sou · H6B324 · 2018-03-27 00:00:00 — Ersättningen var på samma nivå som arbetslöshetsersättningen. När UBS fasades ut ersattes det av ett kommunalt rekryteringsbidrag som var inriktat på dem med allra lägst motivation och kortast utbildning.34 Rekryteringsbidraget finns , däremot finns det likheter mellan rekryterings- bidraget och studiestartsstödet som infördes , se avsnitt 4.5.2. 32SOU 1996 :90, s. 29 ff. 33SOU 1996:90, s. 33. Det totala antalet studerande i åldrarna 35–var knappt 200 000, varav var kvinnor och var män. Det var få studerande som var eller äldre, både bland kvinnor och bland män, även om antalet kvinnor som var som ägnade sig åt övriga studier var nära 2 000. Se figurerna 4.1 och 4.2. 1 685 3 674 Kommunernas vuxenutbildning består av vuxenutbildning (komvux) innefattandes utbildning i svenska för invandrare (sfi) och särskild utbildning för vuxna (särvux). Både komvux och särvux finns på grundläggande nivå, motsvarande grundskole- och gymnasial nivå. Komvux på gymnasial nivå består av kurser som är samma som i gymnasieskolan, såväl teoretiska som yrkeskurser. Målet för komvux är enligt skollagen att vuxna ska stödjas och stimuleras i sitt lärande. De studerande ska ges möjlighet att utveckla sina kunskaper och sin kompetens i syfte att stärka sin ställning i arbets- och samhällslivet samt att främja sin personliga utveckling. Utgångspunkten för utbild- ningen ska vara den enskildas behov och förutsättningar. Studier inom teoretiska områden genomförs ofta för behörighet till högre studier. Teoretiska studier förväntas för den studerande leda till arbe- te på samma sätt som studier av yrkeskurser. och högskolor omfattar utbildning och forskning vid statliga universitet och högskolor som omfattas av högskolelagen (1992:1434) samt utbildning och forskning vid enskil- da utbildningsanordnare som har tillstånd att utfärda examina enligt lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda examina. Det finns 15 statliga universitet och 16 statliga hög- skolor. Därutöver finns det enskilda utbildningsanordnare. Målet för verksamhetsområdet är att utbildning och forskning vid universitet och högskolor ska hålla en internationellt sett hög kvalitet och bedri- vas effektivt.35 Till området eftergymnasial yrkesutbildning i statsbudgeten hör utbildningar samt utbildningar som bedrivs med stöd av förordningen (2013:871) om stöd för konst- och kulturut- bildningar och vissa andra utbildningar. Här ingår också utbildningar som fortfarande bedrivs med stöd av den numera upphävda förord- ningen (2000:521) om statligt stöd till kompletterande utbildningar. Målen för finns i lagen (2009:128) om yrkeshög- skolan och förordningen (2009:130) om . Det ska inom säkerställas att eftergymnasiala yrkesutbild- ningar som svarar mot arbetslivets behov kommer till stånd, att sta- tens stöd fördelas effektivt, att utbildningarna håller hög kvalitet och att behovet av eftergymnasiala yrkesutbildningar inom smala yrkes- områden som avses leda till förvärvsarbete för de studerande eller till en ny nivå inom deras yrke tillgodoses. Utbildningarna ska vidare bidra till att bryta traditioner i fråga om könsbundna utbildnings- och yrkesval.36 2017/18:1 UO 16. 2017/18:1 UO 16. 4.5.2Satsningar på ökad rekrytering till vuxenutbildning, högre utbildning m.m. påbörjade regeringen satsningen på ett kunskapslyft. innebär framför allt satsningar på nya utbildnings- platser inom yrkesinriktad vuxenutbildning, folkhög- skolan, , universitet och högskola men också andra reformer. En sådan reform är rättigheten till behörighetsgivande stu- dier inom vuxenutbildning som trädde i kraft . En annan är införandet av regionalt yrkesvux. Ytterligare en reform som föreslås i budgetpropositionen är ett statsbidrag till etablering och utbyggnad av lärcentrum. Genomförda reformer och pågående arbete inom studiestödssystemet med koppling till studerande inom vuxenutbildning infördes studiestartsstödet.37 Syftet med studie- startsstödet är att öka rekryteringen