sou · H6B384 · 2018-12-20 00:00:00 — Flera länder har infört regionala eller lokala förbud mot plastpåsar och i vissa fall också mot andra engångsartiklar i plast till exempel förpackningar för mat eller be- stick, exempelvis har infört ett förbud mot all engångs- plast (, 2018). I samband med Världsmiljödagen meddelade miljöminister att det ska införas ett nationellt Vad händer i omvärlden förbud mot engångsprodukter av plast till 2022.20 Flera länder i har även infört nationella, regionala eller lokala förbud mot engångsartiklar i EPS (, 2018). Vidare har tagit fram en nationell plan för att reducera marint skräp21 till 2025. I Central- och har åtta länder infört eller är på väg att införa nationella förbud och ibland en avgift för plastpåsar. Några länder i Central- och har även infört eller är på väg att införa förbud mot engångsartiklar i EPS samt andra engångsartiklar i plast (, 2018). I EU beslutades om ett direktiv för att minska an- vändningen av plastbärkassar (2015/720/EU) där flertalet EU- länder valt att införa en avgift för plastpåsar. Som redogjorts för ti- digare, presenterades den så kallade ”Plaststrategin”, vidare har lagt ett förslag om ett nytt direktiv för åtgärder mot engångsartiklar i plast (avsnitt 3.1.6). har ett förbud mot engångsartiklar i plast som inte består av biobaserade material och inte kan komposteras hemma (, 2018). I och har det införts regionala eller lokala förbud eller avgifter för plastpåsar samt har infört ett förbud för engångsförpackningar i EPS (, 2018). I har fem önationer infört nationella förbud eller av- gifter för plastpåsar. En önation har även infört förbud mot sugrör och take away förpackningar för mat och en annan har infört ett för- bud mot flera engångsartiklar i plast och EPS. I har det införts lokala förbud mot plastpåsar (, 2018). Även har beslutat att införa ett förbud mot plastpåsar till 2019.22 Nedan redogörs för några länder i som har tagit fram eller är på väg att ta fram nationella strategier/färdplaner för hur de ska uppnå en mer hållbar plastanvändning, ibland som en separat plan 20www.unenvironment.org/news-and-stories/press-release/india-sets-pace-global-race-beat- plastic-pollution. 21http:///wp-content/uploads/2018/04/NAP-Marine-Plastic- Debris-Indonesia_Summary.pdf. 22www.beehive.govt.nz/release/single-use-plastic-bags-be-phased-out. Vad händer i omvärlden och ibland som en del i en nationell plan för miljön eller för cirkulär ekonomi. De länder som har tagit fram planer fokuserar i huvudsak på åtgärder inom följande områden: minska nedskräpningen, undvik onödig plastanvändning, öka återvinningen och ersätta fossil råvara med förnybar eller återvunnen råvara. Vidare lyfts behovet av kun- skap samt samarbete mellan aktörerna i värdekedjan. och betonar också vikten av att arbeta internationellt och stödja kustnära utvecklingsländer för att uppnå en hållbar plast- användning globalt. har antagit en nationell plan för en cirkulär ekonomi och som en del i detta har en ambitiös plan för en cirkulär plast- ekonomi ””23 antagits . Visionen är att 2050 ska plast avge ett litet fotavtryck och vara tillverkad av återvunnen eller förnybar plastråvara av god kvalitet. Förbränning av plast sker inte längre och onödig använd- ning av plast har upphört. Inga farliga ämnen som utgör en risk för människor eller ekosystem ingår i plast. Genom att plastkedjan sluts, mellan producenter, återförsäljare och konsumenter, försäkras att makro- och mikroplast inte längre läcker ut i miljön. har ett mål om minskad förbränning av plastavfall till 2030. Genom omfattande investeringar i mer mekanisk och kemisk återvinning och investeringar för produktion av biobaserad plast beräknas produktionen av ny fossil plastråvara att sjunka med Fyra utvecklingsområden pekas ut: 1.Förhindra läckage av plast till miljön, undvika onödig användning av plast och förebygga avfall samt nyttja plastmaterial mer effek- tivt. Här lyfts behovet av en ökad efterfrågan av funktion i stället för produkt och behovet av cirkulär i stället för lineär design samt kortare värdekedjor. 