sou · H6B341 · 2018-06-11 00:00:00 — Utredningen uppskattar att det avsattes 175 årsarbetskrafter för anmälningsärenden och tillsyn i den regionala organisationen. Av dessa arbetade drygt 55 årsarbets- krafter med anmälningsärenden. Således återstår uppskattningsvis 120 årsarbetskrafter som arbetade med tillsyn regionalt, exklusive anmälningsärenden. Skolinspektionen har granskat alla huvudmän som om- fattas av inspektionens verksamhet . I utredningens förslag ska det i stället ske med som riktmärke (se avsnitt 11.1.2 och 11.1.3). Om alla huvudmän granskas innebär det att en tredjedel av huvudmännen blir föremål för granskning. Antalet huvudmän, exklusive huvudmän för fristående förskolor och fristående fritidshem uppgick /17 till 3 360. En granskning av var tredje huvudman innebär således att 1 120 huvud- män berörs. En granskning skulle innebära att 20 pro- cent av alla huvudmän eller 672 huvudmän berörs , dvs. En förändring som innebär att varje huvudman granskas antas medföra att antalet grans- kade skolenheter kan minska i motsvarande grad. Antalet granskade huvudmän skulle då minska . Därmed skulle, allt annat lika, antalet årsarbetskrafter kunna reduceras från dagens 120 till 72 (120 X 0,6 = 72). Utredningen bedömer dessutom att vissa effektiviseringar kan göras beträffande administrativ personal i en regional organisation med både tillsyn och stöd på samma kontor och beräknar därför så långt 69 års- arbetskrafter. Den tillkommande kostnaden för regelbunden tillsyn av fri- stående huvudmän och föreskoleenheter motsvarande nuvarande inspektion av grund- och gymnasieskolan har av Skolinspektionen beräknats uppgå till . Därtill kommer 50 mil- joner kronor för regelbunden tillsyn av av kommunala förskoleenheter , dvs. för att inspektera kommunala förskolor på enhetsnivå med samma ambition och resursåtgång som grund- skolor. Sammantaget skulle den tillkommande kostnaden bli 205 mil- joner kronor. Utredningen beräknar dock att tillsyn av förskolor antas ta hälften av resurserna i anspråk, jämfört med motsvarande tillsyn för skolorna. Utredningens bedömning grundar sig på att reglerna för förskolorna är mindre omfattande än reglerna för skolorna. Behovet av tillkommande resurser för regelbunden tillsyn av fristående huvudmän och föreskoleenheter blir därför (155 000 000 / 2 = 77 500 000) och det tillkom- mande behovet för regelbunden tillsyn av kommunala förskole- enheter blir (50 000 000 / 2 = 25 000 000). mantaget blir behovet av tillkommande resurser alltså drygt 100 mil- joner kronor. Utredningen beräknar, med kännedom om att drift- kostnaden per årsarbetskraft för Skolinspektionen 2017 var (Skolinspektionen 2018a), att denna summa kan omsattas till cirka 97 årsarbetskrafter (100 000 000 / 1 027 000 = 97,4). Utredningen bedömer som framgått att regelbunden tillsyn inte behöver genomföras lika ofta, dvs. i stället för . Detta innebär analogt med resonemanget ovan att resur- serna kan reduceras . Således beräknas ytterligare 58 årsarbetskrafter (97 X 0,6 = 58,2). Utredningen beräknar därutöver ytterligare 13 årsarbetskrafter för tillsyn av vuxenutbildning på enhetsnivå, dvs. i genomsnitt mer än 1 årsarbetskraft per region. Sammantaget beräknas således 140 årsarbetskrafter för den regio- nalt baserade tillsynen (69 + 58 + 13 = 140). Förslaget innebär att resurser för regelbunden tillsyn av enskilda huvudmän för förskolor och fristående förskolor ska överföras från kommunsektorn till staten. Resursen beräknas uppgå till 46,5 mil- joner kronor (77 500 000 X 0,6 = 46 500 000). Detta innebär att Anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner bör minskas med motsvarande belopp. Med halvårseffekt blir beloppet från . avsatte 2017 drygt 23 årsarbetskrafter inom den enhet som arbetar med Samverkan för bästa skola. Vidare avsattes knappt 13 årsarbetskrafter inom den enhet som arbetar med riktade insatser för nyanlända. Sammantaget avsattes således cirka 36 årsarbets- krafter för dessa riktade