sou · H6B378 · 2018-10-31 00:00:00 — Det blir därför egentligen inte fråga om behandling av nya personuppgifter. Vidare anser utredningen att om en bestämmelse om registrering inte skulle införas, skulle det innebära att det blir svårt att ge utbytes- studenter och studenter inom beställd utbildning samma status som övriga studenter. Visserligen skulle det vara möjligt att precisera exakt vilka paragrafer med rättigheter och skyldigheter som ska gälla Internationella studenters rättsliga ställning och möjlighet till inflytande utbytesstudenter och studenter inom beställd utbildning på det sätt som regeringen har gjort för studerande på basårsutbildningar. Bas- årsutbildning är dock en annan utbildningsform medan utbytes- studenter och studenter inom beställd utbildning läser samma kurser som övriga studenter. Även om en sådan preciserande bestämmelse infördes i högskoleförordningen skulle det utan registrering vara svårt att ringa in rätt kategori studenter. Slutligen har registrering betydelse för utredningens förslag om möjligheten att hindra de studieavgiftsskyldiga studenter som inte betalar avgiften från att fortsätta studierna, se avsnitt 7.5.4. I sam- manhanget måste också beaktas att universitet och högskolor redan hanterar registrering på det vis som utredningen föreslår. Sammantaget anser utredningen att införandet av krav på regist- rering i högskoleförordningen har förhållandevis få negativa konse- kvenser i relation till de svårigheter som riskerar att uppstå om man inte reglerar. Begreppet utbytesstudent regleras i 2 § 2 stycket 7 i förord- ningen (2010:543) om anmälningsavgift och studieavgift vid universitet och högskolor. Där beskrivs det som någon som ”är student vid en utländsk högskola men genomför en begränsad del av sin utbildning vid en svensk högskola inom ramen för ett utbytesavtal som innebär att studieavgift inte ska tas ut av den mottagande högskolan”. Utred- ningen föreslår att en liknande formulering används i högskolelagen. Utredningen anser dock att det räcker med att ringa in utbytes- studierna genom hänvisningen till ett utbytesavtal. Att inkludera rekvisiten ”vara student vid en annan högskola” och ”begränsad del” är överflödigt då det är själva grunden för ett utbytesavtal. Därför är det viktigt att studenten kopplas till eller högskolan genom en formell överenskommelse med ett annat läro- säte, för att säkerställa att det rör sig om samarbeten med partner- lärosäten och inte utgör initiativ för enskilda individer. Utredningen föreslår därför att studentstatusen ska omfatta den som bedriver högskoleutbildning vid högskolan inom ramen för ett utbytesavtal med ett utländskt lärosäte. Internationella studenters rättsliga ställning och möjlighet till inflytande Studenter inom beställd utbildning Utredningen föreslår att motsvarande reglering som för utbytes- studenter ska gälla för studenter inom beställd utbildning, det vill säga att studentstatusen ska bygga på överenskommelse om beställd utbildning med ett svenskt eller utländskt lärosäte. Även i det här fallet är det viktigt att statusen kopplas till en formell överenskom- melse mellan partnerlärosätena. Studenters rättigheter och skyldigheter enligt högskolelagen och högskoleförordningen Utredningens förslag innebär att samtliga regler i högskolelagen respektive högskoleförordningen som gäller studenter även omfat- tar utbytesstudenter och studenter inom beställd utbildning. Det gäller följande delar i högskolelagen: 1.kvalitetsarbete, 1 kap. 4 § tredje stycket 2.studentinflytande, 1 kap. 4 a § 3.rätt att utse representanter, 2 kap. 4 § 4.avstängning, 4 kap. 4 b–5 §§ 5.avskiljande, 4 kap. 6–7 §§ 6.studentkårs bildande, 4 kap. 8. Det gäller även följande gynnande bestämmelser i högskoleförord- ningen: 1.hälsovård, studiesocialt stöd och studiemiljö,1 kap. 11 § 2.försäkring, 1 kap. 11 a § 3.rätten att få använda undervisningslokaler, 1 kap. 13 § 4.kursvärdering, 1 kap. 14 § 5.studentrepresentation, 2 kap. 14 § (m.fl.) 