2.Skapa en ökad tillgång och efterfrågan på förnybar och återvunnen plast genom till exempel ökad fokus på cirkularitet vid upp- handlingar inom såväl privata som offentliga verksamheter samt 23https://hollandcircularhotspot.nl/wp-content/uploads/2018/06/TRANSITION- AGENDA-PLASTICS_EN.pdf. Vad händer i omvärlden genom ett utökat producentansvar. Sektorer med de största plast- flödena uppmanas att ta fram planer för hur de kan bidra till om- ställningen. Om förbränning och export av uttjänt plast försvåras, kan det bli mer lönsamt att investera i mekanisk återvinning och produktion av biobaserad plast. Även utvecklingen av kemisk återvinning kan bidra. 3.Vikten av bra kvalitet och standardisering av förnybar och åter- vunnen plast. Därför ska en kvalitetsplan tas fram tillsammans med industrin med fokus på att materialen motsvarar de krav som ställs utifrån specifika produktkrav. Inom detta arbete ska även en och märkningssystem utvecklas. Vidare ska ett utökat och intensifierat producentansvar undersökas. 4.Strategisk samverkan genom värdekedjan där en gemensam stra- tegi från samhällsaktörer som industri, forskning, frivilliga orga- nisationer och myndigheter ses som avgörande. Behovet av en fy- sisk plattform där nämnda aktörer kan mötas lyfts samt föreslås kopplas till ett center med goda kunskaper om plastmaterial där kunskap och innovationer delas med relevanta aktörer. Här beto- nas även vikten av internationellt samarbetet samt behovet av att stödja mindre utvecklade länder. har antagit en miljöplan ”A : Our 25 Year Plan to Improve the Environment”24 med lång- siktiga mål som sträcker sig över de kommande 25 åren. Ett av målen handlar om att minimera avfall, återanvända material i så hög ut- sträckning som möjligt samt omhänderta uttjänta material på ett sätt som påverkar miljön så lite som möjligt. För plast finns ett separat delmål om att fasa ut allt plastavfall som går att undvika till slutet av 2042 samt ett delmål om att avsevärt minska och där så är möjligt förhindra all marin nedskräpning av plast, särskilt plastmaterial som kommer från land. Delmålet att fasa ut allt plastavfall som går att undvika till 2042 ska genomföras genom åtgärder som adresserar varje steg av produktens livscykel, det vill säga produktion, kon- sumtion och slutfasen. genomförs en utlysning med 24https:///government/publications/25-year-environment-plan Besökt . Vad händer i omvärlden syftet att undersöka hur skattesystemet eller avgifter kan bidra till att minska mängden plastavfall från engångsartiklar. Åtgärder i re- lation till produktionsstadiet handlar om att uppmuntra producenter att ta mer ansvar för den miljöpåverkan deras produkter har samt rationalisera antalet olika plastsorter som används. I relation till kon- sumtionsfasen ska mängden plast som är i omlopp minska genom en minskad efterfrågan på engångsartiklar i plast. I relation till slutfasen ingår dels åtgärder riktade mot allmänheten i syfte att underlätta för dem att återvinna, dels förvaltningsåtgärder i syfte att öka återvin- ningsgraden av plastmaterial. presenterade sin färdplan för plast, framtagen av en tillsatt arbetsgrupp. Färdplanen innehåller åtgärder för att minska nedskräpningen, undvika onödig konsumtion, effektivisera tillvaratagandet av plastavfall, öka återvinningen och ersätta fossil råvara med andra alternativ.25 Ett nytt kompetensnätverk ska bildas med syftet att bland annat öka materialkunnande, stärka värdekedjor och forskning inom plaståtervinning samt sprida kun- skap om nya plastersättningslösningar. Vidare innehåller färdplanen åtgärder om att öka forskningsdata om plastens negativa miljö- och hälsoeffekter och lösningar kring dessa samt att lyfta upp plast- utmaningen på internationella agenda och exportera kom- petens och lösningar (Pohjakallio och Saarnilehto, 2018). Det viktigaste både i utarbetandet av färdplanen och det kommande genomförandet anses vara