sou · H6B37 · 2018-02-20 00:00:00 — De aktiva utnyttjar en sändare som skickar ut en signal som reflekteras mot objektet. Signalen fångas upp av en mottagare. En undervattenssensor kallas vanligen sonar. Sensorer kan vara baserade på marken, sjön eller vara luftburna. Gemensamt för dem är att de är viktiga verktyg i övervakning, spaning och strid. Exempel på användningsområden för sensorerna är eldledning, spaning mot mål i luften eller på sjön eller under vattnet. De fasta sensorer som finns längs den svenska kusten utgör tillsammans den s.k. sensorkedjan. För luftburen sensor se radarspanings- och ledningsflygplan. Sjukvårdsmateriel används på flera ställen i insatsorganisationen; från enskild soldat, stridssjukvårdare, sjukvårdsgrupper i sjuktransportfordon och sjukhuskompanier och sjukförstärkningskompanier. Materielen är i huvudsak av samma typ som den som används civilt. Vissa produkter kräver särskild hantering bl.a. enligt lag för att säkerställa tillgång och kvalitet (t.ex. blodprodukter och läkemedel). Sjöminans ändamål är att sänka eller skada fiendens fartyg för att bl.a. inskränka fiendens rörelsefrihet. Sjöminor kan utlösas genom kontakt med passerande fartyg (kontaktmina) eller med hjälp av sensorer som detekterar närvaro. kan ligga förankrade på botten eller på ett visst djup under ytan och orsaka skada på fientliga vattenfarkoster när de detonerar. Därutöver finns även sjöminor som aktiverar sig själva för att uppsöka fientliga mål. Sjömålsrobot 15 är en tung kustrobot som finns på svenska korvetter av Stockholms-, Gävle- och Visbyklass. Sjömålsrobot 15 är avsedd för att bekämpa fartyg och använder aktiv radar för att hitta sitt mål. Den har en räckvidd . Sjömålsrobot 15 finns även i en luftburen version (Rbs 15F) som beväpning på JAS 39 och i en markburen version som återinfördes . Sjömålsrobot 17 (Rbs 17) är ett korträckviddigt lättare system inom amfibieförbanden som kan utnyttjas med tre olika typer av stridsspetsar. Det kräver kontinuerlig laserbelysning av målet under robotens hela färd. Det tvåmotoriga skolflygplanet (SK60) har varit stommen i all flygträning för piloter . lämnade regeringen i uppdrag till Försvarsmakten att säkerställa fortsatt användning av SK60 minst med möjlighet till tidigare avveckling. Försvarsmakten har transportflygplan (inkl. statsflyg), signalspaningsflygplan för att kunna bedriva flygburen signalspaning åt FRA och observationsflygplan för förtroendeskapande observationsflygningar (Open Skies). Stridsflyg används för att bekämpa andra luftfarkoster (jakt), för bekämpning av mark- och sjömål (attack) och för underrättelseinhämtning (spaning). I luftförsvaret ingår utöver stridsflyg också luftvärn och system för bland annat underrättelser, luftlägesbild och ledning. Sensorer används för att upptäcka, identifiera och följa anflygande flygplan och robotar. Informationen överförs till en stridsledningscentral där luftlägesbilden sammanställs och insatser leds. Ombeväpningen från JAS 39C/D till JAS 39E inleds men den första JAS 39E-divisionen bedöms bli operativ först efter periodens slut. Till den femte generationens stridsflygsystem räknas bl.a. det amerikanska F-35 Joint Strike Fighter (JSF) och det ryska Su-57 (PAK-FA) som konstruerats med mycket låga signaturer (smygegenskaper) och en prestandaöverlägsenhet i förhållande till tidigare generationers stridsflygsystem. Stridsfordon är ett samlingsbegrepp för pansarskyddade och beväpnade fordon på band eller hjul avsedda för strid från fordonet. Beroende på uppgift och användningsområde har fordonen olika bemanning, rörlighet, bepansring och beväpning. En stridsvagn är ett tungt bandgående stridsfordon med hög skyddsnivå och med en grovkalibrig kanon i första hand avsedd att bekämpa andra stridsvagnar med. Hjulgående stridsfordon är oftast snabba på väg och är därför lämpade för förband som snabbt ska förflytta sig långa sträckor medan bandfordon har hög framkomlighet i terräng vid sidan av vägen. Stridsvagn 122 (Leopard 2) levererades . Renovering av 88 stridsvagnar och åtta stycken bärgningsbandvagnar pågår med planerad leverans 2018–2023. Renoveringen är samordnad med renoveringen av 262 som är en familj av bandgående stridsfordon som används bland annat för trupptransport. är tillsammans med Stridsvagn 122 huvudstridsfordonen i de mekaniserade bataljonerna. Pansarbandvagn 302 är ett bandgående stridsfordon som började levereras 1967 och som markstridskrafterna utnyttjat för transport av personal och materiel samt som