6.studievägledning och information, 6 kap. 3 § 7.tillgodoräknande, 6 kap. 6–8 §§ och i förekommande fall 6 kap. 11 d § (tillgodoräknande inom gemensamma examina) Internationella studenters rättsliga ställning och möjlighet till inflytande 8.examensbevis, 6 kap. 9 § 9.kursbevis, 6 kap. 20 § 10.omprov och byte av examinator, 6 kap. 21–22 §§. Utbytesstudenter och studenter inom beställd utbildning omfattas följaktligen även av reglerna om disciplinära åtgärder i 10 kap. hög- skoleförordningen liksom av rätten att överklaga beslut enligt 12 kap. samma förordning Däremot aktualiseras inte bestämmelser om anstånd och studieuppehåll enligt 7 kap. 33 § högskoleförordningen som riktar sig till den som är antagen till utbildning på grundnivå eller avancerad nivå vid högskolan. Detta är rimligt då starten av utbytesstudier och studier inom beställd utbildning hanteras i över- enskommelser med det sändande lärosätet. Studentstatus är inte heller aktuellt för den person som är beviljad studieuppehåll eller anstånd. Avskiljande av studenter regleras i 4 kap.6 § högskolelagen samt i förordningen (2007:989) om avskiljande av studenter från högskole- utbildning. Avskiljande innebär att en student kan avskiljas från utbildningen i fall då studenten 1.lider av psykisk störning, 2.missbrukar alkohol eller narkotika, eller 3.har gjort sig skyldig till allvarlig brottslighet. Det krävs också att det bedöms föreligga en påtaglig risk att studen- ten kan komma att skada annan person eller värdefull egendom under utbildningen. Utredningen har övervägt om utbytesstudenter och studenter inom beställd utbildning borde undantas från regelverket för avskil- jande från högskolestudier. Å ena sidan kan det vara rimligt att en person som riskerar att skada andra faktiskt hindras från vidare studier. Åandra sidan befinner sig såväl utbytesstudenter som studenter inom beställd utbildning vid det berörda lärosätet och har sin grund som studenter vid ett annat lärosäte. Vidare är antalet avskiljanden mycket få . Internationella studenters rättsliga ställning och möjlighet till inflytande avgjort mellan två och sex ärenden (, 2018d). hanteras situationer där utbytesstudenter eller studenter inom beställd utbildning missköter sig vanligen genom att lärosätet kommer överens med partnerlärosätet om att avbryta samarbetet gällande den enskilda studenten som då får resa tillbaka. Att utgå från de svenska bestämmelserna om avskiljande blir en betydligt mer omfattande hantering för lärosätet, men också mer rättssäkert för studenten. Utredningen anser att det är tydligare och mer rättssäkert om studentstatusen gäller fullt ut för utbytesstudenter och studen- ter inom beställd utbildning och att regler om avskiljande därför även bör omfatta dem. Ingen studieavgift av individen I förordningen (2010:543) om anmälningsavgift och studieavgift vid universitet och högskolor (studieavgiftsförordningen) finns det bestämmelser om avgifter för studenter som omfattas av högskole- lagen, 1 §. Med utredningens förslag blir utbytesstudenter och stu- denter inom beställd utbildning direkt berörda av förordningen. För utbytesstudenter finns det redan en bestämmelse som undantar dem från studieavgiftsskyldigheten: 5 § andra stycket och 2 § andra stycket 7. Studenter inom beställd utbildning nämns dock inte i förordningen. Det är korrekt på så sätt att studenter inom beställd utbildning är studieavgiftsskyldiga om de är tredjelandsstudenter och undantagen i förordningen inte är aktuella. Det är dock inte individen utan det beställande lärosätet som betalar avgiften inom ramen för överenskommelsen mellan lärosätena. För att tydliggöra att studenter inom beställd utbildning inte själva ska betala studieavgiften föreslår utredningen att ett fjärde stycke läggs till i 5 § studieavgiftsförordningen. Där bör det framgå att det genomförande lärosätet ska ta ut studieavgift för en avgifts- skyldig student inom beställd utbildning av det beställande lärosätet. Internationella studenters rättsliga