det sektorsövergripande samarbetet.26 FI/Aktuellt/Pressmeddelanden/Minska_undvik_atervinn_och_ersattFinla(48211. FI/Aktuellt/Pressmeddelanden/Minska_undvik_atervinn_och_ersattFinla(48211. Vad händer i omvärlden håller på att ta fram en handlingsplan för plast som ska presenteras . Utgångspunkten har varit att den ska knyta an till . Handlingsplanen består av en samling kon- kreta åtgärder men ger också en riktning för kommande arbete . har regeringen beslutat att införa pant på plast-, glas och metall- flaskor för saft och juice (Hastrup Clemmensen och , 2018). I färdplan för cirkulär ekonomi ”Roadmap for the Circular Economy – 50 measures for a circular economy”27 ingår ett övergripande mål om att all plast (inte bara förpackningar) ska kunna materialåtervinnas till 2025. återvinns av de plastförpackningar som används i . Konkreta förslag för att uppnå målet är att införa ett franskt pantsystem för PET- flaskor, främja frivilliga mål om andel återvunnen plast i nya plast- produkter inom bygg-, fordons- och förpackningsindustrin samt industrin för elektroniska varor. För att främja andelen återvunnen plastråvara i plastförpackningar planerar regeringen bland annat att införa ett nytt system för miljöavgifter som kommer att göra det dyrare att förpacka varor i plast som inte består av tillräcklig andel återvunnen råvara. Genom hushållsnära sortering ska insamling och materialåtervinning av alla typer av plast från hushållen främjas. Den franska regeringen planerar också att höja skatter för avfalls- deponier. Ett annat konkret förslag är att till 2022 införa obligatorisk montering av filter för plastpartiklar där plast produceras eller används. vill även se ett förbud på mot take away förpack- ningar bestående av fragmenterad plast och expanderad polystyren (EPS) samt ett förbud mot avsiktligt tillsatta mikroplaster. tillbaka är tunna plastbärkassar förbjudna, därutöver har fattat ett beslut om att förbjuda engångsartiklar i plast såsom sugrör, bomullstops och bestick (Grosjean, 2018). 27https:///sites/default/files/FREC%20-%20EN.pdf Besökt . Vad händer i omvärlden 3.2Hållbar plastanvändning på den svenska agendan I detta avsnitt redogörs för några initiativ i som är betydel- sefulla för omställningen till en mer hållbar plastanvändning där frå- geställningar kopplat till plast är mer eller mindre uttalade inom de olika initiativen. FN:s globala hållbarhetsmål redogörs för i av- snitt 3.1. Här kan nämnas att en svensk handlingsplan för genom- förandet av Agenda 2030 beslutades i juni 2018.28 Planen fokuserar på det nationella genomförandet av Agenda 2030 – 2020, men omfattar även bidrag till det globala genom- förandet av agendan.29 Delegation för en cirkulär ekonomi För att stärka omställningen till en resurseffektiv, cirkulär och bio- baserad ekonomi har regeringen inrättat en delegation för cirkulär ekonomi30. Delegationen ska vara ett rådgivande organ till regeringen med placering hos . Delegationen var ett av förslagen i betänkandet av utredningen cirkulär ekonomi (SOU 2017:22) men även erfarenheter från samverkansprogrammet cirkulär och bio- baserad ekonomi31 har pekat på att det finns behov av en samordnande och pådrivande kraft. Delegationen för cirkulär ekonomi har till uppgift att: •Utarbeta en strategi för dess arbete med en omställning till en cirkulär och biobaserad ekonomi, inklusive hur omställningen kan stimuleras på olika nivåer i samhället. •Vara en kontaktpunkt mellan relevanta aktörer i syfte att under- lätta arbetet och skapa synergier. 28www.regeringen.se/pressmeddelanden/2018/06/regeringen-har-beslutat-om-sveriges- handlingsplan-for-agenda-2030/. 29www.regeringen.se/rapporter/2018/06/handlingsplan-agenda-2030/. 30Delegationen aviserades i budgetpropositionen och inrättades genom beslut av regeringen . 