sou · H6B311 · 2018-02-28 00:00:00 — Förslaget kommer att innebära kostnader för involverade aktörer och får därför offentligfinansiella konsekvenser. Genom förslagen om uppföljning av indikatorer och om upp- drag om statistik om unga som varken arbetar eller studerar, ges bättre förutsättningar till ökad kunskap om målgruppen på lokal, regional och nationell nivå, vilket förväntas leda till ökad kvalitet i de verksamheter och insatser som erbjuds målgruppen. Samtliga kommuner och landsting bedöms påverkas positivt av Samordnarens förslag, genom att de föreslagna åtgärderna väntas leda till ett mer effektivt och kvalitativt stöd till dem i deras Konsekvenser av Samordnarens förslag arbete med barn och unga som riskerar att få, eller som har, svårig- heter i sin etablering. Genom stärkt samverkan mellan nationella, regionala och lokala aktörer stärks förutsättningarna för individen att kunna få ett indi- viduellt anpassat och samordnat stöd. 13.2Samhällsekonomiska och övriga konsekvenser av Samordnarens förslag Utredning om ekonomisk ersättning till unga Samordnaren föreslår att en utredning tillsätts för att utreda kom- munernas juridiska förutsättningar att erbjuda ekonomisk ersättning till unga som omfattas av aktivitetsansvaret (se avsnitt 9.1). Utred- ningen ska kartlägga nuvarande reglering och praxis samt vid behov lämna förslag som möjliggör för kommunerna att lämna ekonomisk ersättning till unga som omfattas av detta ansvar. Genomförandet av förslaget uppskattas till en kostnad för staten () om , och antas utgöra budget för en utredare och en utredningssekreterare (se ta- bell 13.1). Förslaget får direkta konsekvenser för statens budget och förslås belasta Utgiftsområde 1 , anslag 4:1 m.m. Förslaget förväntas resultera i positiva effekter och möjligheter för unga att erhålla likvärdiga ekonomiska förutsätt- ningar för att kunna delta i aktiviteter som motiverar dem till att studera och som stärker deras framtida etablering. Konsekvenser av Samordnarens förslag Utveckling av en nationell betygsdatabas Samordnaren föreslår att den nationella betygsdatabasen som UHR administrerar, ska byggas ut i enlighet med förslaget i Skol- verkets förstudie från 20182. Skolhuvudmän och utbildningssam- ordnare med betygsrätt ska inrapportera uppgifter till betygsdata- basen . Kommunerna ska vidare utan avgift kunna ta del av uppgifter3 från databasen (se avsnitt 9.3). Syftet med förslaget är att göra databasen mer komplett och tjänsten KommunBeda av- giftsfri, vilket bedöms innebära att fler kommuner kommer att an- sluta sig till systemet. En komplett betygsdatabas underlättar för kommuner att identifiera de unga som omfattas av det kommunala aktivitetsansvaret. När det gäller insamling och utlämnande av upp- gifter förutsätter förslaget att hänsyn har tagits till nödvändiga över- väganden gällande den personliga integriteten i enlighet med data- skyddsförordningen4 som ska börja tillämpas i och därtill relaterade författningar. Förslaget kommer förutom att påverka UHR som administratör av databasen, också påverka de individer som omfattas av aktivitets- ansvaret, samtliga gymnasieskoleenheter, skolenheter inom komvux och samtliga folkhögskolor. För enskilda individer som omfattas av aktivitetsansvaret inne- bär förslaget att de snabbare kan kontaktas då hemkommunen vän- tas få bättre kunskap om vilka som omfattas av deras verksamhet. Unga kan också erbjudas snabbare handläggning av exempelvis an- sökan till studier inom vuxenutbildningen. Enskilda individer som däremot inte omfattas av aktivitetsansvaret, kommer i minskad utsträckning bli kontaktade i onödan i och med att kommunerna genom korrekta registeruppgifter från KommunBeda, kommer att kunna utesluta dessa unga från sina kontaktlistor. Till följd av för- 2Skolverket (2018). Förstudie om betygsdatabas för rätten till behörighetsgivande utbildning inom komvux. 