ställning och möjlighet till inflytande Ansvarsfördelning när en person är student vid två svenska lärosäten När två svenska statliga lärosäten ingår en överenskommelse om beställd utbildning blir följden att en student som läser en sådan utbildning har status som student vid två lärosäten , i enlig- het med förslaget till lydelse i 4 kap. 3 a § högskolelagen. Motsva- rande problematik kan också uppstå i relation till enskilda utbild- ningsanordnare eller utländska lärosäten om det andra lärosätet följer ett liknande regelverk. Svårigheter kan främst uppstå om kon- sekvenserna av regleringen är betungande för endera parten. Det kan exempelvis gälla en students omfattande behov av stöd eller beslut om disciplinära åtgärder, då det inte är självklart vilket lärosäte som ska hantera frågan. Utredningen utvecklar denna fråga i avsnitt 10.2.2 (beställd utbild- ning) och föreslår att huvudprincipen bör vara att det genomförande lärosätet ska bära ansvaret för de skyldigheter som kan ankomma på ett lärosäte som utbildningen bedrivs, om lärosätena inte har kommit överens om annat. Motsvarande förhållande bör gälla vid utbytesstudier. Utredningen föreslår att förordningsändringarna träder i kraft . Förslagen till förordningsändring innebär att univer- sitet och högskolor kan behöva justera interna riktlinjer, men de kräver inga större systemförändringar därutöver. Utredningen bedö- mer att det inte är nödvändigt med övergångsbestämmelser, utan att de utbytesstudenter och studenter inom beställd utbildning som är registrerade när bestämmelsen träder i kraft ska få studentstatus. Deltagare inom uppdragsutbildning eller så kallade basårsutbildningar berörs inte av förslaget Deltagare inom uppdragsutbildning utgör en annan typ av deltagare än studenter inom högre utbildning och berörs inte av utredningens för- slag. Uppdragsutbildning regleras separat i förordningen (2002:760) om uppdragsutbildning vid universitet och högskolor och innebär att Internationella studenters rättsliga ställning och möjlighet till inflytande lärosätets verksamhet och formerna för utbildningen regleras avtalsmässigt med en uppdragsgivare (oftast arbetsgivaren). Indivi- duella ställningstaganden i fråga om disciplinära åtgärder eller syn- punkter på utbildningen sker i relationen mellan uppdragsgivaren och deltagaren (i normalfallet arbetsgivaren och arbetstagaren). Utred- ningen lämnar andra förslag om uppdragsutbildning i avsnitt 10.4. Vidare har regeringen beslutat om förordningsbestämmelser base- rade på promemorian Behörighetsgivande och högskoleintroducerande utbildningar (dnr U20185/02165/UH). Regelverket innebär att vissa gynnande bestämmelser i högskoleförordningen ska vara tillämpliga på studerande vid så kallade basårsutbildningar. Internationaliserings- utredningens förslag berör inte heller denna studerandekategori. Med tanke på de olika kategorier studerande som finns både inom högskolan och i exempelvis och de olika rättigheter och skyldigheter som de studerande har anser utredningen att det finns anledning att genomföra en generell översyn i frågan. I detta kapitel behandlas förslag som rör beställd utbildning och upp- dragsutbildning, två begrepp som används när ett lärosäte arrangerar utbildning åt en annan aktör. Förslagen rör primärt statliga universitet och högskolor. Utredningen har av universitet och högskolor upp- märksammats på att regleringen av såväl beställd utbildning som uppdragsutbildning bör ses över för att universiteten och högskolor ska ha lättare att bedriva sådana utbildningar i internationella sam- manhang. Med beställd utbildning menas utbildning som universitet och hög- skolor genomför åt eller beställer av andra universitet och högskolor. Beställd utbildning regleras inte i lag eller förordning utan endast i regleringsbreven för statliga universitet och högskolor. I regler- ingsbrevet för avseende universitet och högskolor under , punkt 7 står det: Universitet och högskolor får köpa kurser av svenska