sou · H6B315 · 2018-02-28 00:00:00 — En god hushållning med el är även särskilt betydelsefull för att möta de framtida utmaningarna för det Inte minst gäller det systemets förmåga att till- handahålla effekt under årets alla timmar. För att underlätta omställningen måste energikunderna ges goda möjligheter att träffa aktiva val. De offentliga regelsystemen måste utformas så att de understödjer utvecklingen av en flexibel efterfrågan med förutsättningar för aktiva kunder. Incitamenten och hindren för en effektiv energianvändning skiljer sig mellan olika aktörer. För professionella aktörer – processindustri, byggnadsföretag, handel, kommuner, vårdföretag m.fl. – råder förutsättningar, som ofta är branschspecifika. Regeringen avser, som ett led i strävan- dena att nå målet om effektivare energianvändning , att att ge i uppdrag att tillsam- mans med berörda branscher formulera sektorsstrategier för energi- effektivisering. En annan kategori utgörs av mindre användare, t.ex. enskilda hus- håll, bostadsrättsföreningar, små och medelstora företag m.fl. För denna grupp kan viktiga hinder för att agera aktivt t.ex. vara brist på information, tillståndsfrågor, tillgång till kapital och andra regel- verk. Småskalig elproduktion och lagring För att nå målen om förnybar elproduktion krävs betydande förändringar av energisystemet. har det skett en snabb teknisk utveckling och snabba kostnadsminskningar när det gäller småskalig elproduktion med hjälp av t.ex. vindkraft- verk och solceller. Det finns ett ökat intresse bland enskilda att ha en egen förnybar elproduktion i anslutning till den egna bostaden. Produktion av egen el i liten skala kan från användarens synpunkt ses som en energi- effektivisering. är det viktigt att stimulera till lösningar som är gynnsamma för energiförsörjningen i sin helhet. Som framhållits av bl.a. bör utvecklingen av energisystemet utgå från en mångfald av storskalig och små- skalig produktion, som är anpassad till lokala och industriella förut- sättningar och behov. Lokal elproduktion med t.ex. småskalig vind- kraft eller solceller kan ge viktiga bidrag till energiförsörjningen, och ger därtill möjlighet att öka delaktigheten i energiomställning- en. I detta sammanhang är villaägare, bostadsrättsföreningar, lant- brukare och andra aktörer, som kan bygga vindkraftverk eller sätta upp solceller på sina byggnader, viktiga aktörer. Efter förslag från regeringen har en omsättningsgräns för mer- värdesskatt införts vilken underlättar för mikroproducenter. El som framställs i mindre anläggningar är i regel undantagen från skatte- plikt för energiskatt eller nedsatt . Regeringen avser även att efterfråga kommissionens godkännande för att helt ta bort energiskatten på förnyelsebar el som framställs i mindre anlägg- ningar på samma ställe som elen används. Också inom transportsektorn sker en övergång till förnybara energislag, bl.a. genom en ökad andel biodrivmedel och elektrifie- ring av transportsektorn. Det krävs åtgärder inom en rad områden för att stödja denna utveckling, såväl när det gäller fordon som i fråga om vägar och annan infrastruktur. kan det bli möjligt att utnyttja fordonsparkens batte- rier som energilager. Det kräver dock sannolikt att en rad hinder undanröjs, av såväl teknisk som administrativ natur. Genom en aktiv samhällsplanering och utnyttjande av digital teknik för trafikplanering och logistik kan transporterna effektivi- seras och klimatpåverkan minska. Detta kan dock kräva ändringar av befintliga regelverk. När det gäller t.ex. laddinfrastruktur för elfordon har en rad åtgärder genomförts, bl.a. möjligheter för kom- muner att dedikera laddplatser, och möjligheten att bevilja undan- tag från koncessionsplikten när det gäller laddstolpar på begränsade ytor. Utredningen om en fossilfri fordonsflotta (N 2012:05) har i sitt betänkande Fossilfrihet på väg (SOU 2013:84) lämnat en rad förslag som i vissa delar har genomförts, och som i övriga delar bereds inom . Nuvarande styrmedel och regelverk En central