sou · H6B328 · 2018-04-03 00:00:00 — Utifrån MSB:s underlag till utredningen, bedömer utredningen att övergångskostnaderna för att genomföra analysen kommer att uppgå till fördelat . Vilka kostnader som kan uppkomma som en följd av analysen är inte möjligt att uppskatta. Det torde dock komma att handla om kostnader för högre krav på inbrottsskydd, särskilda lösningar för samverkan med Försvarsmakten (som kräver särskilt skydd av lokaler och tekniskt stöd), alternativa platser med för- stärkt skydd (men utrustade med i huvudsak samma teknik som ordinarie platser), flervägsförbindelser till alarmeringscentralerna, Verksamhetsmässiga, personella och ekonomiska konsekvenser samt finansiering behov av klassning av personal liksom av den information som han- teras i lösningen. Utredningen anser att behovet av skydd och robusthet bör relateras till behovet av färre och större SOS-centraler. Med ett minskat antal centraler följer troligen en viss besparing i lokalkost- nad, som anpassningar för skydd och robusthet behöver göras av de lokaler som ska användas. De möjliga besparingar som kan göras genom färre antal centraler, antas inte motsvaras av de kostnadsökningar som kan bli följden av ett arbete för att säker- ställa robusthet och skydd för den nationella alarmeringsfunk- tionen i hela hotskalan. Utredningen har föreslagit att den regionala organiseringen av den nationella alarmeringsfunktionen på bör anpassas efter förslagen i och För- svarsberedningens förslag, som innebär en organisering i sex eller sju regioner över landet. I en ändrad regional indelning inryms kostnader för avveckling och omstrukturering av regionala larmcentraler. Utöver avveckling av lokaler kan det behövas anpassning och eventuell nyetablering av centraler. Därutöver uppkommer personalkostnader i samband med omställningen: avveckling, rekrytering, samt kostnader för dubbel bemanning . Även omställning av central admini- stration kan krävas. har SOS Alarm runt 200 operatörsplatser för cirka 600 operatörer. Den årliga driftskostnaden för varje operatörsplats är, inklusive lokalkostnaden, . Utöver detta kostar driften av tekniken omkring 400 000 per operatörsplats (då ingår kostnad för infrastruktur). Givet att ingen ny teknik behöver utvecklas och att lokalerna inte behöver byggas om samt att befintlig infrastruktur kan behållas, har SOS Alarm beräknat att en utbyggnad av en befintlig central, medför en årlig driftskostnad för varje tillkommande operatörsplats om . SOS Alarm har inte för utredningen kunnat presentera kostnaderna för helt nya operatörsplatser. Vid en regionalisering, där hälften av nuvarande antalet operatörsplatser flyttas till en större central, skulle kostnaden med andra ord vara i kostnader för tillkommande operatörsplatser. Utredningen har inte kunnat beräkna de personalkostnader som skulle kunna uppkomma som en följd av regionaliseringen. Detta då det är svårt att kunna förutsäga personalrörlighet och kommande behov av nyrekryte- Verksamhetsmässiga, personella och ekonomiska konsekvenser samt finansiering Ej heller har utredningen kunnat beräkna eventuella kost- nader för att anpassa förmågan och skyddet hos den nationella alarmeringsfunktionen efter hela hotskalan. För detta krävs en närmare analys av kostnaderna för de anpassningar som behöver göras av verksamheten. För detta krävs också mer underlag när det gäller den slutliga kommande regionala indelningen i staten, tidigare erfarenheter av regionalisering samt utgångspunkter, förutsättningar och kostnadsberäkningar för SOS Alarm för att bilda större regio- nala enheter. Uppdraget att genomföra en analys bedöms medföra behov av en engångsvis förstärkning av anslag 2:6 Myndigheten för samhälls- skydd och beredskap med fördelat . Utredningen bedömer att de övergångskostnader som analysen av funktionens förmåga och skydd i hela hotskalan kan medföra, kan finansieras genom en neddragning av motsvarande belopp fördelad , från anslag 2:4 Krisberedskap inom Utgiftsområde 