sjuktransport. Fordonet används inte längre inom Försvarsmakten. För att lösa uppgifterna används bl.a. bandvagn 410 som har ballistiskt skydd och minskydd. Därutöver har Försvarsmakten den skyddade mindre och lättare Bandvagn 309 samt Bandvagn 206 som saknar pansar. Pansarterrängbil 360 är ett åttahjuligt stridsfordon med hög skyddsnivå som började levereras till Försvarsmakten . Fordonet utgör stommen i de motoriserade bataljonerna där det används för bland annat trupptransport, stridsledning, sjukvårdstransporter och som reparationsfordon. Ytterligare ett hjulgående fordon är Terrängbil 16 (RG-32/ Galten) som är en min- och splitterskyddad fyrhjulsdriven terrängjeep. Terrängbil 16 används framförallt till trupptransport. Taktiska kärnvapen eller slagfältskärnvapen är små kärnvapenladdningar. finns såväl små kärnvapen som levereras med artilleri som interkontinentala robotar med mycket kraftiga bedöms ha drygt 1 900 taktiska kärnvapen och ger dem en alltmer framträdande roll.1 avser militära åtgärder för att upptäcka, utnyttja, påverka, försvåra eller förhindra en motståndares användning av det elektromagnetiska spektrumet. Exempelvis handlar det om att störa målsökare hos motståndares vapen eller att förhindra radiokommunikation och radarspaning. Telekrigsutrustning behövs även för att minska verkan av en motståndares telekrigföring. Torped 45 är Försvarsmaktens nuvarande lätta ubåtsjakttorped som vidmakthålls till 2023 för att därefter ersättas av Torped 47 som är under utveckling. Regeringen har beslutat att ersätta systemet. Det nya systemet för att bekämpa ubåt i grunda vatten benämns Torped 47 och integreras i ubåt typ och A26 samt i korvett typ . Torped 62 är en tung torped. Torpeden skjuts från ubåt och är avsedd för mål på havsytan. Utvecklingen inleddes och de första exemplaren levererades till marinen 2010 Försvarsmaktens tunga transportflyg består av sex stycken TP84 (internationell benämning C-130). Dessutom är delägare i tre flygplan av typ C-17 Globemaster som utgör den europeiska flygflottiljen Heavy Airlift Wing, ett samarbete mellan , och tio Natoländer, där disponerar ett antal flygtimmar . TP84 lastar knappt eller 91 passagerare medan C-17 Globemaster lastar eller upp till 154 soldater. 1 Kärnvapen för slagfältsbruk och europeisk säkerhet – en strategisk faktors regionala betydelse (FOI-R-4430-SE). Det första svenska Hercules-planet levererades . Av ursprungligen åtta anskaffade flygplan har sex livstidsförlängts varav fem har utrustats med varnings- och motmedelssystem för att kunna flyga i områden med förhöjd hotbild. Ett av flygplanen kan utrustas för att lufttanka andra flygplan. Ubåtssystemet bidrar till Försvarsmaktens förmåga till underrättelseinhämtning och undervattensstrid. Marinen har två ubåtar i Södermanlandsklassen och tre ubåtar i Gotlandsklassen. Två ubåtar i Gotlandsklass halvtidsmodifieras. Byggnation av två nya ubåtar (A26) är beställd och leveransen är planerad till 2022–2024. Ubåtsräddningsresurserna består av fartyget med bl.a. tryckkammare och helikopterplatta och ubåtsräddningsfarkosten . Utvecklingen av korvett typ påbörjades . Visbykorvetternas operativa uppgifter är ytstrid, ubåtsjakt, eskortering och minröjning. levererades det femte och sista fartyget i serien. Skrovet är byggt i kolfiberarmerat plastlaminat, vilket gör det omagnetiskt och det har en skrovform som försvårar upptäckt (smygegenskaper). Göteborgskorvetter är anpassade för rörlighet i mindre hav som . De ursprungliga fyra fartygen i Göteborgsklassen byggdes och kallades då kustkorvett. I slutet av 1990- talet byggdes två av dem (och ) om och gav upphov till korvettklassen . Dessa livstidsförlängs med ambitionen att vara tillgängliga till mitten av . i tjänst byggdes korvett typ (och ) om till vedettbåtar (typ ). blev fartygens uppgift därför att övervaka svenskt sjöterritorium och på så sätt bidra till sjölägesbilden som patrullfartyg. 1.Ett reklamlandskap i förändring – konsumentskydd och tillsyn i en digitaliserad värld. för blåljusverksamhet och andra samhällsnyttiga funktioner. 5.Vissa processuella frågor på socialförsäkringsområdet. 6.Grovt upphovsrättsbrott och grovt varumärkesbrott. 7.Försvarsmaktens långsiktiga materielbehov. Ett reklamlandskap i förändring – konsumentskydd och tillsyn i en digitaliserad värld. Försvarsmaktens långsiktiga materielbehov. för blåljusverksamhet och andra samhällsnyttiga funktioner. Grovt upphovsrättsbrott och grovt varumärkesbrott. [6]. Vissa processuella frågor på socialförsäkringsområdet.