till studier bland arbetslösa personer med stort utbildningsbehov för att stärka deras möjlig- heter att etablera sig på arbetsmarknaden. är det arbetslösa personer med stort utbildningsbehov som kan ha rätt till studiestartsstödet. Enligt budgetpropositionen 2018 har regeringen för avsikt att se över genomförbarheten och ändamåls- enligheten i att vidga stödet till att omfatta även kortutbildade lång- tidssjukskrivna med stort utbildningsbehov. Regeringen avser också att införa en möjlighet för personer att, vid särskilda skäl, kunna vara deltidssjukskrivna med en heltids- ersättning inom studiemedelssystemet . Förändringen är i linje med det förslag som presenterades i betän- kandet Mer trygghet och bättre försäkring (SOU 2015:21). Att införa en generell möjlighet till deltidssjukskrivning vid studier behö- ver enligt regeringen utredas ytterligare. Regeringen har därför tillsatt en utredning som ska titta på bland annat detta.38 Dessutom föreslår regeringen i budgetpropositionen att studie- medlens totalbelopp ska höjas . 37Lagen (2017:527) om studiestartsstöd. 38Se vidare dir. 2017:80. innebär att bidragsdelen inom studiemedlen höjs med cirka 300 kro- nor per studiemånad. Med den ordinarie prisbasbeloppsjusteringen förväntas studiemedlens totalbelopp (bidrag och lån) bli per studiemånad.39 Omfattande satsningar på vuxenstuderande Regeringen bedömer att antalet vuxna studerande på gymnasial nivå kommer att öka . Ett skäl är det stora antalet nyanlända som kom till . Ett annat skäl är den satsning på gymnasiekompetens bland vuxna som har genomförts i form av att en rätt till behörighetsgivande utbildning inom komvux. Mer än hälften av studiemedelstagarna () är . Av studerande vid komvux uppbär studiemedel och bland högskolestuderande är det som uppbär studiemedel i någon form. Att en lägre andel uppbär studiemedel vid komvux för- delvis av att många studerar på deltid och sannolikt har andra försörjningskällor.40 I budgetpropositionen föreslår regeringen satsningar på i form av fler utbildningsplatser inom regionalt yrkes- vux, , folkhögskolan samt ökade resurser till univer- sitet och högskolor. Regeringen tillför i budgeten 2018 medel för omkring 18 000 ytterligare platser inom . 2021 omfat- tar totalt drygt 93 000 platser.41 Satsningarna är omfat- tande och en utmaning blir att fylla platserna med studerande . Här redovisas resultat från ett antal studier av effekter av vuxen- utbildning. De flesta bygger på effekter för arbetslösa som studerar. Vi har inte hittat några som bygger på effekter av omställning , det vill säga effekter av att personer som är i arbete studerar. 2017/18:1 UO 15. 2017/18:1 UO 15. 2017/18:1. Det första 1997–2002 Kunskapslyftet42 var en satsning på vuxenutbildning – 2002. innebar att arbetslösa med kort utbildning kunde välja teoretiska studier med ett särskilt bidrag motsvarande arbetslöshetsersättning. Resultat som presenterades i en studie från marknadspolitisk utvärdering (IFAU) och som avsåg effekter för deltagare i början av (1997 och 1998) tydde på att deltagande män fick arbete i högre utsträckning än de som inte deltog. Däremot verkar utbildningen inte ha lett till högre lön. För deltagande kvinnor fanns inga effekter på vare sig sannolikheten att få ett arbete eller på inkomsten. Resultatet kan bero på att männen i högre utsträckning än kvinnorna läste kurser som värderades på arbetsmarknaden, men det kan också ha varit konjunkturen som på- verkade kvinnor och män olika. Studien innehöll även en analys av påverkan på arbetsmarknaden som helhet (jämviktseffekten) och resultatet tydde på att det varit en undanträngning av yrken med krav på kort utbildning.43 I en större studie av både individeffekter och jämviktseffekter av fann forskarna att effekterna för deltagarna var posi- tiva. Effekterna var ännu större när man tog hänsyn till att arbets- marknaden förändrades som en följd av . Satsningen innebar att fler arbetsgivare efterfrågade gymnasieutbildade, vilket gynnade deltagare