6. Sammanfattning, ekonomiska konsekvenser av utredningens övriga förslag Sammanfattningsvis kan de ekonomiska konsekvenserna av utred- ningens övriga förslag beskrivas enligt nedanstående tabell: Verksamhetsmässiga, personella och ekonomiska konsekvenser samt finansiering 18.9.6Ekonomiska konsekvenser som uppkommer oavsett organisationsform Bedömning: Oavsett vilken organisationsform som väljs så kom- mer själva inrättandet av den nationella alarmeringsfunktionen att innebära ekonomiska konsekvenser. Övergångskostnaderna beräknas till omkring 9–, och driftskostna- derna förväntas öka med . Övergångskostnaderna föreslås finansieras genom en engångvis neddragning från anslag 2:4 Krisberedskap inom utgiftsområde 6 med motsvarande belopp. Finansieringen av de ökade drifts- kostnaderna föreslås ske genom en permanent omfördelning av medel inom utgiftsområde 6. Skälen för utredningens bedömningar Vissa övergångs- och transaktions- och driftskostnader kommer att uppkomma i ungefär samma omfattning oavsett vilken organisa- tionsform som slutligen väljs för den nationella alarmeringsfunk- tionen. Utredningen har i detta avsnitt redogjort för dessa. Verksamhetsmässiga, personella och ekonomiska konsekvenser samt finansiering SOS Alarm har cirka 40 000 avtal med olika parter om olika tjänster. Omkring 1 000 av dessa är av mer omfattande slag. Det gäller 112-tjänsten, delar i larmbehandlingen som SOS utför på upp- drag av och av landstingen, samt tjäns- ter inom krisberedskapsområdet. I samband med inrättandet av den nationella alarmeringsfunk- tionen behöver SOS Alarms samtliga avtal ses över för att se i vad mån t.ex. den nya författningsreglerade ordningen av samhällets alarmeringstjänst påverkar avtalen. Det kan också finnas skäl att när det gäller avtalen med statliga och kommunala myndigheter undersöka avtalens förenlighet med t.ex. upphandlingslagstift- ningen, särskilt när det gäller kommersiella tjänster. Utredningen uppskattar kostnaden för en sådan översyn av avtalen till i bolagsvarianten, i myndighetsvarianten. Beräkningen utgår från kostnaden för mot- svarande översyn av gällande avtal inom in- för bildandet av (). Uppskatt- ningen är dock förknippad med stor osäkerhet och kan bli både högre och lägre. Därefter behöver avtalen uppdateras med nytt namn och, i myndighetsfallet, organisationsnummer (till en samlad kostnad av omkring 1 miljon i bolagsvarianten, i myndighetsvarianten). Till övergångskostnaderna hör också kostnader för en kommande organisationskommitté eller särskild utredare, samt uppstartskost- nader som tillkommer vid etableringen av den nationella alarme- ringsfunktionen. När det gäller bildandet av en myndighet så upp- skattar utredningen att organisationskommitténs kostnader kommer att uppgå till och infalla – 2020. I fallet med bolagslösning beräknas kostnaden bli och infalla . Skälet till skillnaden är att arbetsuppgifterna för en organisationskommitté i myndighets- lösningen är mer omfattande. Det ankommer på den nationella alarmeringsfunktionen att säkerställa att gällande regler, t.ex. kring statsstöd samt regler om konkurrens och upphandling, följs. Den nationella alarmeringsfunk- tionen behöver även säkerställa att personuppgifter behandlas i Verksamhetsmässiga, personella och ekonomiska konsekvenser samt finansiering enlighet med den allmänna dataskyddsförordningen. Utredningen bedömer att den nationella alarmeringsfunktionen kommer att behöva rekrytera kompetens i dessa frågor, motsvarande tre upp- handlingsexperter med en lön om 35 000 och två jurister med en lön om 40 000 . Beräkningen har gjorts x 1,5 för att inkludera arbetsgivaravgifter. Rekryteringskostnaden har upp- skattats till (bolag) respektive 2020 (myndighet), och motsvarar av den genomsnittliga års- kostnaden för anställda i motsvarande roller i staten. Utredningen bedömer också att kostnader kommer att tillkomma för sådant som namnbyte, ny webbplats, eventuellt nytt varumärke och grafisk profil och dylikt och