utgångspunkt för svensk energieffektiviseringspolitik har varit att aktörernas agerande mot ökad resurseffektivitet och energieffektivitet styrs genom prissignaler. Sektorsövergripande och generellt verkande ekonomiska styrmedel såsom energi- och kol- dioxidskatter, samt handel med utsläppsrätter bidrar till en prissätt- ning som även skapar incitament för effektivare energianvändning. Svensk energieffektiviseringspolitik har också omfattat mer riktade styrmedel, vilka i hög grad syftar till att undanröja brister på in- formation och kunskap t.ex. den kommunala energi- och klimat- rådgivningen, lagen om energikartläggning i stora företag och det statliga stödet för energikartläggning i mindre företag. Även stöd till marknadsintroduktion av ny energieffektiv teknik har förekom- mit i olika former, liksom t.ex. krav på energideklarationer för bygg- nader. fanns även det s.k. programmet för energieffektivisering (PFE) där energiintensiva företag som använder el i tillverknings- processen i industriell verksamhet gavs möjlighet att delta i femåriga program och där elanvändningen i tillverkningsprocessen för delta- gande företag helt befriades från energiskatt på el. Lagen (2004:1196) om program för energieffektivisering upphörde därför att gälla och de sista deltagande företagen fasas ut ur pro- grammet . föreslår i sitt betänkande att ett särskilt energieffektiviseringsprogram för den elintensiva svenska industrin, motsvarande PFE, bör införas givet att man kan hitta ansvarsfull finansiering. Frågan bereds inom . De flesta regelverk på energieffektiviseringsområdet är en direkt följd av EU-lagstiftning. Det gäller t.ex. och rådets direktiv /27/EU av om energi- effektivitet (EED) och och rådets direktiv /125/EG av om upprättande av en ram för att fastställa krav på ekodesign för energirelaterade produkter, Europa- parlamentets och rådets direktiv /30/EU av om märkning och standardiserad produktinformation som anger energirelaterade produkters användning av energi och andra resurser och och rådets direktiv /31/EU av om byggnaders energiprestanda (EPBD). En mer utförlig beskrivning av gällande styrmedel finns propositionen Genom- förande av energieffektiviseringsdirektivet (prop. 2013/14:1749). Också för småskalig elproduktion finns en rad styrmedel. Elcerti- fikatsystemet infördes och är ett marknadsbaserat stödsystem som syftar till att öka produktionen av förnybar el på ett kostnads- effektivt sätt. För solceller finns ett särskilt investe- Inom ramen för Klimatklivet ges möjlighet till stöd för laddinfrastruktur för elfordon med högst av investerings- kostnaden. Regeringen har så som framgår av budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 Förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor, finansplan m.m. avsnitt 1.6) vidtagit vissa åtgärder på skatteområdet med anledning av ramöverenskommelsen. I bud- getpropositionen övervägdes och föreslogs även en omsättnings- gräns för mervärdesskatt som underlättar för mikroproducenter av förnybar el, exempelvis villaägare med solceller som säljer sitt över- skott av egenproducerad el. Den förändring av skattskyldigheten på energiskatten på el som genomförs efter förslag från regeringen kan även förväntas bidra till att förenkla elektifieringen av fordons- flottan samt öka intresset för mikroproduktion av el. Som aviserades budgetpropositionen har regeringen arbetat med att skyndsamt se över förutsättningarna för att skatte- mässigt gynna solenergi vilket är i enlighet med ramöverenskom- melsen. All småskalig elproduktion är i princip undantagen från energiskatt på el. Regeringen har i prop. 2016/17:141 före- slagit att skattebefrielsen utvidgas genom en kompletterande skatte- nedsättning. Mindre elproducenter är enligt ellagen undantagna från nätavgift för inmatning av el. Efter förslag från regeringen infördes en skatte- reduktion för mikroproduktion av förnybar el. Rätt till skatte- reduktion har den som framställer förnybar el, i en och samma an- slutningspunkt matar