van- ligen av kreditprövning av kreditsökande, administration, upprätt- ande av låneavtal och inkassohantering m.m. Passiva plattformar som inte erbjuder dessa tjänster är vanligast vid de former av gräsrots- finansiering där nystartade företag söker kapital. Beroende på plattformarnas affärsmodell kan befintlig EU-regle- ring eller nationell reglering träffa verksamheten. De som driver platt- formarna kan ha ett incitament att använda sig av affärsmodeller som inte träffas av nuvarande reglering. Det finns en hel del risker med såväl andelsbaserad som låne- baserad gräsrotsfinansiering. Eftersom gräsrotsfinansiering ofta är en finansieringskanal för företag i tidigt skede eller används för konsumentkrediter, är den förknippad med hög risk för invester- arna. Det är särskilt svårt att bedöma riskerna med investeringar i lånebaserad gräsrotsfinansiering när utlånat kapital fördelas mellan ett stort antal låntagare. I poängteras att eftersom de som driver plattformarna inte tar någon kreditrisk finns det nästan inga incitament för dem att undvika att förmedla dåliga lån, vilket kan öka risken för att investerare förlorar sitt kapi- tal och att en konsument beviljas ett lån som han eller hon inte kla- rar av att betala tillbaka. Vid andelsbaserad gräsrotsfinansiering kan det noteras att det saknas en sekundärmarknad, vilket inte är fallet vid sådana köp av andelar som sker på t.ex. handelsplattformen Vid andelsbaserad gräsrotsfinansiering finns således i praktiken även en likviditetsrisk för investerarna. Investerarna har ett informationsunderläge och investeringsbe- slut fattas baserat på den information som plattformarna väljer att ge. När plattformarna tillhandahåller rådgivning eller beslutsstöd till investerarna, kan ersättningsmodellerna resultera i intressekon- flikter. Svensk bolagsrätt ställer särskilda krav på aktiebolag och aktieägare som vill erbjuda sina aktier eller andra värdepapper till en bredare krets investerare. Det är endast publika aktiebolag som har rätt att göra det. Flertalet av de särskilda regler som gäller för pub- lika aktiebolag syftar till att stärka det rättsliga skyddet för inve- sterarna, som exempel kan nämnas att ett publikt aktiebolag ska ha ett aktiekapital om lägst medan det lägsta tillåtna aktiekapitalet för privata aktiebolag är , se 1 kap. 5 och 14 §§ aktiebolagslagen (2005:551). Privata aktiebolag, eller aktieägare i sådana bolag, som genom annonsering försöker sprida aktier eller andra värdepapper bryter i många fall mot det s.k. spridningsförbudet (1 kap. 7 § aktiebolags- lagen). Detta torde också gälla i de fall annonseringen sker genom en plattform för gräsrotsfinansiering. Eftersom det inte är avsett att den som vänder sig till en bredare krets investerare ska använda associationsformen privat aktiebolag, är lagreglerna för de bolagen inte heller anpassade för den situationen. Det finns ett behov av att analysera hur ett tillräckligt konsu- mentskydd kan uppnås liksom skydd av immateriella rättigheter och tillgångar samt hur bedrägerier kan undvikas. Det är emellertid lika angeläget att undvika onödigt betungande reglering. Regleringen på området är fragmentarisk inom EU. Ett antal medlemsstater har infört nationell reglering och andra är på väg att göra detta, medan ytterligare några inte har någon särskild reglering av gräsrotsfinansiering. De särskilda regleringar som medlemsstater har infört gäller i första hand sådan gräsrotsfinansiering som är för- knippad med finansiell risk. presenterade en rap- port med slutsatsen att något initiativ från kommis- sionen inte är påkallat , men att man kommer att fortsätta bevaka utvecklingen på området. Enligt EU-kommission- en finns det inom EU ungefär 500 olika plattformar för gräsrots- finansiering. •Medlemsstaterna har olika syn på vilka tjänster som utgör inve- steringstjänster