uppskattat det till (bolag) respektive 2020 (myndighet). Kostnaden för en organisationskommitté föreslås finansieras genom anslag 4:1 m.m. inom Utgiftsområde 1 . Övriga kostnader innebär behov av en engångsvis för- stärkning av anslag 2:5 Ersättning till SOS Alarm för alarmerings- tjänst enligt avtal med . Dessa kostnader före- slås finansieras genom en engångsvis omfördelning av medel från anslag 2:4 Krisberedskap inom utgiftsområde 6 Försvar och sam- hällets krisberedskap. Verksamhetsmässiga, personella och ekonomiska konsekvenser samt finansiering Eftersom utredningen har bedömt att verksamheten vid den natio- nella alarmeringsfunktionen kan startas om den drivs i form av ett bolag och 2021 om den drivs av en myndighet, har drifts- kostnaderna olika startår. Utredningen bedömer att den nationella alarmeringsfunktionen behöver ha kompetens inom konkurrens- och upphandlingsrätt samt personuppgiftsbehandling, en kompetens som inte finns hos SOS Alarm. Utredningen uppskattar den årliga kostnaden för dels två jurister (med en månadslön om ), dels tre upphandlare (med en månadslön om ) till (bolag) respektive 2021 (myndighet). Den uppskattade kostnaden motsvarar genomsnittslönen inom dessa kompetensområden inom statsförvalt- ningen. Tillkommande arbetsgivaravgifter om 0,5 x lönekostnaden har inkluderats i beräkningen. Verksamhetsmässiga, personella och ekonomiska konsekvenser samt finansiering De ökade driftskostnaderna som uppstår både om den nationella alarmeringsfunktionen organiseras som en myndighet och som ett bolag, är enligt utredningen en del i en ambitionshöjning med syftet att åstadkomma en effektivare alarmeringstjänst, och ytterst, snabbare och effektivare hjälpinsatser för de nödställda. Detta kräver en permanent förstärkning av anslag 2:5 Ersättning till för alarmeringstjänst enligt avtal med . Utredningen föreslår att kostnaden finansieras genom en permanent omfördelning av medel inom Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap. Utredningen har inte kunnat ange någon närmare finansiering utan frågan får hanteras i den fortsatta beredningen av utredningens förslag. 18.9.7Samlad bild av de ekonomiska konsekvenserna av utredningens förslag i myndighetsalternativet respektive bolagsalternativet Bedömning: Att inrätta och att genomföra utredningens övriga förslag kommer att innebära sammanlagda övergångskostnader om cirka 630–. Att driva och att genomföra utredningens övriga förslag kommer att sammanlagt kosta cirka 1 150–vilket är cirka 410–440 mil- joner kronor mer än vad verksamheten kostar inom SOS Alarm . Att inrätta den nationella alarmeringsfunktionen som ett bolag och att genomföra utredningens övriga förslag kommer sammanlagt att innebära övergångskostnader om cirka 450–. Verksamhetsmässiga, personella och ekonomiska konsekvenser samt finansiering Att driva den nationella alarmeringsfunktionen som ett bolag och att genomföra utredningens övriga förslag kommer sam- manlagt att kosta cirka 1 150–vilket är cirka 410–mer än vad verksamheten kostar inom SOS Alarm . Skälen för utredningens bedömningar Utredningen har haft uppdraget att åstadkomma en samordnad och effektiv alarmeringstjänst och lägger fram ett antal förslag för att åstadkomma detta. För att ambitionerna ska kunna uppnås, bedö- mer utredningen att en kraftfull förstärkning kommer att krävas i finansieringen av samhällets alarmeringstjänst och den nationella alarmeringsfunktionen. Utredningen har sett att en ambitionshöj- ning måste till inom området för att uppnå de mål som regeringens har med verksamheten. Med utgångspunkt i redogörelsen ovan om de ekonomiska kon- sekvenserna av utredningens förslag, kan de samlade konsekven- serna beskrivas enligt nedan. Till dessa kostnader ska läggas de kostnader som SOS Alarm har för den löpande verksamheten inom samhällets alarmerings- tjänst och som finansieras bland annat genom alarmeringsavtalet. uppgick dessa kostnader till . Dessa kostnader kommer att fortlöpa oavsett