som fick gymnasiekompetens inom kunskaps- lyftet.44 I en annan, nyare, studie från IFAU studerades särskilt kortut- bildade kvinnor som relativt hade varit föräldralediga och som var arbetslösa eller utanför arbetskraften när de påbörjade utbildning inom . Resultaten visade att komvuxdeltagarna fick både högre sysselsättning och högre löneinkomster än jämför- bara individer som inte deltog. var sysselsättningsgraden högre än jämförbara kvinnors sysselsättningsgrad och de 42Ej att förväxla med det nuvarande , som är ett sammanfattande begrepp för regeringens satsningar på fler utbildningsplatser, att rekrytera fler till studier inom vuxen- utbildning, högre utbildning och annan utbildning för vuxna. 43Albrecht m.fl. (2004). 44Albrecht m.fl. (2004). kortsiktiga kostnaderna under och direkt efter utbildningstiden väg- des med råge upp av en högre livsinkomst på längre sikt.45 Är yrkesinriktad vuxenutbildning bättre än generell (teoretisk)? Från forskarhåll och även från politiskt håll hävdas det ofta att inriktningen på vuxenutbildning bör vara yrkesinriktad och gärna arbetsplatsnära för att på bästa sätt underlätta återgång i arbete för arbetslösa. Men generell (teoretisk) utbildning kan öka flexibiliteten inför förändringar på arbetsmarknaden. Teoretiskt är det därför möj- ligt att generell utbildning kan vara bättre på jämfört med yrkesutbildning, åtminstone för vissa grupper. En studie från IFAU har jämfört generell (teoretisk) och yrkesinriktad utbildning för vuxna för att se om det alltid stämmer att yrkesinriktad utbildning fungerar bäst. I studien jämfördes arbets- inkomster –2010 för individer som 1997 deltog i program med yrkesinriktad respektive teoretisk utbildning på gymnasienivå (kom- vux). Resultaten visade att efter fem till var det mycket riktigt yrkesutbildningen som var mest effektiv. Men hade olika grupper olika relativa effekter. Bland kortutbildade kvinnor var effekterna efter 10–större för generell utbildning jämfört med för yrkesutbildning. För andra var resultaten antingen ickesignifi- kanta eller till yrkesutbildningens fördel.46 Slutsatsen är att även generell utbildning kan vara väl motiverad i ett omställningsperspektiv, åtminstone för vissa grupper. Avkastning på utbildning för äldre Den tid en person har kvar i arbetslivet efter det att utbildningen är klar har direkt påverkan på om utbildningsinvesteringen lönar sig rent ekonomiskt eller inte. Utöver antalet år i arbetslivet spelar även san- nolikheten att vara sysselsatt och lönen roll för hur stor avkastningen på utbildning för en äldre person blir. Observera att utbildning också kan bidra med helt andra värden än de som går att mäta i pengar, men här är fokus på de rent ekonomiska konsekvenserna av utbildning. 45Bergemann och van den (2014). 46Stenberg och (2014). Det finns ett fåtal studier som undersöker effekterna av studier specifikt för äldre. Mayhew och Rijkers (2004) drar utifrån framför allt erfarenheter från slutsatsen att utbildning riktad till äldre (personer ) arbetslösa troligen har en begränsad effekt på chansen att få ett jobb. I en menar författarna dock att det är rimligt att det finns en viss positiv individeffekt också för äldre som deltar i ut- bildning, även om hänsyn tas till att den tid som utbildningen kan ge utdelning för individen blir kortare ju äldre personen är. Samhälls- ekonomiskt kan det vara mer tveksamt om det lönar sig att satsa på utbildning för äldre. Enligt IFAU:s rapport är det utifrån forskningen troligt att avkastningen på åtgärderna maximeras om de sätts in tidigt, är yrkesinriktade och om de sker på eller nära arbetsplatserna.47 I uppföljning av sysselsättning efter avslutade studier inom vuxenutbildning (komvux) konstaterar att yrkesinriktade utbildningar inom komvux rent generellt genererar ett bra utfall när man ser till arbetsmarknadsetablering, såväl bland utrikesfödda som bland svenskfödda elever.48 Av uppföljningen framgår att sysselsättningen efter studierna varierade beroende på