3Avser enligt förslaget uppgifter om slutbetyg, gymnasieexamen, studiebevis, betygsdokument motsvarande svensk examen för individer med utländska betyg, IB diplom och certifikat, samt uppgifter om SeQF-nivå 4 från folkhögskolan gällande individer under som är bosatta i kommunen. 4Den antogs och rådets förordning (EU) 2016/679 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv /46/EG (allmän dataskydds- förordning). Dataskyddsförordningen börjar tillämpas och är direkt tillämplig i medlemsstaterna. Genom förordningen upphävs dataskyddsdirektivet (95/46/EG) vilket med- för att personuppgiftslagen (1998:204, PUL) måste upphävas. Konsekvenser av Samordnarens förslag slaget bedöms kommunerna få bättre förutsättningar i arbetet med det kommunala aktivitetsansvaret. saknades uppgifter i från 109 gymnasieskolor samt 96 komvuxenheter (se tabell 13.2). Rutiner för att samtliga skolenheter ska inrapportera uppgifter kommer att behöva tas fram hos de skolor som inte rappor- terar uppgifter till , vilket kommer att resultera i vissa direkta investeringskostnader. Tidsåtgången och kostnaden för att ansluta sig till kan komma att variera mellan skolorna beroende på deras befintliga rutiner, men bedöms endast innebära en marginell förändring av verksamheten. De skolor Samordnaren har varit i kontakt med och som anslutit sig har dock beskrivit processen som enkel och icke tidskrävande. Den övergripande be- dömningen är således att förslaget inte innebär kostnadsdrivande verksamhetsförändringar för de ej anslutna skolorna. Uppgifter från de 154 folkhögskolorna i behöver också tillföras den natio- nella betygsdatabasen för elever som studerar på allmänna kurser på grundskolenivå och gymnasienivå som kan ge behörighet till vidare studier. Folkhögskolorna rapporterar sådana uppgifter till både och . Rutiner kommer att behöva upp- arbetas för att överföra dessa redan inhämtade uppgifter till UHR. UHR:s enhet som ansvarar för validering av internationella betygs- dokument kommer att behöva upprätta rutiner och avsätta arbetstid för inrapporteringen. Trots att utgör en etablerad nationell betygsdatabas, bedö- mer Samordnaren att det kommer att krävas ett implementerings- stöd från UHR och till berörda aktörer (samtliga skolenheter som berörs av Samordnarens förslag) för att de ska kunna Konsekvenser av Samordnarens förslag rapportera in uppgifter på ett korrekt sätt (se avsnitt 9.3 för en ut- vecklad beskrivning av implementeringsstödet). Samordnaren ser även behov av stöd till kommunerna kring hur de kan använda sig av betygsdatabasen genom tjänsten Kommun- i sitt arbete med det kommunala aktivitetsansvaret. Detta stöd bör ges från , utifrån myndighetens uppdrag att stötta kommunerna enligt 19 § förordningen (2015:1047) om instruktion för . De kostnader som uppstår med anledning av sådant stöd bedöms kunna täckas inom myndighetens ram för be- fintligt uppdrag. UHR har tagit ut en engångsavgift från kommunerna för att lämna ut de uppgifter som finns i , genom den tjänst som heter KommunBeda. Samordnarens förslag är vidare att denna tjänst ska göras avgiftsfri. Om tjänsten blir avgiftsfri bedömer Samordnaren att fler kommuner kommer att hämta ut uppgifter från Kommun- , vilket anses mer effektivt och ändamålsenligt än att exempel- vis överväga riktade statsbidrag för att utveckla kommunernas arbete med aktivitetsansvaret. Förslaget innebär en viss ökad administra- tion men också minskade avgiftsintäkter för UHR. Samordnaren bedömer att UHR därför bör tilldelas statliga medel för att finan- siera den ökade administrationen och intäktsförlusten. I förstudie har UHR uppskattat kostnader- na för att bygga ut till totalt . Att förvalta och driva den utbyggda databasen har beräknats kosta (inklusive avskrivning för utbyggnadskostnaderna), med undantag för första året efter projektets slut, då kostnaden upp- skattats bli . och därefter, när utbyggnaden av är avskriven, uppskattas den årliga kostnaden till (se tabell 13.3). Hela underlaget med kost- nadskalkyl finns att läsa i förstudie.5 5 Se (2018). Förstudie om betygsdatabas