31Samverkansprogram ska bidra till att möta olika samhällsutmaningar. Syftet med sam- verkansprogrammet cirkulär och biobaserad ekonomi är att gemensamt kraftsamla inno- vationsinsatser för att den biobaserade ekonomins andel ska växa samt främja cirkulära lösningar. Vad händer i omvärlden •Identifiera hinder och motverkande styrmedel, behov av utbild- ning, information samt ge råd och föreslå kostnadseffektiva åt- gärder till regeringen. •Utgöra ett och svara för omvärldsbevakning genom att samla goda exempel och information om pågående be- tydande initiativ samt underlätta en effektiv samverkan mellan dessa. Delegationen ska redovisa hur arbetet sker och ge förslag till åtgär- der som kan vidtas , –2021. På regeringens uppdrag har inrättat ett sekretariat för att stödja delegationens arbete. Sekretariatet kommer ansvara för att ta fram underlag inför möten samt organisera dem. Vidare ska sekretariatet säkerställa samordning mellan berörda arbetsgrupper, nätverk och andra relevanta aktörer och arbetet inom delegationen. Sekretariatet ska även sprida kunskap från arbetet i delegationen till relevanta aktörer, både externt och till ledamöterna i delegationen.32 Samverkansprogram för en Cirkulär och biobaserad ekonomi Samverkansprogrammet för en cirkulär och biobaserad ekonomi en- gagerar näringsliv, högskola, branschinstitut och stat med syftet att stödja omställningen med fokus på hållbara produkter och affärs- modeller. Ett viktigt syfte med programmet är att hitta lösningar för att fossilbaserade produkter ska ersättas med biobaserade. Genom produktdesign och nya affärsmodeller ska varor cirkuleras så att inget går till spillo. Inom programmet finns sex arbetsgrupper bland annat arbetsgruppen ”Cirkularitet/Resurseffektivitet” som arbetar för att produkter av plast och textil ska designas så att de kan åter- användas och återvinnas på ett resurseffektivt sätt samt arbets- gruppen ”Nya material” som strävar efter att öka kompetensen om nya material från bioråvara (se avsnitt 4.2.1). 32https:///amnesomraden/affarsutveckling/delegation-cirkular- ekonomi.html. Vad händer i omvärlden Strategin för hållbar konsumtion Strategin fokuserar på transporter, livsmedel och boende och syftar bland annat till att produkter ska hålla längre och till att stimulera miljösmarta beteendemönster. har i uppdrag att inrätta och tillhandahålla ett forum för miljösmart konsumtion. Forumet ska samla nätverk med forskare, näringslivet, länsstyrelser, kommuner och landsting samt det civila samhället kring hållbar kon- sumtion. ska inte ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären. har även antagit nya etappmål till 2030 och 2040.33 Fossilfritt är ett initiativ som startades av regeringen inför klimatmötet i målet att ska bli ett av världens första fossilfria välfärdsländer (Dir 2016:66). Initiativet utgör en plattform för dialog och samverkan mellan företag, kommuner och andra samhällsaktörer. Initiativet samlar den kunskap och det enga- gemang som finns i olika samhällssektorer och synliggör det klimat- arbete som sker runt om i landet. Genom en deklaration åtar sig del- tagande aktörer att kunna visa upp konkreta åtgärder för minskade utsläpp. ingår över 300 aktörer i initiativet.34 Genom bransch- specifika färdplaner sätter näringslivet upp målsättningar för sitt arbete och hur de kan bidra till ett fossilfritt . I färdplanerna identifieras också vad branscherna anser utgöra hinder för att nå målen och vad som kan göras från myndigheter och politiskt håll för att undan röja dessa, se till exempel Svensk Dagligvaruhandels färd- plan ”På väg mot fossilfria och materialåtervinningsbara plastför- packningar till 2030” i avsnitt 3.3.2. Inom ramen för Fossilfritt erbjuds också aktörerna att tillsammans driva samverkans- grupper där de ges möjlighet att diskutera frågor, identifiera gemen- samma problem och ge råd till den nationella samordnaren. 33www.regeringen.se/artiklar/2018/04/sverige-ska-bli-ett-fossilfritt-valfardsland/. 34Http:///om-fossilfritt-sverige/. Vad händer i omvärlden samverkansgrupp är exempelvis ”Fossilfrihet i avtal och upphand- lingar”.35 Arbetet bedrivs av en nationell samordnare som till sin hjälp har ett kansli. Uppdraget ska i slutredovisas senast den 31 de- cember 2020 (M 2016:05). 