enligt och rådets direktiv /39/EG av om marknader för finansiella instrument och om ändring av rådets direktiv /611/EEG och 93/6/EEG och och rådets direktiv /12/EG samt upphävande av rådets direktiv /22/EEG, dvs. om plattformarna faller under befintlig EU-rättslig reglering. •Det finns olika krav beträffande informationsplikt där de flesta regleringar medger undantag från krav på upprättande av pro- spekt, men i stället innehåller krav på information som ges i enklare form. •Det finns olika kapitalkrav på plattformarna. •Det finns olika tolkningar beträffande värdepapper som anses vara överlåtbara och därmed finansiella instrument eller inte. Vissa medlemsstater har i nationell rätt valt att tillämpa den be- fintliga EU-regleringen även på plattformar för gräsrotsfinan- siering, medan andra har infört en särskild lagstiftning för sådana plattformar. Det finns ingen särskild nationell reglering av gräsrotsfinan- siering i , men plattformarna kan träffas av befintliga regler på EU-nivå eller nationell reglering, bl.a. beroende på om deras affärsmodell innebär att de driver gränsöverskridande verksamhet. Regeringen beslutade att ge i uppdrag att analysera gräsrotsfinansiering i inklusive kart- lägga eventuella hinder för tillväxt, med fokus på konsumentskydd (dnr Fi2015/03817/V). Uppdraget till avsåg gräs- rotsfinansiering med finansiellt risktagande. Uppdraget omfattade kartläggning, informationsinsamling och problemidentifiering som grund för en analys av reformbehov. redovis- ade uppdraget i en rapport . omfattar tolv olika plattformar av vilka sju avser andelsbaserad gräsrotsfinansiering, tre lånefinansie- rad gräsrotsfinansiering och en både andelsbaserad och lånefinan- sierad gräsrotsfinansiering. Plattformarna är aktiva, dvs. tilläggstjänster, eller passiva (utgör en mötesplats mellan kapital- sökande och investerare). noterar att det finns en betydande efterfrågan på såväl mer tillgängligt lånekapital som ägarkapital. Enligt bedömning strider den annonsering som sker på plattformarnas webbplatser mot det s.k. spridnings- förbudet i aktiebolagslagen, om annonseringen avser privata aktie- bolag. Spridzningsförbudet innebär att ett privat aktiebolag eller en aktieägare i ett sådant bolag inte genom annonsering får vända sig till allmänheten för kapitalanskaffning eller på annat sätt försöka sprida bl.a. aktier i bolaget till fler än 200 personer (1 kap. 7 §). Det finns vissa undantag i lagen men anser inte att de är tillämpliga på gräsrotsfinansiering och rekommenderar att detta utreds och klargörs. gör bedömningen att om plattformarna er- bjuder betaltjänster eller kreditförmedling behöver de tillstånd en- ligt lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse, lagen (2010:751) om betaltjänster eller lagen (2014:275) om viss verk- samhet med konsumentkrediter. Om plattformarnas verksamhet inte omfattas av någon av dessa lagar, kan verksamheten ändå be- höva registreras enligt lagen (1996:1006) om anmälningsplikt avse- ende viss finansiell verksamhet. Plattformarna behöver också följa viss civil- och marknadsrättslig lagstiftning, bl.a. lagen (1994:1512) om avtalsvillkor i konsumentförhållanden och marknadsföringslag- en (2008:486). kommer i sin rapport fram till att andelsbaserad gräsrotsfinansiering faller utanför befintlig lag- stiftning. Utredaren ska göra en kartläggning av marknaden för plattformar som används vid gräsrotsfinansiering. Det bör klarläggas vilken verk- samhet som bedrivs genom plattformarna och hur den förhåller sig till befintliga regelverk på finansmarknaden och den associations- rättsliga lagstiftningen. I det sammanhanget ska det också utredas om det finns några hinder för företag som bedrivs i aktiebolags- form att använda sig av gräsrotsfinansiering. Det bör också över- vägas om det ska krävas någon form av tillstånd och om det ska ställas