organisationsform. Fördelningen av kostnader, både övergångskostnader och drifts- kostnader, kommer att se olika ut . Verksamhetsmässiga, personella och ekonomiska konsekvenser samt finansiering nader uppstår också beroende på om det är en myndighet eller ett bolag som driver den nationella alarmeringsfunktionen. Utredningen har sammanfattat kostnadsfördelningen på årsbasis nedan. Verksamhetsmässiga, personella och ekonomiska konsekvenser samt finansiering Verksamhetsmässiga, personella och ekonomiska konsekvenser samt finansiering Verksamhetsmässiga, personella och ekonomiska konsekvenser samt finansiering 18.9.8Kostnaderna för staten inklusive de statliga hjälporganen och andra myndigheter För staten kan de ekonomiska konsekvenserna redovisas på olika sätt. Utredningen redogör för konsekvenserna för de statliga myndighe- terna, när det gäller de kostnader som myndigheterna själva föreslås bära, i tabellen nedan. Verksamhetsmässiga, personella och ekonomiska konsekvenser samt finansiering 18.9.9Kostnaderna för kommuner och landsting För kommuner och landsting innebär utredningens förslag vissa kostnader, dels i form av ett ansvar att finansiera konverterings- tjänster inom ramen för arbetet med den tekniska lösningen, dels i form av minskning av det allmänna bidraget till kommuner. Verksamhetsmässiga, personella och ekonomiska konsekvenser samt finansiering 18.9.10Kostnaderna för /SOS Alarm För (i myndighetsalternativet) och för SOS Alarm (i bolagsalternativet) tillkommer kostnader dels för att föreslå en lämplig avgiftsnivå för anslutning av särskilt betydelse- fulla larm, dels i form av finansiering av geodatasystem. 18.9.11 Kostnaderna för företag och andra enskilda Utredningen har inte kunnat identifiera några specifika kostnader för företag och andra enskilda som en följd av utredningens förslag. 18.9.12Samhällsekonomiska konsekvenser av utredningens förslag Bland de samhällsekonomiska konsekvenser som väntas uppstå som en följd av utredningens förslag, finns de förslag som bidrar till snabbare och effektivare hjälpinsatser för de nödställda. Det handlar t.ex. om de förslag om förbättrad samordning, informa- tionsdelning och förbättrat kartstöd som utredningen lagt fram. Verksamhetsmässiga, personella och ekonomiska konsekvenser samt finansiering Detta antas leda till att möjligheterna förbättras för att både bedöma händelser och utforma insats effektivare, dvs. både snabbare och med större precision och kvalitet. T.ex. genom att hjälporganen kan dimensionera sin utlarmning, liksom att de successivt kan justera resursdimensioneringen utifrån en mer fullständig information. Detta bidrar både till verksamheternas resurseffektivitet, som den enskilde nödställde både får en snabbare och mer skräddar- sydd hjälp. Ett exempel kan vara att hjälporganen kan anpassa utlarmningen på ett sådant sätt att rätt fordon med rätt utrustning och rätt kompetens kan skickas till skadeplatsen. Utredningen diskuterar detta närmare i kapitel 7–15. Möjligheten för hjälporganen att uppdra åt den nationella alarmeringsfunktionen att utföra delar i larmbehandlingen innebär vidare att regeringens ambition om att några andra alarmerings- centraler inte ska behöva byggas upp i någon större omfattning kan uppnås. Utredningen anser att möjligheten att via en nationell sam- ordnad aktör få stöd i hela eller delar av larmbehandlingen genom att uppdra åt den nationella alarmeringsfunktionen att utföra även dessa delar i den omfattning som önskas, innebär samhällsekono- miska vinster, både ur enskilda hjälporgans perspektiv eftersom förutsättningarna för hjälporganen att själva driva larmcentraler kan se olika ut, samt för samhällets alarmeringstjänst som helhet som kan dra nytta av samordningsfördelar. Utredningen har inte kunnat beräkna denna vinst i kronor och ören. Utredningen har också föreslagit ett breddat grundläggande uppdrag för den nationella alarmeringsfunktionen att utöver mottagning av larm på nödnummer 112 och genomförandet av en