insatser. Därtill kommer visst arbete från andra enheter i syfte att stödja arbetet med de riktade insatserna. Konsekvenserna av utredningens förslag är att stödet till för- bättringsåtgärder behöver utgöra en resursstark del av Skolmyndig- heten och antalet årsarbetskrafter för detta arbete antas öka väsent- ligt i jämförelse med de 36 årsarbetskrafter som avsattes för riktade insatser 2017. Utredningen beräknar totalt sett 140 årsarbetskrafter för stöd till förbättringsåtgärder i den regionala organisationen. SPSM avsatte 165 årsarbetskrafter för rådgivning i SPSM:s regionala organisation 2017. Utredningen beräknar 120 årsarbets- krafter för renodlad sådan rådgivning i den nya regionala organisa- tionen. Det bör tas i beaktande att det kan finnas medarbetare med specialpedagogisk kompetens utöver de 120 som särskilt har ett uppdrag i specialpedagogiska frågor och att specialpedagogiskt stöd kan vara en del av stöd till förbättringsåtgärder. Det bör dessutom tas hänsyn till att utredningen föreslår ett något förändrat arbetssätt (se avsnitt 11.1.3). Utredningen beräknar sammanfattningsvis totalt 400 årsarbets- krafter för arbetsuppgifter i den regionala organisationen. Det inne- bär att möjligheterna till sysselsättning regionalt totalt sett inte förändras i någon högre utsträckning, men fördelas på fler regioner . Därutöver beräknas 10 årsarbetskrafter centralt för samordning och vissa gemensamma frågor när det gäller arbetet med stöd till förbättringsåtgärder och specialpedagogiskt stöd. I tabell 13.1 redovisas utredningens beräkning av årsarbetskrafter i respektive region. Nationell statistik, uppföljning och utvärdering avsatte 2017 drygt 83 årsarbetskrafter inom områdena statistik, uppföljning och utvärdering, inklusive arbetet med inter- nationella studier. avsatte Skolinspektionen 29 årsarbets- krafter inom området analys och statistik. Skolinspektionen avsatte 93 årsarbetskrafter för kvalitetsgranskning, som delvis kan sägas motsvara förslaget om temautvärderingar. Exakt hur många års- arbetskrafter är svårt att bedöma, eftersom utredningen inte avser att fastställa omfattningen av temautvärderingar. SPSM avsatte 4 årsarbetskrafter inom området forskning och utveckling, som delvis kan sägas anknyta till utvärderingsverksamhet. Utredningen bedömer utifrån ovanstående uppgifter att sam- ordningsvinster kan göras med en samlad uppföljnings- och ut- värderingsverksamhet, där föreslås få utökad möj- lighet att själv avgöra vilka utvärderingar som ska genomföras. Bland annat minskar behovet av chefer och administratörer något med en samlad verksamhet. Utredningen beräknar sammantaget 75 års- arbetskrafter för arbetet med uppföljning och utvärdering. Verksamheten styrdokument och prov motsvarar den verksamhet som bedrivs inom och redovisas i årsredovisningen under verksamhetsområdet (2018). avsatte 111 årsarbetskrafter för detta arbete, varav 33 avser . Utredningen bedömer att den nivån är rimlig även för . Hantering av riktade statsbidrag och avsatte 2017 cirka 40 respektive 11 års- arbetskrafter för arbetet med statsbidrag, inklusive personal för ledning. I avsnitt 11.1.3 bedömer utredningen att det bör övervägas om en del av de befintliga statsbidragen ska reduceras eller t.o.m. fasas ut till förmån för ett lokalt anpassat stöd till huvudmän och verksamheter. Av budgetpropositionen framgår att rege- ringen anser att det behövs en översyn för att t.ex. lägga samman eller förenkla de riktade statsbidragen (prop. 2017/18:1, utg.omr. 16, bet. 2017/18:UbU1, rskr. 2017/18:125). Utredningen bedömer att det ändå kommer att kvarstå ett antal statsbidrag . Utredningen beräknar därför 25 årsarbetskrafter för arbetet med statsbidrag vid . Det nationella resurscentrum som enligt utredningens förslag ska ersätta befintliga nationella resurscenter som finns inom SPSM bör kunna effektiviseras bl.a. mot bakgrund av en något förändrad in- riktning som innebär starkare koppling till de nationella målen för utbildningen och en