krav på aktörernas uppförande, exempelvis om de ska hållas ansvariga för den information som lämnas till både investerare och kapitalsökande på plattformarna. En annan viktig aspekt är att det finns konsumentskyddsproblem vid vissa former av gräsrotsfinan- siering, inte minst i ett gränsöverskridande perspektiv. Vid lånebas- erad gräsrotsfinansiering är det ur ett näringsrättsligt perspektiv ofta oklart vem som är den egentliga kreditgivaren. Det finns därutöver ett behov att analysera vilka krav som ska ställas om rådgivning om investeringen tillhandhålls genom platt- formarna och vad som ska gälla om plattformarna enbart fungerar som mötesplats för investerarna och kapitalsökande, dvs. att de inte erbjuder några andra tjänster än att koppla ihop dessa två katego- rier av marknadsaktörer, liksom överväga vilket som är det bästa sättet att informera investerare på: Ska det vara samma regler som i prospekt? Ska enklare sätt att informera konsumenter om risker tas fram? Ska det krävas att konsumenterna bekräftar att de förstår riskerna med investeringarna innan de får investera? Vidare behövs överväganden om behovet av beloppsbegränsningar eller procen- tuella begränsningar för investeringar (med hänsyn till konsumen- ternas finansiella portfölj), liksom förslag på åtgärder för att undvika överskuldsättning när det gäller lånebaserad gräsrotsfinansiering. Det kan då vara aktuellt att utvärdera lagstiftningen i de länder som har infört regler om gräsrotsfinansiering, och särskilt analysera behovet av skilda regler för andelsbaserad och lånebaserad gräsrotsfinansier- ing med hänsyn tagen till att flertalet länder som har infört reglering har mycket mer långtgående krav på andelsbaserad gräsrotsfinan- siering. En särskild fråga som måste beaktas är förhållandet mellan dona- tionsbaserad gräsrotsfinansiering och regelverken om motverkande av penningtvätt och finansiering av terrorism. Uppdragets syfte är att gräsrotsfinansiering genom plattformar ska kunna utvecklas, men att säkerställa ett högt konsu- mentskydd samt högt förtroende till denna del av finansmarknaden. Mot denna bakgrund ska utredaren, med andelsbaserad och låne- baserad gräsrotsfinansiering i fokus, •kartlägga marknaden för plattformar som används vid gräsrots- finansiering, •klargöra plattformarnas roll, funktion, status och incitaments- struktur ur ett näringsrättsligt perspektiv, särskilt när det gäller lånebaserad gräsrotsfinansiering, •analysera vilka regler som är tillämpliga avseende andelsbaserad och lånebaserad gräsrotsfinansiering och om dessa är ändamåls- enliga, •analysera hur gräsrotsfinansiering av privata aktiebolag förhåller sig till det s.k. spridningsförbudet i aktiebolagslagen och klar- göra om det finns något som hindrar privata aktiebolag som vill finansiera sig den vägen från att bli publika, •föreslå de lagändringar som är nödvändiga för att främja gräs- rotsfinansiering och stärka det rättsliga skyddet för investerare och andra inblandade, •analysera om tillämpningsområdet för den nuvarande närings- rättsliga regleringen kan justeras eller om det behövs en ny reg- lering av gräsrotsfinansiering, och vid behov utarbeta nödvän- diga lagförslag, samt •analysera behovet av sanktioner och, om sådana behövs, lämna lagförslag som även omfattar sanktioner. Eventuella förslag ska utformas i enlighet med . Utredaren får ta upp sådana närliggande frågor som har samband med de frågeställningar som ska utredas, under förutsättning att uppdraget ändå kan redovisas . Utredaren ska inte se över aktiebolagslagens kategoriindelning eller gränsdragningen mellan de olika bolagskategorierna. Utredaren ska inte se över eller föreslå ändringar av bestämmel- serna i konsumentkreditlagen (2010:1846). Uppdraget omfattar inte en översyn av skatte- och avgiftsreg- lerna. Utredaren ska därför inte föreslå förändrad