sou · H6B347 · 2018-06-14 00:00:00 — Konsekvenser för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet bedöms vara positiva, då Tillitsdelegationens förslag och rekommendationer kan bidra till att skapa förutsättningar för större handlingsutrymme och medarbetarskap, vilket i sin tur torde bidra till bättre arbetsmiljö med mindre personalomsättning och bättre rekryteringsmöjligheter som följd. Delegationen har inte funnit att övriga förslag ger några nämn- värda ekonomiska eller andra konsekvenser i de avseenden som anges i eller följer av 14–16 §§ kommittéförordningen (1998:1474). Tillitsdelegationen föreslår två lagändringar, dels att bestämmelsen om tvingande vitesföreläggande tas bort från skollagen (2010:800), dels att bestämmelsen om att tillsynen främst ska inriktas på granskning av vårdgivarens systematiska kvalitetsarbete även den tas bort ur patientsäkerhetslagen (2010:659). Vi har närmare skrivit om detta i avsnitt 7.4. Synpunkter har inhämtats från och Ekonomistyr- ningsverket i enlighet med utredningsdirektiven. Lagändringarna har inte någon relevans såvitt avser de skyldigheter som följer av anslutning till Europeiska unionen. Vad gäller regleringen om vitesföreläggandet i skollagen (2010:800) 26 kap. 27 § andra stycket, hänför sig detta till ett tillägg i samma lag med ikraftträdande . Jämför vi med tidigare statistik har antalet beslut om förelägganden om viten ökat från cirka 10 till 100 stycken (jämför Skolinspektionens årsredovisning ). Tillitsdelegationen värderar inte betydelsen av antalet före- lägganden. Bestämmelsen har dock enligt Skolinspektionen resul- terat i en överanvändning av vite som inte är ändamålsenlig. Tillits- delegationen konstaterar att möjligheter till att avstå från att besluta om förelägganden har saknats för Skolinspektionen, även i de fall som ett sådant skarpt styrmedel inte skulle ha behövts. De ärenden som vitesföreläggandet syftar på, är komplexa och beror på många faktorer. Det är dessutom troligt att det kan vara svårt för verksam- hetsutövaren att veta var gränsen går när vite inträder. Varje situation torde vara unik och därmed bör också sanktionsmöjlig- heten anpassas snarare än likriktas. Hanteringen av det stora antalet förelägganden uppskattas har lett till ökade kostnader hos såväl de tillsynade som för myndig- heterna. Det gäller både i att handlägga själva beslutet, men också att hantera överklaganden på dessa beslut. Lägg därtill den negativa in- verkan ett föreläggande kan ha för kommuner och enskilda aktörer –i synnerhet om det inte alls skulle ha behövts för att åtgärder skulle vidtas. Tillitsdelegationens förslag om att ta bort kravet på det tvingande vitesföreläggandet bedöms därför ge positiva effekter, både monetära och andra. En effekt är större frihet till tillsynsmyn- digheten att på egen hand avgöra när styrmedlet är befogat. För de tillsynade aktörerna är konsekvenserna inga om lagstiftningen följs. Om man inte lever upp till lagstiftningen, minskar även risken för en hårdare sanktion från statens sida, än vad som faktiskt är nödvändigt i det enskilda fallet. Ytterligare konsekvenser bedöms vara minskade administrativa kostnader för alla berörda. För Skolinspektionen har införandet av kravet 2015 lett till ökade kostnader om totalt cirka 5 miljoner kro- nor . Denna kostnad bedöms minska. Även kostnader för över- klagandehanteringen bedöms minska för de tillsynade (eller enskild aktör) och för domstolsväsendet. har beslut om förelägganden om viten riktats i samma omfattning till kommuner respektive enskilda aktörer som deras relativa andel av antalet skol- enheter (). av besluten överklagas. Vår uppskattning är att administrationen av överklagan- den kostar cirka 2 miljoner för de överklagade och domstolsväsendet tillsammans. Vårt förslag skulle därmed kunna leda till en kostnads- minskning för de inblandade aktörerna med , endast gällande administrationen av viteskravet. Tillitsdelegationen föreslår även att bestämmelsen om att tillsynen främst ska inriktas på granskning av vårdgivarens systematiska kvalitetsarbete, 3 § kap. 7 andra stycket i patientsäkerhetslagen, tas bort. Denna lydelse indikerar en smalare och mer indirekt granskning, vilket kan riskera att leda till mer fokus på checklistor och mindre eller begränsat fokus på brukare och