större möjlighet att själv avgöra när det är lämp- ligt att medverka i kompetensutveckling. Utredningen beräknar 50 årsarbetskrafter för arbetet vid resurscentret. SPSM använde 47 årsarbetskrafter för arbetet med läromedel 2017. Även Sameskolstyrelsen avsatte resurser för arbetet med läromedel, dock i begränsad utsträckning. Utredningen bedömer att vissa effektiviseringar kan göras med en samlad läromedelsproduktion i enlighet med utredningens förslag. Utredningen beräknar 45 års- arbetskrafter för anpassning av läromedel och läromedelsproduktion. Utredningen beräknar 21 årsarbetskrafter för Barn- och elev- ombudets arbete, vilket motsvarar den resurs som användes 2017. Arbetsuppgifterna överförs i sak oförändrade till . i specialskolan och Rh-anpassad utbildning samt Rådet för dansarutbildning Utredningen beräknar 6 årsarbetskrafter som kansliresurser till i specialskolan och för Rh-anpassad utbildning samt för Rådet för dansarutbildning. Knappt 24 årsarbetskrafter avsattes för arbetet med upplysnings- tjänsten . Utredningen bedömer att förslaget om regiona- lisering bör medföra att frågorna till upplysningstjänsten kommer Informationsbehovet bör även i stor utsträckning kunna tillgodoses via material på webbplats. Utred- ningen beräknar därför 15 årsarbetskrafter för upplysningstjänsten. Central myndighetsledning, verksamhetsstöd, ekonomi och verksamhetsstyrning, HR, it- och kontorsservice Utredningen beräknar cirka 85 årsarbetskrafter för central myndig- hetsledning, verksamhetsstöd, ekonomi- och verksamhetsstyrning, HR, it- och kontorsservice. Antalet årsarbetskrafter motsvarar av det totala antalet årsarbetskrafter vid myndigheten. Som jämförelse kan nämnas att Skolinspektionen avsatte för motsvarande uppgifter 2017. avsatte 2017 drygt 14 årsarbetskrafter till verksjuridik, dvs. juridiska frågor av det slag som aktualiseras vid alla myndigheter och knappt 12 årsarbetskrafter för skoljuridik, dvs. juridiska frågor som direkt anknyter till uppdraget, och därutöver knappt 2 års- arbetskrafter till ledning och ledningsstöd för Juridiska avdelningen. Skolinspektionen avsatte drygt 8 årsarbetskrafter till Rätts- enheten och SPSM avsatte 14 årsarbetskrafter för rättsfrågor och processtöd 2017. Utredningen bedömer att samordningsvinster kan göras när det gäller juristernas arbete. Utredningen beräknar cirka 15 årsarbets- krafter för generell juristkompetens på nationell nivå vid Skol- myndigheten. Vidare beräknar utredningen 10 årsarbetskrafter på nationell nivå för skoljuridik. Jurister med sist nämnda kompetens kommer med sannolikt att finnas även i den regionala organisa- tionen. motsvarade resursen för kommunikatörer knappt 8 års- arbetskrafter vid Skolinspektionen och 12 årsarbetskrafter vid SPSM. avsatte 2017 knappt 19 årsarbetskrafter för Utredningen bedömer att samord- ningsvinster i kommunikationsarbetet kan göras med en mer samlad organisation. Utredningen bedömer också att den föreslagna ut- ökade regionala närvaron sammantaget kommer att göra myndig- hetens olika verksamheter mera kända och därmed onödiggöra vissa kommunikationsinsatser. Utredningen beräknar cirka 15 årsarbets- krafter för kommunikatörer i den nya myndigheten. Beräkningen av antalet årsarbetskrafter totalt och för olika del- verksamheter vid sammanfattas i tabell 13.2. Nedan redogörs för beräkningen av myndighetens verksamhets- kostnader med utgångspunkt i antagandet om årsarbetskrafter. Därefter redogörs för utredningens beräkning av anslag för Skol- myndigheten . Utredningens beräkning av verksamhets- kostnader följer av en härledning av delposterna kostnader för personal, kostnaderna för lokaler och övriga driftkostnader. Kostna- derna enligt dessa tre delposter svarar för huvuddelen av verksam- hetskostnaderna och benämns driftkostnader (Ekonomistyrnings- verket 2018). Utredningens bedömning av personalkostnaderna per årsarbetskraft vid baseras på antagandet att personal från Skol- verket, Skolinspektionen och SPSM kommer