in förnybar el och tar ut el, har en säkring om högst i anslutningspunkten och har anmält till nätkon- cessionshavaren att förnybar el framställs och matas in i anslutnings- punkten. Rätten gäller fysiska och juridiska personer, dödsbon samt svenska handelsbolag. med skattereduktionen infördes även en mottag- ningsplikt vilken innebär att en elleverantör som levererar el till en mikroproducent är skyldig att ta emot den el som matas in från mikroproducentens produktionsanläggning. Detta gäller dock inte om mikroproducenten har ingått avtal med någon annan om att ta emot elen. Efter förslag från regeringen infördes en om- sättningsgräns för mervärdesskatt. Omsättningsgränsen innebär att beskattningsbara personer vars omsättning inte överstiger 30 000 kro- nor kan välja att vara skattebefriade avseende mervärdesskatt. Detta underlättar för mikroproducenter av förnybar el, exempelvis villaägare med solceller som säljer sitt överskott av egenproducerad el. planeras det för en utredning att utreda förutsättningarna för att förenkla förfarandet för skattereduktion- en för mikroproduktion av förnybar el samt utreda hur bl.a. andels- ägare av förnybar elproduktion, t.ex. i kooperativa former, bör få komma i åtnjutande av skattereduktionen för mikroproduktion av förnybar el. För privatpersoner är det även möjligt att ansöka om s.k. ROT- avdrag för installationer av t.ex. solceller. ROT-avdraget, i form av en skattereduktion, medges för arbetskostnader inklusive mervärdes- skatt och omfattar reparation, underhåll samt om- och tillbyggnad. Avdraget är maximalt av arbetskostnaden och får som högst uppgå till per person och år. Avdrag medges inte för kostnader för arbeten för vilka bidrag eller annat ekono- miskt stöd lämnats från staten, en kommun eller ett landsting. Det är därför inte möjligt att t.ex. få både ROT-avdrag och investerings- stöd för solceller. I budgetpropositionen aviserade regeringen att ett stöd till privatpersoner för lagring av egenproducerad el skulle införas. Reformen genomfördes enligt förordningen (2016:899) om bidrag till lagring av egenproducerad elenergi och privatpersoner kan få bidrag för energilager om av godkända kostnader. Pågående och tidigare utredningar Som nämnts överlämnade sitt betänkande, som bl.a. innehåller förslag om utformningen och nivån på det nationella energieffektiviseringsmålet. har en rad rapporter publicerats, som ur olika synvinklar belyser frågor om styrmedel för energieffektivisering och småskalig elproduktion. Förslagen inom Energiunionen, som kommer att förhandlas parallellt med utredningen, är också av stor vikt, inte minst ut- formningen av bestämmelserna om nationella energisparkrav i EED och bestämmelserna om främjande av lokal förnybar energitillförsel i byggnader i EPBD, samt förslagen om nytt förnybartdirektiv och förslaget om elmarknadsdesign. Enligt artikel 7 i EED ska alla medlemsländer i EU genomföra årliga energieffektiviseringsåtgärder –2020 mot- svarande av den årliga volymen såld energi till slut- användare. har i sitt förslag till ändring av EED föreslagit att dessa krav förlängs för perioden –2030, samt vissa förändringar av vilka åtgärder som får tillgodoräknas och hur effek- ter av dem ska bestämmas. Regeringen beslutade om direktiv till en utredning som ska utreda förutsättningarna för och det eventuella behovet av ett statligt finansierat energisparlån för främst bostäder (dir. 2016:68). Utredningen ska redovisa sina förslag . beslutade regeringen att tillsätta ett forum för smarta elnät inom Miljö- och . Forumets fokus är att främja och utveckla dialogen om smarta elnäts möjligheter samt utarbeta en nationell strategi i syfte att främja smarta elnät som en tillväxtbransch på en global marknad. Hinder för energieffektivisering har tidigare analyserats av kon- sultföretaget på uppdrag av och redo- visats i rapporten utvärdering av marknadsmisslyckan- den och hinder. har även analyserat hinder för energieffektivisering i offentlig sektor, bl.a. kopplat till