första sortering, även inneha en ensamrätt på vissa uppgifter inom alarmeringen som har betydelse för den enskildes säkerhet och trygghet samt för samhällets skydd mot olyckor och för krisbered- skapen. Säkerställandet av dessa till larmbehandlingen anknytande tjänster hos den nationella alarmeringsfunktionen stärker hjälp- organens möjligheter till bland annat ett tidigt och adekvat ingri- pande vid kriser eller större händelser. Utredningen bedömer att förslagen förbättrar förmågan för samhället som helhet att hantera svåra händelser och kriser. Det senare är en förmåga som blivit allt mer central också utifrån det försämrade säkerhetspolitiska läget. Förslagens samhällsekonomiska konsekvenser är enligt utred- ningen positiva men mycket svåra att beräkna i kronor och ören. Verksamhetsmässiga, personella och ekonomiska konsekvenser samt finansiering För hjälporganen innebär utredningens förslag vidare en möjlig- het att ansluta för samhället särskilt betydelsefulla larm till den nationella alarmeringsfunktionen, till ett pris utan vinstmarginal. Detta gäller oavsett om verksamheten bedrivs i bolags- eller myn- dighetsform. På detta sätt tillgodoses kravet om att hjälporganen inte själva ska behöva bygga upp egna alarmeringscentraler. Enligt utredningen innebär detta en samhällsekonomisk vinst på , eftersom möjligheter till samordning av denna larmhantering genom en gemensam nationell alarmeringsfunktion möjliggörs i stället för att egna larmcentraler behöver etableras. Utredningen har dock inte kunnat beräkna denna vinst. 19Ikraftträdande, övergångs- bestämmelser och behovet av fortsatt arbete Förslag: Den nationella alarmeringsfunktionen ska inrättas per om regeringen väljer att behålla SOS Alarm för uppdraget och om en ny myndighet ska inrättas. De av utredningen föreslagna författningarna träder i kraft . Skälen för utredningens förslag 19.1.1Så snart som möjligt Frågan om en författningsreglering av samhällets alarmeringstjänst har varit föremål för utredning . Det är nu angeläget att frågan finner sin lösning. Regeringen har i direktiven1 till utredningen uttryckt att det är angeläget att en ny nationell alarmeringsfunktion kan inrättas . Utredningen har haft i uppdrag att redovisa en tidsplan för ge- nomförandet av de förslag som lämnas. Enligt direktivet ska tids- planen säkerställa enskildas tillgång till alarmeringsverksamheten samt ta stor hänsyn till hjälporganens verksamhet. I följande avsnitt utveck- lar utredningen de faktorer som påverkar tidsplanen närmare. 1 Dir 2015:133 s. 15. Ikraftträdande, övergångsbestämmelser och behovet av fortsatt arbete 19.1.2Faktorer som kan påverka tidsplanen för inrättandet Oavsett vilken lösning regeringen till slut väljer – en ny alarme- ringsmyndighet eller att behålla (SOS Alarm) – så kommer inrättandet av den nya ordningen att kräva ett förberedelse- arbete. Utredningen föreslår att den nya alarmeringsfunktionen ska inrättas per om regeringen väljer att behålla SOS Alarm för uppdraget och om en ny myndighet ska inrättas. Utredningen har i avsnitt 16.3.4 och 16.4.4 föreslagit att en organisationskommitté eller en särskild utredare tillkallas för att förbereda inrättandet av den nationella alarmeringsfunktionen. •En första faktor som påverkar tidsplanen är hur snabbt rege- ringen väljer att påbörja beredningen av utredningens förslag ge- nom remissförfarande och därpå följande propositionsskrivning. En remisshantering bör ges efter- som den kommunala sektorn är berörd. Remissbehandlingen skulle kunna vara avklarad . •En andra faktor som påverkar tidsplanen har att göra med vilken organisationsform som regeringen efter remissbehandlingen väl- jer att gå vidare med. Utredningen bedömer i denna del att alter- nativet att ombilda SOS Alarm till en ny alarmeringsmyndighet skulle komma att ta än alternativet att behålla SOS Alarm som det är , bland annat beroende på att konsortialavtalet mellan staten och har en uppsägningstid . –När det gäller alternativet att