att anställas i Skol- myndigheten, varför löneläget i kommer att av- spegla motsvarande löneläge på de nämna myndigheterna. Vid uppgick personalkostnaderna per årsarbetskraft till och vid Skolinspektionen till . SPSM:s personalkostnader inkluderar en stor andel löner för lärare vid specialskolorna och blir därmed inte jämförbara med kost- naderna för övriga myndigheter. Utredningen beräknar mot bak- grund av ovanstående att beloppet för delposten personal bör uppgå till per årsarbetskraft. Utredningens bedömning av lokalkostnaderna för baseras på antagandet att får en lokalkostnad jämförbar med Skolinspektionens lokalkostnad eftersom den nya myndighetens struktur, med en stor andel av personalen i en regional organisation, liknar Skolinspektionens struktur. Utredningen be- räknar därmed att beloppet för delposten Lokaler bör uppgå till per årsarbetskraft. Beloppet är alltså detsamma som gällde för Skolinspektionen 2017. Utredningen har summerat samtliga kostnader under delposterna övriga driftkostnader i årsredovisningarna när det gäller verksam- för , Skolinspektionen och SPSM. Skol- verket har en förhållandevis stor volym övriga driftkostnader. Det totala beloppet för de tre myndigheternas övriga driftkostnader blir . I samband med beräkningen av Skol- myndighetens övriga driftkostnader har utredningen gjort flera av- drag från detta belopp. Vissa övriga driftkostnader har exkluderats beroende på att de inte hör till verksamhets- område. Dessa har i stället förts till i skolväsendet (se avsnitt 13.2.3). En stor del av de sammantagna övriga kostnaderna utgörs av två poster i årsredovisning, köp av utbildningstjänster om och köp av övriga tjänster om (2018a). från delposten utbildningstjänster har tagits med i delposten övriga driftkostnader till grund för be- räkningen av driftkostnader, dvs. beloppet har reducerats med . Det belopp som tagits med avser utbildningstjänster kopplat till arbetet med nyanlända och till insatsen Samverkan för bästa skola. Från delposten köp av övriga tjänster, som uppgår till , har som avser utbildningskostnader för externa deltagare dragits av, för konsulttjänster i samband med arbetet med legitimationer och ytterligare som också gäller konsulttjänter för legitimationsarbetet. Därutöver har ytterligare dragits av från de samlade övriga driftkostnaderna som en beräknad effektivisering. Effektiviseringen motiveras av att utredningen räknar med att konsultberoendet på blir betydligt mindre än vad som är fallet vid nuvarande myndigheter. Antalet årsarbetskrafter vid de tre befintliga myndigheterna, inklusive specialskolorna, överstiger det antal årsarbetskrafter som utredningen beräknar för . Vid , Skol- inspektionen och SPSM exklusive specialskolorna fanns 1 459 års- arbetskrafter , att jämföra med utredningens beräkning om 963 årsarbetskrafter, dvs. en skillnad på 497 årsarbetskrafter. Det finns ett samband mellan antalet anställda och storleken på de övriga driftkostnaderna. Utredningen har därför gjort ett schablonmässigt avdrag för 497 årsarbetskrafter med per årsarbets- kraft. Beloppet motsvarar Skolinspektionens kostnader 2017 per årsarbetskraft för delposten övriga driftkostnader. Det totala beloppet blir (170 511 X 497 = 84 743 967). Specialskolan föreslås få ett kommunalt huvudmannaskap och därför görs ytterligare motsvarande schablonavdrag eftersom de övriga driftkostnaderna kommer att minska till följd av att personal moptsvarande 431 årsarbetskrafter ska byta huvudman. Beloppet uppgår till (170 511 X 431 = 73 490 241). Utredningen beräknar att beloppet för delposten övriga drift- kostnader sammantaget bör uppgå till . Beloppet är alltså beräknat genom att det totala beloppet för övriga driftkostnader vid de tre nämnda myndigheterna, dvs. , har reducerats med de belopp som anges ovan. (1 193 473 000 – 310 731 000 – 59 212 000 – 4 448 000 – 1 005 000– 210 000 000 – 84 743 967 – 73 490 247 = 449 842 792). Summan för delposten övriga driftkostnader per årsarbetskraft