studiernas inriktning och omfattning. De som huvudsakligen hade läst teoretiska kurser var i lägst utsträckning etablerade på arbetsmarknaden. De studerade i stället vidare på uni- versitet och högskola i högst utsträckning. För de som hade läst yrkeskurser och i synnerhet mot en specifik yrkesinriktad utbildning var det tvärtom. Efter studierna befann de sig i större grad på arbets- marknaden och läste i mycket liten utsträckning vidare. Av de som hade läst en yrkesutbildning motsvarande eller längre hade hälften en etablerad ställning på arbetsmarknaden efter studierna. Om även andelen med osäker eller svag ställning räk- nas med var det som hade en anknytning till arbetsmark- naden. Motsvarande andel för de som hade läst en kortare yrkesut- bildning (6–12 månader) var . Även vid beaktande av syssel- sättningen året närmast före yrkesstudierna visar resultaten enligt på en relativt god arbetsmarknadsetablering i vid bemär- kelse oavsett tidigare sysselsättning. Det var dock betydligt vanligare 47Eriksson m.fl. (2017), s. 72 och s. 104 f. 48Skolverket (2017), s. 42. för dem som redan var etablerade innan yrkesstudierna att vara det även efteråt.49 4.6Exempel på förslag för livslångt lärande Frågan om livslångt lärande och kompetensutveckling senare i livet är en återkommande fråga. Nedan ges några exempel på detta. 4.6.1Översyn av lag (2013:948) om stöd vid korttidsarbete50 Korttidsarbete innebär mycket kortfattat att arbetstagarens arbetstid och lön tillfälligt minskar och kan användas av företag när efterfrågan i ekonomin faller kraftigt. Arbetsgivare, arbetstagare och staten delar på kostnaderna för korttidsarbetet. Syftet är att hålla sysselsättningen uppe vid allvarliga kriser genom att göra det möjligt för företag att behålla arbetskraft i stället för att genomföra uppsägningar. Statligt subventionerat korttidsarbete till- lämpas som längst när det råder en synnerligen djup lågkonjunktur eller det är sannolikt att en sådan lågkonjunktur är nära förestående. Det är regeringen som får meddela föreskrifter om att stöd vid korttidsarbete ska lämnas. beslutade regeringen att tillsätta en utredning som ska se över det statliga stödet vid korttidsarbete. Utredaren ska bland annat analysera om det finns behov av att koppla ihop systemet med åtgärder som till exempel validering, utbildning eller annan kom- petensutveckling för de arbetstagare som deltar i korttidsarbete. Den första delen av uppdraget, som rör ett mer konkurrenskraftigt system för stöd vid korttidsarbete, ska redovisas . Den andra delen som handlar om validering, utbildning och annan kompetensutveckling ska redovisas . 49Skolverket (2017). 50Se vidare Ds 2012:59. 4.6.2Regeringens analysgrupp Arbetet i framtidens förslag om kompetensförsäkring Regeringens analysgrupp för Arbetet föreslog 2016 att det borde tillsättas en utredning som skulle ta fram ett konkret förslag på en kompetensförsäkring. Analysgruppen menade att det saknas nödvändiga verktyg som ger alla människor som har ett arbete verkliga möjligheter att använda det utbildningsutbud som finns. Verktygen skulle både innefatta möjligheter till vägledning och rådgivning och bättre ekonomiska förutsättningar att ta del av kom- petensutvecklande aktiviteter mitt i yrkeslivet. Förslaget riktade sig till personer som har arbete, oavsett om man var anställd eller egen företagare. Analysgruppen såg tre huvudsakliga delar fram- för sig: Analysgruppens förslag byggde på att arbetsmarknadens parter skulle involveras och ta stort ansvar för konstruktionen av modellen för livslångt lärande.52 4.6.3Sacos förslag om vägar till ny kunskap kom 2017 med rapporten till ny kunskap. Syftet med rapporten är att kartlägga utbudet av utbildning i och granska hur de som är högskoleutbildade kan finansiera ytterligare studier senare i livet. föreslår ett antal åtgärder för hur dagens system kan förbätt- ras. Bland annat att det behövs en större mångfald i utbudet av utbildningar och där förslaget att spetsas med pro- gram och