3.2.3Myndigheter, forskningsprogram och andra satsningar är en av som arbetar med frågor kopplat till plast, både som avfall och som resurs med koppling till miljö och hälsa. Andra miljömyndigheter är Havs- och vattenmyndigheten som arbetar med marint skräp (vilket i huvudsak utgörs av plastföremål) och Kemikalieinspektionen som arbetar med farliga ämnen. har tilldelats för att arbeta för att minska plaster i hav och natur. Medlen får användas för arbete med att minska utsläpp av mikroplaster och andra förore- ningar från olika källor, för innovation och utveckling av hållbara plaster som leder till minskad användning av plaster, utbyte till andra material eller smarta lösningar, för internationellt arbete med plast och mikroplaster, för strandstädning samt för deltagande och stöd i standardiseringsarbete med miljöstandarder för plast (Miljö- och , 2017b). har som mål för sitt arbete med plast att materialet ska användas på ett hållbart sätt och med det avses att plasten har ett värde som gör att den inte förbrukas i onödan eller hamnar i naturen, att den är fri från farliga ämnen och att plastföremålen återanvändas i så hög utsträckning som möjligt för att därefter materialåtervinnas samt att råvaran är fossilfri och/eller återvunnen.36 En viktig del i arbetet för att nå en mer hållbar plastanvändning är framtagandet av standarder för materialåtervunnen plast. 35http:///samverkansgrupper/samverkansgrupp-fossilfrihet-i-avtal-och- upphandlingar/. 36www.naturvardsverket.se/Miljoarbete-i-samhallet/Miljoarbete-i-Sverige/Uppdelat-efter- omrade/fragor-och-svar-om-plast/#1. Vad händer i omvärlden vårdsverket har därför delat ut bidrag till Swedish Stan- dards Institute (SIS)37 för etablering av ett för ut- veckling av standarder för plaståtervinning, och för utveckling av ett standardförslag inom området.38 SIS har även fått bidrag för att starta upp en arbetsgrupp och finansiera sekretariatet för förpackningar och miljö inom den . Det finns en rad produktstandarder med miljöinriktning för förpack- ningar. I och med de beslutade ändringarna i EU:s förpacknings- och avfallsdirektiv är det aktuellt för att utveckla nya standarder och revidera äldre standarder inom området. Genom att följa stan- darder kan producenter och aktörer inom förpackningsledet för- säkra sig om att förpackningen som sätts på marknaden är anpassad i design- och materialval till de miljökrav som ställs.39 Se utred- ningens ställningstaganden kring standarder i kapitel 5 Ökad och säker materialåtervinning. Vidare finns det ett behov av kunskapshöjning hos företagen för att klara en omställning från fossil råvara till mer hållbara alternativ. Swerea IVF40 har därför fått bidrag från för att ge- nomföra en företagsutbildning riktad till plastproducenter och före- tag som designar plastprodukter och vill ställa om från fossil råvara till andra mer hållbara alternativ.41 Med mer hållbara alternativ avses att ny fossil råvara byts ut mot en återvunnen fossil råvara eller att plastmaterialet byts ut mot en biobaserad plast eller ett cellulosa- baserat alternativ. Men det kan också handla om att designa pro- dukten så att flera återvinningscykler möjliggörs, vilket även kan avse fossil råvara. Initiativet kommer från det strategiska innova- tionsprogrammet BioInnovation och genomförs tillsammans med branschorganisationerna Innovations- och kemiindustrierna i (IKEM), Textil- och Modeföretag (TEKO) och Skogs- industrierna under namnet Biolyftet (Perzon, 2018). 37Swedish () är utsedd av regeringen att vara nationellt standardi- seringsorgan och är representant i () och ISO (). 38www.naturvardsverket.se/Nyheter-och-pressmeddelanden/Naturvardsverket-beslutar- om-bidrag-for-standardisering-av-plastatervinning/. 39www.naturvardsverket.se/Nyheter-och-pressmeddelanden/Naturvardsverket-beslutar- om-bidrag-for-standardisering-inom-omradet-forpackningar-/. 