blir därmed, efter att summan enligt ovan dividerats med antalet årsarbetskrafter, (449 842 792 / 963 = 467 126). Driftkostnader per årsarbetskraft och förslag till anslag För att få fram driftkostnaden per årsarbetskraft i har utredningen summerat driftkostnaderna per årsarbetskraft för de tre delposterna personal, lokaler och övriga driftkostnader. Beloppet blir per årsarbetskraft (840 000 + 56 183 + 467 126 = 1 363 309). Antalet årsarbetskrafter beräknas alltså till 963 och det totala beloppet blir därmed (1 363 309 X 963 = 1 332 867 114). Antalet års- arbetskrafter beräknas alltså till 963 och det totala beloppet blir där- med (1 363 309 X 963 = 1 312 866 567). Med ledning av anslag enligt budgetpropositionen (prop. 2017/18:1, utg.omr. 16) kan det belopp som antas mot- svarar förvaltningsanslaget pris- och löneomräknas till nivå. Här antas att förvaltningsanslaget täcker av Skolmyndig- hetens verksamhetskostnader, vilket motsvarar den andel av Skol- verkets verksamhetskostnader 2017 som täcktes av för- valtningsanslag (2018, egna beräkningar). Så långt blir an- (1 332 867 114 X 0,68 = 906 349 638). (1 312 866 567 X 0,68 = 892 749 266). Vidare antas att Skolmyndig- heten får samma indextal som i omräkningen. Skol- verkets anslag, med , indexuppräknas i budgetproposi- tionen (prop. 2016/17:1, utg.omr. Med dessa antaganden blir förvaltningsanslaget för (906 349 638 X 1,047 = 948 948 071). Med dessa antaganden blir förvaltningsanslaget för Skol- myndigheten (892 749 266 X 1,047 = 934 708 482). Övriga anslag som ska täcka myndighetens verksamhetskost- nader och där utredningen antar att den pris- och löneuppräkning inte är aktuell, uppgår således till av det totala anslaget vilket motsvarar (1 312 866 567 X 0,32 = 420 117 301). Förslaget till anslag för att täcka verksamhetens kostnader blir samman- taget (934 708 482 + 420 117 301 = 1 354 825 783). Med den halvårseffekt som blir följden av att myn- digheten föreslås inrättas blir beloppet (1 354 825 783 /2 = 677 412 892 ). Av resultaträkningen i årsredovisning (2018) framgår att myndigheten lämnade bidrag till ett samman- lagt belopp om . Flera av dessa bidrag har samband med de uppgifter som utredningen föreslår ska åligga i skolväsendet och motsvarande bidrag som är aktuella 2020 föreslås därför överföras i form av anslag till institutet . På samma sätt ska bidrag som hanteras av SPSM överföras till . Utredningen har fördelat de bidrag som delades ut av och mellan Skol- myndigheten och inom skolväsendet, i syfte att illustrera vilken typ av bidrag som blir aktuella för respektive myndighet 2020. Det bör dock noteras att vissa bidrag löper ut , och att andra bidrag kan tillkomma. Ingen fördelning av posterna övriga lämnade bidrag och bidrag förmedlade av SPSM är gjord mellan och institutet. Resultatet av utredningens fördelning redovisas i tabell 13.3. 13.2.2Statsbidrag till lägeskommunerna för specialskolorna Utredningen föreslår ett statsbidrag till lägeskommunerna för specialskolorna. Statsbidraget ska utbetalas med en summa per elev till huvudmannen för utbildningen och tillsammans med den er- sättning som utgår från elevernas hemkommun ge huvudmännen full täckning för kostnaderna för elevernas utbildning. Statsbidraget ska avse kostnader för undervisning, boende, förskoleklass och fritidshem. Statsbidraget ska inkludera kostnader för deltidselever (se avsnitt 4.3.6). Utredningen bedömer att var och en av de berörda kommunerna bör få ett statsbidrag som motsvarar den kostnad som staten har för att driva respektive specialskola, reducerat med avgiftsintäkterna, uppräknat till nivå, med justering för eventuella för- ändringar i elevantalet. Av tabell 13.4 framgår kostnaderna och avgiftsintäkterna för respektive specialskola 2017. De kostnader som inte täcks av av- gifterna ska alltså i sin helhet täckas av ett statsbidrag, som också anges i tabellen. Statsbidragen till specialskolorna behöver sammantaget uppgå till nivå, för att ge kommunerna full