statliga universitet och högskolor och enskilda utbildningsanordnare som har relevant examenstillstånd (köpt beställd utbildning) eller av utländska lärosäten inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES). Sådana kurser får endast köpas för studenter som har antagits till utbildning hos det lärosäte som köper utbildningen. Avräkning av helårsstudenter och hel- årsprestationer får endast göras av det lärosäte som köper kurser. Sådana kurser ska av det säljande statliga eller högskolan inte klassi- ficeras som uppdragsutbildning. Beställd utbildning och uppdragsutbildning Vidare nämns beställd utbildning i regleringsbrevets bilaga 4 ”Avgifts- finansierad verksamhet”, där det tydliggörs när statliga universitet och högskolor får bedriva verksamheter mot avgift och disponera avgiftsinkomsterna. Försäljning av beställd utbildning ingår bland de verksamheter där krav på full kostnadstäckning gäller. Beställd utbild- ning beskrivs i bilagan som ”utbildning som ett lärosäte genomför åt ett annat lärosäte enligt överenskommelse med det andra svenska läro- sätet eller med ett utländskt lärosäte”. I rapporten utbildning – för deltagare eller studenter? (, 2017) som har skrivit på uppdrag av beskrivs utvecklingen och omfattningen av beställd utbildning. Beställd utbildning upp- stod som begrepp när en ekonomisk omlägg- ning medförde att utbildningar som krävde flera lärosätens kompe- tens, och som finansierats direkt från regeringen till varje medverkande lärosäte, i stället skulle finansieras via huvud- ansvarigt lärosäte. Deltagarna hade före omläggningen antagits till huvudlärosätet men varit studenter vid vart och ett av de lärosäten där den ämnesmässiga kompetensen att ge respektive kurs fanns. Beställd utbildning har utvecklats från att användas mellan svenska lärosäten som köper enstaka kurser av varandra när kompetens saknas till att även omfatta hela program och vara en del av internationellt samarbete mellan svenska och utländska lärosäten då exempelvis grup- per av studenter ges möjligheten att studera i ett annat land. Det kan också leda till att examen utfärdas. Bestämmelserna i regleringsbrevet har inte ändrats mycket, men begränsningen att ett lärosäte endast får sälja beställd utbildning inom EU/EES togs bort efter förfrågningar om sam- arbete från amerikanska universitet. 10.1.2Försäljning till utländska lärosäten ökar uppgick intäkterna av beställd utbildning till , varav försäljning till utländska lärosäten (kategoriserade som organisationer utan vinstsyfte i utlandet) uppgick till 15,4 miljoner Beställd utbildning och uppdragsutbildning kronor (, 2018b). Intäkterna för utländsk verksamhet har ökat från , vilket är första året de redovisats. Beställd utbildning för utländska lärosäten ges vid såväl stora universitet som mindre högskolor. Källa: , 2018f. Eftersom beställd utbildning styrs av regeringen i begränsad omfatt- ning omgärdas verksamheten av otydligheter. Beställd utbildning får enligt regleringsbrevet endast köpas inom EU men får säljas globalt. Någon förklaring till denna skillnad finns inte beskriven. Beställd utbildning och uppdragsutbildning Vidare är det skillnad på så sätt att det framgår att beställd utbild- ning endast får köpas åt studenter som har antagits till utbildning hos det lärosäte som köper utbildningen. Motsvarande reglering saknas när det är fråga om att sälja utbildning, det vill säga att då är det inte reglerat var studenten ska ha antagits. Inom är det själv- reglerande, men när det gäller utländska samarbeten är det oklart om deltagarna ska ha antagits vid det köpande lärosätet eller inte. Många lärosäten uppger också att de vill använda sig mer av beställd utbildning inom internationella samarbeten, men det finns viss tvekan på grund av avsaknaden av regelverk. 