41www.naturvardsverket.se/Nyheter-och-pressmeddelanden/Miljonbidrag-till-utbildning- om-hallbara-material/. Vad händer i omvärlden På uppdrag av gör () en uppföljning utifrån tidigare rapporter om plast- avfallsströmmar i och farliga ämnen vid materialåtervinning av plast. Uppdateringen ska ha ett ökat fokus på specifika produkt- och avfallsflöden samt på nedskräpning. Uppdraget syftar till att öka kunskapsunderlaget och täppa till kunskapsluckor och därigenom stödja och Havs- och vattenmyndigheten i deras arbete med att prioritera och utforma åtgärder för en mer hållbar användning av plast i form av till exempel åtgärder för att minska onödig användning av plast, att öka materialåtervinningen samt minska nedskräpningen och spridningen av mikroplaster. Projektet löper (, 2018). RE:Source och Hållbar plastanvändning RE:Source är största forsknings- och innovationssatsning inom resurs- och avfallshanteringsområdet med syftet att verka för ökad återvinning och resurseffektivitet genom giftfria och resurs- effektiva kretslopp. Innovationsprogrammet ska vara en nationell innovationsarena och mötesplats för aktörer inom näringsliv, offent- lig verksamhet och forskning. Programmet startade och är tänkt att vara en långsiktig satsning . För att bidra till en håll- bar materialförsörjning har projektet cirkulära material startat upp. Projektet rymmer flera arbetspaket, bland annat ”Håll- bar användning av plast” men även övriga arbetspaket ”Framtidens material” och ”Farliga ämnen i material” har bäring på en hållbar plastanvändning. Inom arbetspaketet ”Hållbar användning av plast” ska bland annat ett stöd tas fram som kan användas vid offentliga upphandlingar.42 Det finns även tankar om att arbetspaketet skulle kunna bidra med att skapa en nationell arbetsgrupp för strategiskt arbete med frågor kopplade till en hållbar plastanvändning. har RE:Source haft en utlysning med syftet att bidra till lös- ningar för en hållbar plastanvändning. Möjligen kan det vara intressant att bjuda in de aktörer som inkommit med en ansökan om att ingå i en sådan arbetsgrupp (Oxfall, 2018). 42https:///hallbara-cirkulara-material-nytt-projekt/. Vad händer i omvärlden Pathways (STEPS) Stiftelsen finansierar forskningsprogrammet som löper 2016–2020 med syftet att utveckla plaster som är baserade på bioråvara och som produceras på ett hållbart sätt i en cirkulär eko- nomi, där jordbruksprodukter, alger och skog är tänkbara råvaru- källor. Plasterna ska ha önskade egenskaper men vara återvinnings- bara. Programmet har även som ambition att utveckla en miljövänlig och konkurrenskraftig teknik för att utveckla byggstenar till plast på basis av grön kemi och bioteknik. Ett mål är också att undersöka infångad koldioxid som möjligt inmatningsmaterial till industrin. Ett ytterligare steg i programmet handlar om att utveckla policy- frågor, standardisering, återvinningssystem och ett förändrat konsu- mentbeteende som stöder utvecklingen mot hållbar plast.43 3.3Frivilliga initiativ och åtaganden (nationellt och internationellt) I detta avsnitt lyfts några initiativ som bidrar till en mer hållbar plast- användning fram. Flera av initiativen har som målsättning att bidra till en ökad återanvändning och återvinning samt en övergång till mer återvunnen plastråvara och/eller en fossilfri råvara. Ofta går mål- sättningarna hand i hand och de olika perspektiven stödjer varandra. Hos flera stora företag och branschföreningar sker en positiv utveck- ling där näringslivet går före lagstiftningen och lyfter fram omställ- ningen som en överlevnadsfråga för branschen och företaget. Det kan liknas vid en positiv irreversibel process där företag ofta med stöd av branschöverenskommelser och/eller frivilliga initiativ triggar varandra till åtaganden som man sedan inte kan backa ifrån. En frivillig om- ställning drivs sannolikt också fram av risken för kommande regleringar. 43www.mistra.org/forskningsprogram/steps/#. Vad händer i omvärlden 3.3.1Ideella organisationer (NGO:s) – Economy, The Plastics Pact & The Global Commitment