för rätten till behörighetsgivande utbildning inom komvux. Konsekvenser av Samordnarens förslag * En investeringskostnad om ingår i de uppskattade årliga driftskostnaderna. Utifrån resultaten av förstudie, förväntas en komplett betygsdatabas få stor positiv inverkan på antagningen till komvux eller annan vuxenutbildning. Förstudien har tagits fram i syfte att genomföra förslagen i propositionen Rätt till behörighetsgivande utbildning inom komvux (prop. 2016/17:5), och Samordnarens för- slag bedöms inte medföra ytterligare kostnader utöver vad som skrivs fram i förstudien. Förslaget förväntas ge kommunerna en minskad administrativ börda genom kortare handläggningstider och enklare ansöknings- förfarande till den kommunala vuxenutbildningen. Inom verksam- heten för det kommunala aktivitetsansvaret förväntas handläggnings- tiderna minska då kommunerna får ett bättre underlag vilka unga som omfattas och således ska kontaktas av verksamheten. Förslaget får direkta ekonomiska konsekvenser för statens bud- get, vilka föreslås belasta Utgiftsområde 16 Utbildning och univer- sitetsforskning, anslag 1:13 Statligt stöd till vuxenutbildning. Ett stärkt stöd från Samordnaren föreslår att ett särskilt återrapporteringskrav gällande aktivitetsansvaret ska föras in i regleringsbrev, med syftet att säkerställa att regeringen på ett tydligare sätt kan följa upp Skol- verkets arbete inom området. Samordnaren lämnar vidare en be- dömning att i större utsträckning ska erbjuda ett imple- menteringsstöd till kommunerna i genomförandet av aktivitetsansvaret (se avsnitt 9.4). ska utöka sina analyser och sin redovis- ning av materialet från kommunernas inrapportering gällande insat- ser till unga inom aktivitetsansvaret. Förslaget och bedömningen syftar sammantaget till att stärka kvaliteten och likvärdigheten i kommunernas genomförande av aktivitetsansvaret. Konsekvenser av Samordnarens förslag Omfattningen av resurserna för Samordnarens bedömning om ett stärkt stöd till kommunerna har beräknats på kostnader som Sam- ordnaren själv har haft under sin utredningstid för att komplettera befintliga arbete att verka som stöd till kommunerna och öka samverkan mellan stat och kommun. Samordnaren har av- satt en helårstjänst för uppdraget och har genom detta kunnat möta 175 kommuner, cirka 8–10 regionala företrädare samt cirka 15 stat- liga myndigheter och nationella aktörer. Utöver detta, har ett antal enkäter och telefonintervjuer till kommuner, samt en enkät till unga inom aktivitetsansvaret genomförts som resulterat i en längre rap- port och ett antal sammanställningar. Detta arbete har sammanlagt bedömts kosta (se tabell 13.4). Samordnarens bedömning kan innebära ett behov av att tillsätta ny personal för genomförandet av uppdraget, men utifrån myndighetens författningsreglerade uppdrag, föreslås kostnaden belasta befintlig budgetram för , Utgiftsområde 16 Utbildning och univer- sitetsforskning, anslag 1:1 . Samma utgiftsområde föreslås belastas när det gäller kostnader för förslaget om införande av ett särskilt återrapporteringskrav gällande det kommunala aktivi- tetsansvaret i myndighetens regleringsbrev. Av bedömningen berörs indirekt samtliga kommuner i form av att de kan få stöd i att förbättra kvaliteten och likvärdigheten i det arbete de gör inom det kommunala aktivitetsansvaret. För de kom- muner som bedriver verksamhet inom aktivitetsansvaret för- väntas Samordnarens bedömning stödja deras fortsatta verksamhets- utveckling och höja kvaliteten och likvärdigheten framöver. För de kommuner som inte har en verksamhet för det kommunala aktivitetsansvaret bedöms stödet från kunna effektivi- sera och förkorta uppbyggnadsfasen. För enskilda som omfattas av det kommunala aktivitetsansvaret innebär Samordnarens bedömning och förslag, indirekt och , att de kan komma att erbjudas ett kvalitativt och likvärdigt stöd oavsett var i landet de bor. Konsekvenser av Samordnarens förslag En långsiktig plan för Skolinspektionens