10.1.4Otydlig status för deltagare Om deltagaren har status som student eller inte vid det lärosäte som ger den beställda utbildningen är en väsentlig fråga med konsekven- ser gällande deltagarens rättigheter och skyldigheter. Det får anses relativt okontroversiellt att deltagaren är student vid det lärosäte där hen ursprungligen är antagen. Frågan som utredningen behandlar gäller om man enbart är student där eller kan vara det även vid läro- sätet som genomför utbildningen. Den rättsliga statusen för studen- ter inom beställd utbildning behandlas i avsnitt 9.5. Av rapporten utbildning – för deltagare eller studenter? framgår att det är svårt att kartlägga beställd utbildning (, 2017). Av den enkätundersökning som gjordes i samband med ut- arbetandet av rapporten framkom bristande överensstämmelse mellan beställande och utförande svenskt lärosäte, där relationen inte veri- fierades av bägge parter. Detta anser beror på att begreppet är otillräckligt definierat och att den interna hanteringen på läro- sätena utvecklats olika. Flera lärosäten lämnade i enkäten kommen- tarer, till exempel: ”Köp av hela kurser kan blandas med köp av enskilda lärarinsatser i redovisningen, vilket gör ’beställd utbildning’ svår att urskilja.” ”sker sammanblandning av uppdragsutbild- ning och beställd utbildning.” Det är också mycket sannolikt att lärosätena felbokför verksam- het som rimligen är uppdragsutbildning (eller något annat) som Beställd utbildning och uppdragsutbildning Av sammanställning 2018 framkommer att intäkter för redovisades som beställd utbildning fast det kommer från andra svenska aktörer än universitet och högskolor (, 2018b). Beställd utbildning kan också sammanblandas med möjligheten att utfärda gemensam examen med stöd av 1 kap. 17 § högskolelagen (1992:1434) eftersom studenter i båda fallen studerar vid mer än ett lärosäte. 10.1.6Otydlig hantering av prestation Utredningen har också fått uppgifter om att synen på vilket lärosäte som ska examinera kursen skiljer sig åt. I de flesta fall anses det läro- säte som genomför utbildning vara det som står för examinationen. Det förekommer emellertid fall där endast utbildningen tillhanda- hålls vid det genomförande lärosätet och det är det beställande läro- sätet som examinerar och utfärdar kurs- eller utbildningsbevis. Inom är det också otydligt vilket lärosäte som ska doku- mentera prestationen: det lärosäte som har genomfört och examine- rat utbildningen eller det lärosäte där prestationen ska belasta anslaget och där alltså helårsstudent och helårsprestation ska redo- visas. Risken finns att studentens prestation dokumenteras två gånger och att studenten skulle kunna visa upp underlag för dubbelt så många poäng för samma kurs. 10.2Utredningens förslag om beställd utbildning Utredningens förslag: Regler för beställd utbildning fastställs i högskoleförordningen. Med beställd utbildning avses högskole- utbildning i form av kurser eller motsvarande utbildningsmoment på grundnivå eller avancerad nivå som en högskola genomför åt eller beställer av ett annat svenskt eller utländskt lärosäte enligt överenskommelse med lärosätet. En högskola får tillhandahålla beställd utbildning endast åt personer som är antagna vid den beställande högskolan. Studen- tens prestation examineras vid den genomförande högskolan och Beställd utbildning och uppdragsutbildning studenten har rätt att erhålla kurs- eller utbildningsbevis för genomgången utbildning vid den genomförande högskolan. I förordningen (2010:543) om anmälningsavgift och studie- avgift vid universitet och högskolor förtydligas att högskolan ska ta ut studieavgift för en avgiftsskyldig student inom beställd utbildning av det beställande lärosätet. Villkor för ekonomisk redovisning regleras i universitetens och högskolornas regleringsbrev och bygger på att den svenska beställande högskolan får begära statlig ersättning för beställd utbildning. Beställd utbildning är enligt utredningens uppfattning ett utmärkt instrument för effektivt resursutnyttjande och ökat samarbete mellan lärosäten. Det kan bidra till internationalisering på campus och ligga till grund för andra samarbeten mellan universitet och högskolor såväl nationellt