lagstiftning, regelverk och praxis (ER 2014:06). Vita certifikat, dvs. marknadsbaserade system för energieffekti- visering, har utretts vid olika tillfällen, se t.ex. rapporter Vita certifikat – något för (ER 2010:34) och Aspekter på vita certifikat (ER 2015:119). I den senare rapporten belyser tidigare utredningar om vita certifikat mot bakgrund av nya förutsättningar och erfarenheter. Myndig- heten konstaterar bl.a. att syfte, mål och design är avgörande för funktionen hos sådana system. Kravet på medlemsstaterna enligt artikel 7 i EED kan t.ex. uppfyllas genom system för vita certifikat. har på regeringens uppdrag utrett förutsättningarna för ökad efterfrågeflexibilitet i det svenska el- systemet. I sin rapport (dnr M2016/03035/Ee) redovisar en rad hinder för efterfrågeflexibilitet, bl.a. att kunderna har för låg kännedom och intresse för att vidta åtgärder, att kunderna inte har kunskap om sin potential och inte har någon teknik installerad som kan underlätta deras val, att det finns ett begränsat utbud av smarta tjänster och avtal samt att det finns marknadsbarriärer av olika slag. lämnar en rad förslag som syftar till att öka kundernas flexibilitet. föreslår man att regeringen bör ge i uppdrag att informera om efterfråge- flexibilitet vid stöd till energikartläggning i små och medelstora före- tag. har också haft regeringens uppdrag att analysera vilken påverkan en ökad andel variabel elproduktion har på elproducenters lönsamhet, grossistpriset på el samt priset till slutkund. Detta uppdrag redovisades . Vidare har haft i uppdrag att utreda och ta fram förslag på nya funktionskrav för elmätare. Energi- marknadsinspektionen redovisade sitt uppdrag . Som en följd av detta uppdrag har det införts bestämmelser i 3 kap. 10 b § ellagen (1997:857) om att regeringen eller den myndighet som reger- ingen bestämmer får meddela föreskrifter om de funktionskrav el- mätarna ska uppfylla. har därefter fått ett nytt uppdrag om att ta fram en reglering för de nya funktions- kraven. Uppdraget ska redovisas . Behovet av en utredning förslag om nya mål för förnybar el och energi- effektivisering är ambitiösa. För att de ska kunna nås krävs ända- målsenliga och effektiva styrmedel som påverkar aktörer i många sektorer av samhället. Som framgått ovan pågår en rad aktiviteter både på myndighets- nivå och inom ramen för medlemskap i för att främja både efterfrågeflexibilitet, aktiva kunder och energieffektivisering. Det finns också ett omfattande regelverk som i olika avseenden påverkar såväl användningen av energi som småskalig elproduktion. framhåller bl.a. att det måste bli enklare att vara t.ex. småskalig producent av el. Befintliga regelverk bör enligt kommissionen anpassas till nya produkter och tjänster inom energi- effektivisering, energilagring och försäljning av el. Med hänsyn till både de ambitiösa mål som Energikommission- en föreslagit och den snabba tekniska utvecklingen och introduk- tionen av nya tekniska lösningar finns det skäl att analysera om dagens regelverk är väl anpassat till omställningen av energisystemet och den nya tekniken. Det kan t.ex. gälla tillståndsgivning, stöd- system och tekniska krav. De ekonomiska incitamenten för att vidta ytterligare åtgärder för energieffektivisering och för att gå över till förnybara energikällor varierar mellan olika aktörer. , t.ex. inom basindustrin, har ofta en förhållandevis god kontroll över sin energianvändning och är väl insatta i regelverken. Mindre aktörer, såsom hushåll, bostads- rättsföreningar, små och medelstora företag m.fl. möter ofta andra problem. De kan ha svårt att bilda sig en uppfattning om tillgäng- liga alternativ, om finansiering av åtgärder, krav på tillstånd de skattemässiga konsekvenserna av olika val m.m. Även förhållandet mellan ägare och brukare kan ha betydelse för incitamenten att vidta åtgärder. Andra aktörer som vill utveckla nya typer av energi- tjänster kan möta eller uppleva hinder i dagens regelverk. Det kan t.ex. gälla företag som representerar energianvändningen