kurser även för personer med högskoleutbildning är en del. En annan fråga som lyfts är hur äldre högskoleutbildade i behov av kompetensutveckling ska kunna antas på enstaka kurser på avancerad nivå. 52 Arbetet (2016a). Utöver att det måste finnas ett kursutbud som stämmer överens med de behov som finns krävs också enligt en möjlighet för individen att finansiera sina studier. Finansieringsförslag som enligt bör utredas är om studiemedelsystemet bör utvidgas för de som är äldre, om det ska bli tillåtet att studera i större omfattning och ha rätt till arbetslöshetsersättning och om heltidsstudier med aktivitetsstöd ska gälla fler personer än det gör . För perso- ner som är sysselsatta tar upp löneväxling till kompetens- utveckling som ett förslag. Antingen i form av ett bruttolöneavdrag som vid pensionsavsättningar , eller som ett avdragsgillt indi- viduellt sparande för kompetensutveckling. Ett ytterligare förslag är att ge arbetsgivarna skattelättnader för satsningar på personalutbild- ning. Avslutningsvis lyfter att det behövs bra och effektiv vali- dering av yrkeskunskaper på nationell nivå och att det också behövs kvalificerad yrkes- och utbildningsvägledning för högskoleutbildade äldre personer.53 4.6.4Akademikerförbundet förslag om valideringsår presenterade 2013 ett förslag om valider- ingsår. Syftet med det föreslagna valideringsåret är att ge utlands- födda med utländsk examen möjlighet att kunna validera och vid behov komplettera sin utbildning. Inspiration till den tekniska konstruktionen i förslaget hämtades från friårsmodellen. Ett villkor för rätt till valideringsår utifrån för- slaget är att en valideringsplan ska godkännas av en myndighet som en heltidsverksamhet . En möjlighet till tjänst- ledighet från arbetsgivaren är också en förutsättning och enligt förslaget är det önskvärt att en vikarie ersätter . I förslaget ingår även att det ska finnas en så kallad etableringslots som stöttar den som validerar sin kompetens. Tillgång till relevanta kurser för komplettering är en förutsättning för att det ska fungera och här tänker sig att högre utbildning ska bereda plats åt de som antas till valider- ingsåret och eventuellt också att Arbetsförmedlingen kan upphandla platser på relevanta kurser. 53 (2017b). I rapporten uppskattade att det 2013 fanns omkring 100 000 högutbildade akademiker som hade ett arbete som inte krävde akademisk utbildning, omkring 20 000 av dessa uppskattades vara samhällsvetare.54 4.7Exempel på tidigare modeller för stöd till omställning i tid Tanken om förebyggande arbetsmarknadspolitik är långt från ny. Här ges ett par exempel på modeller. lanserade försäkringsbolaget en ny produkt: Kom- petensförsäkring. Den var utformad som en kapitalförsäkring med tre parter: Försäkringsbolaget, arbetsgivaren och den anställda. Arbets- givaren och arbetstagare tecknade varsitt konto hos försäkrings- bolaget. Sedan tecknades ett avtal om att maximalt av lönen från vardera arbetsgivare och arbetstagare fick sättas in på respektive konto. Behållningen på de båda kontona kunde sedan användas när den anställda var ledig för kompetenshöjande åtgärder. Om arbets- tagaren lämnade anställningen fick hen behålla de pengar som satts in på det egna kontot. För att få del av arbetsgivarens insättning var för- utsättningen deltagande i utbildning som uppfyllde villkoren i avtalet med arbetsgivaren, uppsägning på grund av arbetsbrist eller dödsfall. Den stora skillnaden jämfört med IKS-modellen (nedan) var att arbetsgivaren gavs inflytande över användningen av kompetensmed- len.55 I en utvärdering som gjordes av bedömdes erfarenheterna som övervägande positiva.56 54Akademikerförbundet (2013). 55Ericson (2002). 