granskning och tillsyn Samordnaren föreslår att ett särskilt återrapporteringskrav ska skrivas in i Skolinspektionens regleringsbrev kring det kommunala aktivitets- ansvaret. Samordnaren lämnar också en bedömning om att Skol- inspektionen ska se över hur myndigheten långsiktigt ska planera och, genom kvalitetsgranskning och tillsyn, följa upp kommuner- nas genomförande av aktivitetsansvaret (se avsnitt 9.5). Det sam- mantagna syftet med förslaget och bedömningen är att säkerställa en långsiktig nationell strategi för hur kommunernas arbete ska grans- kas och hur framtida tillsyn ska ske. Detta bör bidra till att synlig- göra utvecklingsområden för kommunerna och därigenom stärka kvaliteten och likvärdigheten i framtida arbete med aktivitetsansva- ret. Den uppföljning och granskning som Skolinspektionen före- slås utföra, förväntas medföra att kommuner får ett förbättrat stöd i sin verksamhetsutveckling och därigenom kan höja kvaliteten och likvärdigheten i aktivitetsansvaret. För den enskilde som omfattas av ansvaret innebär Samordnarens förslag att unga ska kunna erbjuds ett kvalitativt och likvärdigt stöd, oavsett var i landet de bor. Varken förslaget eller bedömningen förväntas innebära behov av nya resurser i form av personal, utan snarare en viss omfördel- ning av arbetsuppgifter, vilket beräknas innebära marginella kost- nader för myndigheten. Eventuella kostnader föreslås därför tas inom befintlig budgetram för Skolinspektionen och därvid belasta Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning, anslag 1:2 . Förstudie om lokal och nationell uppföljning av frånvaro i grund- och gymnasieskola Samordnaren föreslår att ges i uppdrag att genomföra en förstudie i syfte att inrätta ett system för inrapportering och redo- visning av nationell statistik över frånvaro för grundskola, gym- nasieskola och motsvarande skolformer (se avsnitt 10.1). Förslagets syfte är att förbättra möjligheterna att få en översiktlig bild av från- varons omfattning på lokal, regional och nationell nivå, och på så sätt stödja ett systematiskt utvecklingsarbete inom detta område. Konsekvenser av Samordnarens förslag Att genomföra förstudien innebär en kostnad för staten genom att kommer att ansvara för och genomföra förstudien. Representanter från skolhuvudmännen förväntas delta i olika typer av aktiviteter under förstudien, vilket bedöms medföra ringa kost- nader. kostnader är uppskattade utifrån upp- gifter om kostnader från en tidigare förstudie om betygsdatabas för registrering av betyg och gymnasieexamen. Arbetsinsatsen krävde då 1,7 helårstjänster. Samordnaren bedömer att det föreslagna upp- draget kräver en något större insats. I kostnadsberäkningen utgår Samordnaren från antagandet att kan komma att behöva engagera två helårstjänster till en kostnad om (se tabell 13.5). Förslaget får direkta konsekvenser för statens budget, och förslås belasta Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning, an- slag 1:13 Statligt stöd till vuxenutbildning. De långsiktiga samhälls- ekonomiska effekterna av förslaget är svåra att bedöma med exakt- het då dessa är starkt beroende av resultaten från den föreslagna för- studien som uppdras att genomföra. erfaren- heter av systematisk uppföljning av elevfrånvaro har, tillsammans med insatser att förebygga avhopp, visat positiva effekter för ande- len som avslutar sin utbildning. En jämförbar och systematisk stati- stik kan stärka möjligheterna för forskning och förutsättningarna till tidiga insatser. Avslutande vägledningssamtal för elever som avslutar gymnasiet eller utan examen Samordnaren föreslår att det ska införas en skyldighet för rektorer för gymnasieskolan respektive gymnasiesärskolan att se till att elever, som riskerar att avsluta sin utbildning utan att fullfölja den samt Konsekvenser av Samordnarens förslag elever som riskerar att slutföra sin utbildning på ett nationellt gym- nasieprogram utan att erhålla gymnasieexamen, erbjuds ett avslutande vägledningssamtal (se