hos ett kollektiv av kunder (aggregatorer) eller som erbjuder lagertjänster för el. Dessa frågor behöver utredas närmare. Utredningsuppdraget avgränsas till mindre kunder såsom hushåll och små- och medelstora företag. Den energiintensiva industrin omfattas inte av denna utredning. Utredaren ska särskilt samråda med inom dess uppdrag om sektorsstrategier för energieffektivisering, för att undvika dubbelarbete. Med hänsyn till att flera av de förslag som presenterat i det s.k. vinterpaketet kommer att vara föremål för behandling i rådet och , är det angeläget att utredningen på lämpligt sätt noga följer utvecklingen kring dessa förhandlingar. Förslag och bedömningar ska inte lämnas inom de under uppdraget åsyftade skatteområdena. Enligt 14, 15 och 15 a §§ kommittéförordningen (1998:1474) ska kon- sekvenser i olika avseenden av utredningsförslag beräknas och redo- visas. Konsekvensanalysen ska påbörjas tidigt i arbetet och genom- föras av eller med stöd av personer med dokumenterad kompetens inom området samhällsekonomisk analys. Utredaren ska beakta samhällsekonomiska och offentligfinansiella konsekvenser samt göra en bedömning av vilken styrande effekt förslagen förväntas ha vad gäller energianvändning och minskad miljöpåverkan. Utredaren ska bedöma om förslagen bidrar till att nå relevanta mål, t.ex. genera- tionsmålet och miljökvalitetsmålen, på ett kostnadseffektivt sätt. Utredaren ska redovisa hur förslagen påverkar företag i enlighet med förordning (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgiv- ning. Utredaren ska därför bl.a. beräkna vilka kostnader och intäkter förslagen medför för både existerande och nya företag. Vilka alter- åtgärder som har övervägts ska dokumenteras och för de åtgärdsalternativ som inte analyseras vidare ska skälen till detta anges. Antaganden av vikt för utfallet ska anges, inklusive antaganden om vad som sker om utredningens förslag inte kommer till stånd. Vidare ska den samlade effekten på sysselsättningen och jäm- ställdheten mellan kvinnor och män bedömas. Utredaren ska beräkna påverkan på statens inkomster och utgifter. Om utredarens förslag innebär offentligfinansiella kostnader ska förslag till finansiering lämnas. Samråd och redovisning av uppdraget I en första fas av arbetet ska utredningen som framgått ovan kart- lägga de viktigaste hindren för en effektiv energianvändning hos mindre kunder och för en fortsatt introduktion av småskalig elpro- duktion. Vidare ska belysas hur ett system med vita certifikat skulle kunna utformas. Denna del av arbetet ska redovisas . I en andra fas ska utredningen, om den finner det motiverat, föreslå de ändringar av nuvarande regelverk som krävs för att underlätta för energieffektivisering och introduktion av småskalig elproduktion. Utredaren bör samråda med berörda myndigheter, bl.a. Energi- myndigheten, , , Naturvårds- verket, och andra relevanta aktörer såsom Forum för Smarta elnät, Fossilfritt m.fl. Genomförandet av uppdraget ska även ske i dialog med andra relevanta utredningar samt berörda delar av närings- livet, den offentliga sektorn och andra berörda aktörer. Uppdraget ska redovisas i sin helhet . (Miljö- och ) Resultat av Hearing/workshop inom utredningen M 2017:04 Vilka hinder finns för mer aktivitet bland mindre aktörer på energimarknaderna, och hur kan dessa hinder undanröjas? Hearingen syftade till att ställa samman och diskutera olika aktörers syn på de hinder mindre aktörer möter på dagens energimarknader, hur dagens styrmedel och regelverk påverkar samt vilka förändringar som kan vara lämpliga för att nå målet om mer aktivitet bland mindre aktörer på framtidens energimarknader. Workshopen genomfördes i tre grupper som leddes av utred- ningens sekreterare , , och . Deltagarna fick först lista hinder som mindre aktörer möter på energi- marknaderna, samt lämna förslag på åtgärder som skulle röja dessa hinder. Därefter fick deltagarna göra en prioritering vilka hinder som bedöms vara viktigast att åtgärda. Prioriteringsdelen