kostnadstäckning, givet det elevantal som gällde 2017. Utredningen föreslår således att statsbidrag ska utgå med motsvarande belopp. Den kommunala finansieringsprincipen innebär att om staten beslutar om åtgärder som direkt tar sikte på den kommunala verk- samheten ska de ekonomiska effekterna neutraliseras genom regle- ring av nivån på statsbidragen. I detta fall är det enligt utredningens bedömning inte lämpligt att tillämpa finansieringsprincipen genom att öka nivån på det generella statsbidraget till kommunerna efter- som förändringen endast berör sex kommuner. Ett möjligt alternativ till utredningens förslag är att återigen skapa en egen statlig myndighet för specialskolan (se avsnitt 11.2). Om så sker ska resurserna enligt ovan tillföras denna statliga myn- dighet. Utredningens förslag om i skolväsendet innebär att anslagen för verksamhetskostnader till institutet ska uppgå till , med halvårseffekt blir anslaget . Utredningens förslag är beräknat på 172 års- arbetskrafter. Nedan redogörs för utredningens beräkning. Behovet av anslag reduceras i den mån det finns avgifter och andra ersätt- ningar som kan användas för att täcka verksamhetens kostnader. avsattes knappt 32 årsarbetskrafter inom för arbetet med legitimationer, exklusive ledning. Trenden är nedåt- gående vad gäller antalet meddelade legitimationer. Utredningen beräknar därför cirka 30 årsarbetskrafter för arbetet med legitima- tioner, inklusive ledningspersonal vilket också överensstämmer med vad som framkom vid utredningens samtal med representanter för . Utredningen uppskattar att omkring 65 årsarbetskrafter användes för kompetensutvecklingsinsatser inom . I detta arbete ingick vissa insatser som enligt utredningens förslag inte ska bedrivas av institutet, dvs. insatser som inte är att hänföra till kompetensutveckling av det slag som enligt utredningens förslag ska åligga institutet. Utredningen beräknar i storleksordningen 65 års- arbetskrafter för arbetet med de kompetenshöjande insatserna enligt ovan och arbetet med professionsprogram. Även SPSM erbjuder kompetensutveckling till främst personal inom alla skolformer från förskola till vuxenutbildning. avsatte SPSM till specialpedagogiskt stöd, varav eller utgjorde extern kompetens- utveckling (SPSM 2018). Årsarbetstiden för en heltidsanställd person kan schablonmässigt antas vara (). Således kan det antas att SPSM avsatte cirka 38 årsarbetskrafter till extern kompetensutveckling (72 850 / 1 920 = 37,94). Utredningen beräknar 30 årsarbetskrafter för att kompetens- utveckling i specialpedagogiska frågor ska kunna ingå i t.ex. profes- sionsprogram eller bedrivas på annat sätt. Här ska påminnas om att specialpedagogiskt stöd enligt utredningens förslag även ska ges i den regionala organisationen och att viss kompetensutveckling för s.k. promillegrupper ligger i . Dessutom antas att samordningsvinster kan göras när kompetensutvecklingen samlas på ett ställe. Statsbidrag för höjda löner till lärare och vissa andra personalgrupper samt statsbidrag för karriärsteg för lärare avsatte cirka 40 årsarbetskrafter för hantering av riktade statsbidrag och SPSM 11 årsarbetskrafter. Vissa av bidragen är av den karaktären att de föreslås bli överförda till institutet, t.ex. statsbidrag för höjda löner till lärare och vissa andra personalgrupper samt statsbidrag för karriärsteg för lärare. Utredningen beräknar 10 årsarbetskrafter för hanteringen av statsbidrag vid i skolväsendet. Nationellt centrum för läs-, språk- och skrivutveckling Vid Nationellt centrum för läs-, språk- och skrivutveckling inom finns motsvarande 12 årsarbetskrafter. Utredningen gör ingen förändring, utan beräknar 12 årsarbetskrafter för denna verk- samhet . Central ledning och verksamhetsstöd För central ledning och verksamhetsstöd i form av myndighets- ledning, ekonomi och verksamhetsstyrning, HR, it- och kontors- service beräknar utredningen 15 årsarbetskrafter, vilket motsvarar av det totala antalet årsarbetskrafter vid myndig- heten.