avsnitt 10.2). Det föreslagna väglednings- samtalet syftar till att ge elever som riskerar att avsluta sin utbild- ning utan att fullfölja den, ett bättre stöd och bättre kunskap så att fler av dem kan slutföra en utbildning på gymnasial nivå. De som direkt påverkas av förslaget är rektorer för kommunala och enskilda skolhuvudmän, lärare och annan skolpersonal i de fall då rektor delegerar ansvaret att hålla i samtalet samt elever och vård- nadshavare. Rektorns ansvar för elever som lämnar gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan med ofullständiga studieresultat eller utan exa- men stärks, vilket förväntas bidra till att skolhuvudmännens syste- matiska kvalitetsarbete för elevers fullföljda studier också förbättras genom tydligare rutiner och arbete kring utskrivningen av elever från skolan. Av de 110 000 elever som började gymnasieskolan 2011 utgjorde elevgruppen med ofullständiga studier till antalet cirka 32 500 ele- ver. Antalet elever med ofullständiga studier antas dock komma att variera framöver beroende på att elevkullarna varierar i storlek . Skolans rektorer kommer att behöva erbjuda och själva, eller genom delegering till annan personal, ansvara för genomföran- det av samtal med av de på skolan inskrivna elever- na. En stor del av samtalen kommer sannolikt att genomföras sent , med elever i årskurs 3, då en förhållandevis stor grupp elever slutar gymnasieskolan med ett studiebevis i stället för en examen. Antalet elever som en rektor på gymnasiet i genomsnitt hade ansvar för varierade mellan 254 elever till 277 elever mellan läs- åren 2009/2010 och 2016/2017.6 I denna beräkning inkluderades även elever på introduktionsprogram (IM). Spridningen i antalet elever som rektorerna i gymnasieskolan ansvarar för är stor. Den som ansvarade för flest elever i gymnasieskolan var en rek- tor hos en offentlig huvudman som ansvarade för 2 300 elever. Motsvarande antal bland rektorer hos enskilda huvudmän var drygt 1 000 elever.7 6Skolverkets officiella statistik. 7Skolverket (2015). Beskrivande data 2015. Konsekvenser av Samordnarens förslag Utgår man ifrån antagandet att antalet elever som en rektor har i genomsnitt per läsår och att av dessa har ofullständiga studieresultat, innebär det att en rektor i genomsnitt kan komma att behöva koordinera, delegera, alternativt själv hålla i maximalt om- kring 75–85 vägledningssamtal per läsår.8 Arbetsbelastningen kom- mer dock att vara mycket ojämnt fördelad mellan olika rektorer.9 För att kunna uppskatta de samhällsekonomiska konsekvenserna av att införa avslutande vägledningssamtal har Samordnaren använt sig av en beräkningsmodell som (Ramböll) har utvecklat.10 Modellen utgår från antagandet att det innan införandet av samtalen finns tre möjligheter för en elev som påbörjat11 gymnasieskolan: 1.att slutföra gymnasiet på tre år 2.att slutföra gymnasiet (i gymnasieskolan, på kom- vux eller inom folkhögskolan)12 3.att inte slutföra gymnasiet. Därefter antas att ett vägledningssamtal med en elev som riskerar att avsluta gymnasiet på marginalen kan medföra tre typer av beteendeförändringar, nämligen att: 1.Eleven tar gymnasieexamen (inom gymnasieskolan, vid komvux eller inom folkhögskolan) än vad som annars hade varit fallet. 2.En elev som annars inte hade slutfört studierna med en gymnasie- examen gör det. 8Räknat på att planering och genomförande av ett vägledningssamtal tar multipli- cerat med 80 samtal, uppstår en administrativ börda sammantagen för rektor och/eller annan skolpersonal om motsvarande . 9Uppskattning av arbetsbelastningen kopplad till genomförande av cirka 75–80 väglednings- samtal bör dock i praktiken kunna ställas i relation de utvecklingssamtal som elever har rätt till minst en gång per termin enligt skollagen, vilket innebär att samtal ska kunna hållas med samtliga elever under terminen. 10Modellen bygger delvis på , L. & Sandaji, N. (2017). Samhällsförlusten av skolmisslyckande och värdet av att rädda fler i varje årskull. 