genomfördes så att vare deltagare fick en budget om sex markeringar att spendera fritt på den hinderflora som meddelats i första steget. Resultatet av workshopen redovisas oredigerat nedan. Det har också efter workshopen inkommit ett antal komplette- rande synpunkter till utredningen. Dessa redovisas inte här. Hearingen har genererat ett viktigt underlag inför delbetänkan- det . Utredningen vill tacka deltagarna för aktivt del- tagande under workshopen. Agenda (preliminär) , särskild utredare, bakgrund, mål och syfte. Utredningens sekreterare ger en inblick i arbetet och de frågor vi Några av medlemmarna i presenterar sina perspektiv på de frågor utredningen ska ta Deltagarna delas in i mindre grupper för att diskutera hinder och åtgärder för de mindre aktörernas utredningens nästa steg och hur kommer att användas i arbetet framöver. Energiskatten på el som produceras och konsumeras inom samma Ersätt investeringsstöd till villaägare Fasa ut investeringsstödet till 2020 – leverera ut på nätet Lägenhetskunder omfattas inte av bedöma olika stöd, ex långsiktighet Osäkerhet kring hur länge en Reglera andelen fast nätavgift Hög andel fasta nätavgifter och Tillåt uppsäkring av abonnemang vid pliktiga nät så fler- den med nätnyttan - Bilaga 2 SOU 2018:15 Enkla tydliga regler för stöd. Många olika myndighetskontakter. Många olika styrmedel som är svåra att förstå. Det finns många, och redundanta Regelverk ändras – svårt XXXXXXXXXX förstå hur man ska agera när en stöd- Har solceller blivit dyrare? Upplevs krångligt och administrativt betungande att hantera olika stöd och regler. Förbud att flytta solel mellan olika elnätet att flytta el Oklart om solel är effektivisering eller Vilket mål påverkas? Flytta skattereduktion till elräkningen Långa anslutningstider av produktions- anläggningar efter det att färdig- lingstid för ett nät- Förbjud att flytta solel mellan byggnader på samma fastighet Incitament för installatörer att Regelverk upplevs som krångliga Solelproduktion skapar intresse för SOU 2018:15 Bilaga 2 Kategorier Hinder Prioritering Åtgärdsförslag Upplevs svårt att lita på branschen/ installatörer/teknik – vad är rätt val? Vill inte gå före? Bättre information samlat på en sida (på gång) Bilaga 2 SOU 2018:15 Osäkerhet kring lagrets långsiktiga prestanda p.g.a. av oprövat i verkliga Dolda kostnader är också samhälls- ekonomiska kostnader som om de tas bort innebär att den samhälls- Batteristöd enbart till mikroproducenter Rörliga nätavgifter på lagrad el som Energiskatt på lagrad el som återförs Skattereduktionen för förnybar mikro- produktion tar bort incitamentet att för investering i lager och skatte- reduktion för elproduktion motverkar Både lagring och leverans ut på nätet premieras (stöds) större än incitamentet för ny produktion Behovet från elsystemperspektiv finns Skattereduktionen för elproduktion har samma effekt som ett energilager Incitament för investeringar i lager. Otydlighet kring ”aggregatorroll” behöver egen definition i regel- Otydlighet i regelverk: Ägande Hög andel fasta nätavgifter och skatter SOU 2018:15 Bilaga 2 Teknik ger inte möjlighet till Kanske ge mer stöd om man kan använda Säkerhetsfrågan börjar komma upp (brand) -> osäkerhet Bilaga 2 SOU 2018:15 Hittillsvarande prognos (STEM) visar på att energiint. blir 49–bättre Energikostnaden är för liten i förhållande till skatt och nät. elpris och platt skatt -> lågt Ekonomiska incitament ej tydliga. Avsaknad av kunskap och kompetens Taxemodeller skiljer kraftigt mellan Inför vita certifikat med effektfokus, se projektet kopplad till kWh/m2 Ta ut elskatt olika Begränsningar, och osäkerhet kring tolkningen av, kommunallagen vad gäller kommunägda bolag att ägna sig åt energitjänstverksamhet. med den kommunala kompetensen att göra men också om Byggregler (byggrätt, Information om stöd når inte ut till små aktörer (t.ex. hotell) Ingen tydlig infosida för t.ex. villaägare, svårt att hitta opartisk Att köpa är svårt, speciellt ny teknik. Budstorleken på vissa marknader