beskattning av fysiska eller juridiska personer eller förändringar i skatteförfarandet. En redovisning och motivering ska lämnas av vilka förslag som har övervägts men avfärdats. Om utredarens förslag påverkar kostnad- erna eller intäkterna för staten, kommuner, landsting, företag eller andra enskilda, ska en beräkning av dessa konsekvenser redovisas i betänkandet. Om förslagen innebär samhällsekonomiska konsekven- ser i övrigt, ska dessa redovisas. Om förslagen innebär kostnadsök- ningar eller intäktsminskningar för staten, kommuner eller lands- ting, ska utredaren föreslå en heltäckande finansiering. Arbetet med konsekvensanalysen ska löpa parallellt med det övriga arbetet. Samråd och redovisning av uppdraget Genomförandet av uppdraget ska ske i dialog med Utredningen om användarna i delningsekonomin (Fi 2015:13). Utredaren ska också hålla sig informerad om och beakta relevant arbete som pågår inom och andra myndigheter, i de övriga nordiska län- derna och inom EU. Utredaren ska hålla sig informerad om utveck- lingen på området i . Under genomförandet av uppdraget ska utredaren samråda med och inhämta upplysningar från myndigheter och organisationer som kan vara berörda av de olika sakfrågorna. Uppdraget ska redovisas . Utredningen om gräsrotsfinansiering (Fi 2016:10) Förlängd tid för uppdraget Regeringen beslutade kommittédirektiv om gräsrots- finansiering (dir. 2016:70). Enligt utredningens direktiv skulle upp- draget redovisas . Uppdraget ska i stället redovisas . 1.Ett reklamlandskap i förändring –konsumentskydd och tillsyn i en digitaliserad värld. för blåljusverksamhet och andra samhällsnyttiga funktioner. 5.Vissa processuella frågor på socialförsäkringsområdet. 6.Grovt upphovsrättsbrott och grovt varumärkesbrott. 7.Försvarsmaktens långsiktiga materielbehov. 8.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2018. Beslut under osäkerhet. 9.Ökad trygghet för studerande som blir sjuka. 10.Myndighetsgemensam indelning – samverkan på regional nivå. Myndighetsgemensam indelning – författningsändringar till följd av ny landstingsbeteckning. –för unga som varken arbetar eller studerar. 12.Uppdrag: Samverkan 2018. Många utmaningar återstår. 13.Finansiering av infrastruktur med skatt eller avgift? 14.Bidragsbrott och underrättelseskyl- dighet vid felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen – en utvärdering. 15.Mindre aktörer i energilandskapet –genomgång av nuläget. 16.Vägen till självkörande fordon – introduktion. Del 1 + 2. i centrum – ett ramverk för lärares och rektorers professionella utveckling. 18.Statens stöd till trossamfund i ett mångreligiöst . 19.Forska tillsammans – samverkan för lärande och förbättring. Uppdrag: Samverkan 2018. Många utmaningar återstår. Ett reklamlandskap i förändring – konsumentskydd och tillsyn i en digitaliserad värld. Myndighetsgemensam indelning – sam- verkan på regional nivå. Myndighetsgemensam indelning – författningsändringar till följd av ny landstingsbeteckning. Finansiering av infrastruktur med skatt eller avgift? Bidragsbrott och underrättelseskyldig- het vid felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen – en utvärdering. Försvarsmaktens långsiktiga materielbehov. för blåljusverksamhet och andra samhällsnyttiga funktioner. Grovt upphovsrättsbrott och grovt varumärkesbrott. Statens stöd till trossamfund i ett mångreligiöst . Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2018. Beslut under osäkerhet. Mindre aktörer i energilandskapet – genomgång av nuläget. Vägen till självkörande fordon – introduktion Del 1 + 2. Vissa processuella frågor på social- försäkringsområdet. Ökad trygghet för studerande som blir sjuka. – för unga som varken arbetar eller studerar. i centrum – ett ramverk för lärares och rektorers professionella utveckling. Forska tillsammans – samverkan för lärande och förbättring.