11Så gott som alla ungdomar () påbörjar gymnasiet. 12Statistik från SCB, framtagen av Dua 2016, för den årskull som påbörjade gymnasiet 2005 (födda ) visar att ungefär 6 av 10 fullföljer sin gymnasieutbildning innan de fyllt (). De flesta av dem som inte fullföljt kompletterar sin gymnasieutbildning innan de fyller . Sammantaget hade av de som föddes fullföljt gymnasiet vid Se SOU 2017:19 Uppdrag: samverkan – steg på vägen mot fördjupad lokal samverkan för unga arbetslösa. Konsekvenser av Samordnarens förslag 3.En elev som bestämmer sig för att hoppa av får bättre informa- tion om det kommunala aktivitetsansvaret och vart hon eller han kan vända sig för att öka sin chans att komma i sysselsättning. Varje typ av förändring innebär att eleven ökar sina möjligheter att komma i förvärvsarbete och erhålla högre lön. Med hjälp av förvärvs- och lönestatistik för personer med olika utbildningsnivå har framtida inkomster uppskattats över en tioårsperiod.13 Inkoms- ten fördelas sedan mellan aktörerna utifrån vilka skatteintäkter de förväntas få. Det är dock svårt att bedöma hur många elever som kommer att göra vilka beteendeförändringar, därför redovisas i ta- bell 13.6 uppskattade intäkter för en av varje typ av beteendeföränd- ring som samtalen skulle kunna leda till. * Rambölls beräkning baseras på antagandet att denna förändring innebär att eleven i genomsnitt förkortar tiden för examen med i förhållande till vad som annars hade varit fallet. När denna grupp tagit gymnasieexamen ökar deras förväntade förvärvsfrekvens och medellön relativt till de med förgymnasial utbildning. Detsamma gäller gruppen som annars inte tagit gymnasieexamen. Beräkningen baseras på en samlad bedömning utifrån tillgänglig statistik och intervjuer med relevanta aktörer, bland annat repre- sentanter från skolor och experter inom förebyggande insatser för studieavbrott. Resultatet av respektive förändring är en jämförelse mot vad som annars hade skett, dvs. om inget avslutande vägled- ningssamtal genomförts. Utgångspunkten är att det är en rela- 13 Det är osäkert att uppskatta kostnaderna och nyttorna över en längre tidsperiod. Att hålla analysen till en tioårsperiod innebär dock sannolikt att den samlade samhällsekonomiska nyttan av förslaget underskattas. Konsekvenser av Samordnarens förslag tivt stor andel elever som inte har fullföljt gymnasiet (27–), men att desto fler gör det innan de fyllt (då inte har fullföljt gymnasiet). När dessa elever full- följer gymnasieexamen varierar, vilket kan bero på antal kvarstående kurser innan examen, situationen på arbetsmarknaden, studiemoti- vation m.m. I modellen har därför antagits att förändring (1) inne- bär att elever som annars fullföljt gymnasieexamen mellan 2–efter deras ordinarie studietid, gör så snabbare än utan ett avslutande vägledningssamtal. För förändring (2) antas att elever, som annars inte tagit gymnasieexamen gör det efter efter deras ordinarie studietid. Förändring (3) inne- bär att elever som avslutar gymnasiet får bättre information om hur de kan komma i förvärvsarbete än vad de hade haft om de inte fått ta del av det avslutande vägledningssamtalet. De förväntade kostnaderna för vägledningssamtalen har upp- skattats utifrån antagandet att samtalen i genomsnitt kommer att ta att planera och genomföra. I den genomsnittliga uppskattningen ingår att en del samtal kommer att utebli eller er- sättas med skriftlig information till individen, medan andra samtal kommer kräva omfattande förberedelser eller tillkommande kostna- der för exempelvis tolk. Det är även troligt att vägledningssamtalen inte kommer att behöva ta så mycket tid i anspråk som Samordna- ren har uppskattat. Kommunerna kommer att belastas med de största kostnaderna eftersom de är huvudmän för av landets gymnasieskolor och av eleverna går i kommunalägda skolor. Detta inne- bär att det kan antas att kommunala huvudmän kan komma att be- höva hålla i drygt 30 00014 samtal . Kostnaderna uppskattas då till årligen.15