som internationellt. Där studentutbyten inte kan användas som verktyg för internationalisering, på grund av bristande balans i utbytet, kan beställd utbildning ändå ge många studenter en möjlighet att ta del av utbildning utomlands. Det kan också ge studenter möjlighet att läsa kurser som inte erbjuds i . och högskolor kan öka internationaliseringen på hemma- plan genom att skapa tillfällen för svenska och utländska studenter att mötas i gemensamma kurser. Beställd utbildning kan också vara ett verktyg för att utveckla strategiska utbildningssamarbeten med partnerlärosäten. Det är därför mycket otillfredsställande att beställd utbildning endast styrs genom ettåriga regleringsbrev utan den långsiktiga stabilitet som författningsreglering medger. Utredningen har fått signaler från universitet och högskolor om att det finns anledning att se över villkoren kring beställd utbildning. Detta är också slut- satsen i den tidigare nämnda utredning som genom- fört åt . Den rättsosäkra situation som gäller för studenter inom beställd utbildning drabbar främst internationella studenter, eftersom de helt saknar studentstatus i . Men även svenska studenter påverkas genom att de saknar studenträttigheter i den miljö där de för tillfället studerar. Det är den främsta anledningen till att utredningen föreslår reglering inom området. Den bristande regleringen riskerar dock att Beställd utbildning och uppdragsutbildning ha en återhållande effekt på lärosätenas strävan att ingå samarbeten om beställd utbildning. 10.2.1Reglering bör ske i högskoleförordningen Utredningen väljer att lämna ett samlat författningsförslag på hur beställd utbildning skulle kunna regleras. Det kan övervägas om regleringen av nationell respektive internationell beställd utbildning borde skiljas åt, eftersom utmaningarna och förutsättningarna delvis är olika. Utredningen menar dock att systemet som helhet bör hålla ihop, i linje med den utveckling mot integrerad internationalisering som utredningen föreslår i delbetänkandet (SOU 2018:3, s. 140). Regelverket bör vara samlat och ge universiteten och högskolorna goda förutsättningar att agera strategiskt såväl nationellt som inter- nationellt. Utredningen har därför övervägt vilken form av reglering av beställd utbildning som är lämplig: inom högskoleförordningen (1993:100), inom förordningen (2002:760) om uppdragsutbildning vid universitet och högskolor eller inom en egen ny förordning. Utredningens bedöm- ning är att det är mest ändamålsenligt att reglera beställd utbildning i högskoleförordningen. Nedan beskrivs utredningens ställningstagande. En stor del av lärosätenas verksamhet regleras i högskoleförord- ningen. För att hålla regelverket samlat är det mest ändamålsenligt att lägga till bestämmelser om beställd utbildning där även om det finns vissa aspekter som skiljer beställd utbildning från annan hög- skoleutbildning. I högskoleförordningen återfinns bestämmel- ser om gemensamma examina och studieavgifter som exempel på verksamheter som i olika delar skiljer sig från reguljär utbildning men som ändå regleras i förordningen. Även beställd utbildning bör hanteras på motsvarande sätt, med förtydliganden av vilka utpekade regler som inte gäller för utbildningen. Ur ett studentperspektiv är detta logiskt: för studenterna skiljer sig inte studier inom beställd utbildning från annan utbildning. Beställd utbildning är enligt utred- ningens syn inte en särskild utbildningsform utan består av utbild- ning på grundnivå och avancerad nivå som kvalitetssäkras och exami- neras på samma sätt som övrig utbildning. Det finns dock två viktiga skillnader mellan beställd utbildning och annan högskoleutbildning. En skillnad är att antagningen till Beställd utbildning och uppdragsutbildning beställd utbildning inte sker vid det lärosäte som genomför utbild- ningen. Detta är även fallet för utbytesstudenter, som inte regleras alls i nuvarande högskoleförordning. Den andra skillnaden avser systemet för ekonomisk ersättning.