inrätta en ny myndighet så är det för det första en fråga som ska förankras i . För det andra kommer i detta alternativ nödvändiga förhandlingar med Kommuner och Landsting (SKL) att bland annat innefatta frågan om att köpa ut den del av SOS Alarm som ägs av . I detta sammanhang ska även frågan om SOS Alarms ägande i dotterbolag (”YouCall”) hanteras. SOS Alarm äger av dotterbolaget och resten av bola- get ägs av . För det tredje finns i både alarmeringsavtalet och i konsortialavtalet bestämmelser om uppsägningstider som parterna, om de inte kommer överens om annat, har att förhålla sig till, utköp och lösningsmekanism i form Ikraftträdande, övergångsbestämmelser och behovet av fortsatt arbete av skiljeförfarande för det fall att parterna inte kommer överens. mellan staten och SOS Alarm har en upp- sägningstid och konsortialavtalet mellan staten och SOS Alarm har en uppsägningstid . Att förhandla om avtal tar tid. –Oavsett vilken organisationsform som regeringen väljer att gå vidare med så ska i vanlig ordning inom ramen för den statliga budgetprocessen ta ställning till bland annat frågan om finansieringen av verksamheten i den mån den helt eller delvis ska ske över statsbudgeten. –När det gäller alternativet att låta SOS Alarm bestå – inklusive nuvarande ägarförhållanden – och ge bolaget uppdraget att vara nationell alarmeringsfunktion så skulle nödvändiga författnings- förslag och finansiering kunna hanteras i samband med budget- propositionerna . Inrättandet kommer att vara förenat med kostnader som uppstår , bland annat för en organisationskommitté eller en särskild utredare. Därför bedömer utredningen att båda årens budgetpropositio- ner antagligen kommer att behöva hantera frågan. –För alternativet med en ny myndighet skulle inrättandet, nöd- vändiga författningsförslag och finansieringen kunna hanteras inom ramen för budgetpropositionerna för . Den ovan nämnda avvecklingen av SOS Alarm och en organisationskommitté eller en särskild utredare kommer att kosta med början 2019. Därför bedömer utredningen att regeringen i samband med alla tre årens budget- propositioner kommer att behöva hantera frågan. –Utredningen bedömer att det kan finnas tidsvinster att göra i omställningsprocessen genom att parallellt med processen hos regeringen och i påbörja förhandlingarna med SKL liksom att ge en organisationskommitté eller särskild utredare i uppdrag att, med reservation för beslut, påbörja för- beredandet av den nya ordningen. •En tredje faktor som utredningen bedömer kan påverka tidsplanen är att det kan vara så att förslaget till ny alarmeringslag (oberoende av organisationsform för alarmeringsfunktionen) behöver anmälas till kommissionen eftersom den innebär inrättande av en ensamrätt Ikraftträdande, övergångsbestämmelser och behovet av fortsatt arbete (ett rättsligt monopol) som i sig är en konkurrensbegränsning. Utredningen har inte lyckats få fram någon exakt uppgift om hur som behövs för denna anmälan. •En fjärde faktor som utredningen bedömer kan påverka tids- planen är vilken tid som olika myndigheter kan behöva för att ta fram nya föreskrifter kopplade till den nya lagstiftningen. •Oavsett vilken organisationsform som regeringen till slut väljer så torde det behövas en genomgång och eventuell omförhandling eller försäljning av de avtal som SOS Alarm har för egen del (t.ex. lokaler) och med sina kunder (antalet avtal uppgick till 35 000).2 Detta är en femte faktor att ta med i beräkningen. Förutom statliga och kommunala kunder har SOS Alarm ett antal privata kunder som köper olika säkerhets- och jourtjänster av bolaget. 19.1.3Inga avbrott får ske i verksamheten Det är oerhört viktigt att alarmeringsverksamheten inte drabbas av avbrott med anledning av införandet av den nya ordningen. Verksamhetens fortlevnad måste säkras under transformationen. Övergången måste göras så sömlös som möjligt för att funktiona- liteten i alarmeringen inte ska hotas. Förmågan att hantera larm får inte riskeras eller sänkas.