56Hansson och Färm (2002). Mot bakgrund av behovet av kompetensutveckling löpande under arbetslivet tillsatte regeringen en utredning för att utforma ett statligt stöd för individuell kompetensutveckling. Syftet var att skapa incitament för individen att frivilligt avsätta en del av sin inkomst till framtida kompetensutveckling. Detta skulle åstadkommas med hjälp av skattelättnader och subventioner och även genom att arbetsgivare fick reducerade arbetsgivaravgifter för pengar som sattes av på kom- petenskonton. Målet var att hela arbetskraften skulle ha ett eget kompetenskonto och att systemet skulle fungera som ett komplement till befintlig vuxenutbildning. Deltagandet skulle enligt förslaget vara frivilligt och tolkningen av vad som var kompetenshöjande insatser skulle vara generös. Arbets- givarens medverkan skulle inte krävas, däremot såg utredningen det som önskvärt att det generella systemet kompletterades med avtal och överenskommelser som innebar att arbetsgivarna medverkade.57 Förslaget mötte kritik. Bland annat befarade LO att det skulle ge negativa fördelningseffekter eftersom högavlönade skulle kunna sätta av mer pengar. varnade för hobbyutbildning om arbetsgivarna inte skulle få ha något att säga till om kring innehållet i kompetensutvecklingen.58 kom regeringens proposition Ett system för indi- viduell kompetensutveckling som innehöll en omarbetad variant av utredningens förslag. Subventionerna på sparandet slopades och arbetstagaren skulle kunna flytta pengarna på kontot utan straff- avgifter. Subventionen flyttades i stället till att göra uttaget vid kompetenshöjande åtgärder mer förmånligt.59 I samband med en inledande skatteväxling 2000 avsattes 1,15 mil- jarder kronor för ett system med individuell kompetensut- veckling, IKU. När den dåvarande regeringen valde att avsluta upp- byggnaden av kompetenskontona budgetproposition moti- verades det med att det trots betydande ansträngningar inte hade gått att konstruera ett tillfredsställande system för kompetenssparande som fått brett stöd hos arbetsmarknadens parter. 58Ericson (2002). 2001/02:175. Den dåvarande regeringens uppfattning var dock att det fortfa- rande var prioriterat att genomföra åtgärder som ökar möjligheterna till ett livslångt lärande och därför avsattes en del av medlen i syste- met till kompetensutveckling för personal som arbetar med vård och omsorg av äldre (2005 och 2006 och 2007). Möjligheterna till studiemedel för äldre förbättrades från , vilket innebar ökade resurser om 100 mil- joner kronor 2006 och . Resterande medel som 2000 avsattes för IKS föreslogs återgå till den gröna skatteväxlingen. De medel som hämtades in till syste- met från energiskattehöjningar användes som delfinansiering av den slopade arvs- och gåvoskatten.60 4.7.2Utbildningsvikariat i två omgångar Den arbetsmarknadspolitiska åtgärden utbildningsvikariat infördes första gången och innebar att utbildning av en anställd kom- binerades med en vikariatsanställning av en arbetslös som arbetsgivaren fick ett bidrag till kostnaden för vikarien.61 Tanken var bland annat att Arbetsförmedlingen skulle få ökade möjligheter att ordna fram vikariat åt arbetslösa för att ge dem värdefull arbetslivs- erfarenhet.62 Från början var den ekonomiska stimulansen för arbetsgivaren utformad som ett avdrag från arbetsgivaravgiften. infördes också en möjlighet för bidrag till arbetsgivare med högst fyra anställ- da.63 I budgetpropositionen 1994/95 konstaterades att utbildnings- vikariaten alltsedan de infördes /92 i störst utsträck- ning beviljats offentliga arbetsgivare. Under /94 del- tog cirka 11 600 personer i snitt i utbildningsvikariat och cirka 40 000 personer deltog under budgetåret som helhet. Av dem som påbörjade utbildningsvikariat /94 var kvinnor.64 2004/05:1. 61Förordning (1995:714) om utbildningsvikariat. 62Sacklén (2002). 63Förordning (1995:714) om utbildningsvikariat. 1994/95:100 bil. 11, s. 65 f. Regeringen ansåg i propositionen En effektivare arbets- marknadspolitik m.m. att utbildningsvikariaten var en smidig åtgärd som visat sig vara mycket effektiv för att höja kompetensen hos an- ställda, men att de dessvärre inte kunnat utnyttjas av småföretag eftersom dessa ofta hade alltför låga utgifter för arbetsgivaravgifter för att kunna utnyttja avdragsmöjligheten fullt ut.