patienter. Genom att ta bort bestämmelsen öppnar lagstiftningen upp för att tillsynen av det systematiska patientsäkerhetsarbetet kan vara en av flera möjliga inriktningar och inte den huvudsakliga. Därmed ökar möjligheterna för att avgöra vad tillsynen ska fokusera på och i linje med en mer lärande tillsyn, som även patientperspek- tivet kan ges större tyngd. Konsekvenser för de tillsynade objekten torde vara att oftare också kunna bli granskad på andra faktorer än det systematiska egenkontrollarbetet. För den tillsynade, oavsett eller enskild aktör, kan detta medföra en större variation vid inspektion, men ökade möjligheter att också stärka och åtgärda andra delar av verksamheten. Vi bedömer att en bredare till- syn inte har kostnadsmässiga konsekvenser för verksamheter under tillsyn. Lagstiftningen är densamma och kraven för att uppfylla den har inte förändrats. Vi föreslår inte heller att tillsynen ska bli mer omfattande genom ökade resurser. Tillitsdelegationens förslag, exkluderat de rekommendationer som också lämnats, uppgår till en total direkt kostnad om varav den huvudsakliga delen föreslås finansieras via statsbudgeten. I tabell 8.1 redovisas en sammanställning av statens kostnader som rör Tillitsdelegationens förslag. Tillitsdelegationens förslag som rör regeringens och Regerings- kansliets analys- och beslutsstöd, till en kostnad av 5 miljoner kro- nor, föreslås finansieras inom ramen för förvalt- ningsanslag. Förslaget om en förstärkning av verksamhetsnära forskning av välfärdssektor med bör finansieras permanent genom anslag 7:2 för hälsa, arbetsliv och välfärd: Forskning, UO9. Administrationskostnaden föreslås finansieras per- manent med av anslaget 7:1 för hälsa, arbetsliv och välfärd: Förvaltning, UO9. Förslaget som rör värdegrundsarbetet bör finansieras genom en engångsvis ökning av Statskontorets förvaltningsanslag, (UO2, an- slag 1:1 ap. 3) med . Tillitsdelegationens förslag att regeringen lämnar en skrivelse till om tillsynen av hälso- och sjukvård, skola och omsorg, föreslås finansieras inom ram för förvaltnings- anslag. Förslaget om förstudier kring försöksverksamheter respektive frikommunförsök bör finansieras engångsvis via utredningsbudge- ten och inom ram för förvaltningsanslag. Förslaget om policylabb bör finansieras på olika sätt. När det gäller den föreslagna kanslifunktionen i bör den finansieras av förvaltningsanslag (UO1, anslag 4:1 m.m.), vilket bör ske genom en ökning med . Genomförandefunktionen vid föreslås finansieras med en permanent ökning av förvaltningsanslag med . Vad gäller ökningen med av de stimulansmedel som föreslås knytas till policylabb, bör dessa finan- sieras genom att omfördela medel från UO 24 1:2 Verket för inno- vationssystem: Forskning och utveckling. Samtliga förslag och rekommendationer som Tillitsdelegationen har lagt fram i detta betänkande inkluderar många aktörer på olika nivåer och spänner över ett brett spektrum av frågor – även om Tillits- delegationen har avgränsat uppdraget till att gälla hälso- sjukvård, skola och omsorg. En övergång till tillitsbaserad styrning och ledarskap med stärkt medarbetarskap för ett stärkt medborgarfokus, kommer att ta tid då det handlar om att utmana rådande regelverk, system och arbetssätt och inte minst förändra kultur och beteende. Tillitsdelegationens arbete fortsätter enligt dess tilläggsdirektiv , nu med inriktning på statsförvaltningen och de statliga myndigheterna. Arbetet med kommunsektor behöver dock fortsätta med kraft. Tillitsdelegationen bedömer det där- för angeläget att regeringen bereder huvudbetänkandet och skapar förutsättningar för att fortsätta arbeta utan eller med så små avbrott, som är möjligt. Delegationens förslag: Lagändringarna ska träda i kraft . Tillitsdelegationen bedömer det angeläget att de föreslagna lag- ändringarna träder i kraft till stöd för en mer lärande tillsyn där större fokus kan läggas på brukarperspektiv. Med hänsyn till den tid som kan beräknas gå åt för remissförfarande, fortsatt beredning inom och riksdagsbehandling bör de lagbestämmelser utredningen föreslår tidigast kunna träda i kraft . Förslagen till författningsändringar bör inte kräva några särskilda övergångsbestämmelser. 10.1Förslaget till lag om ändring i skollagen (2010:800) Ett föreläggande enligt detta kapitel får förenas med vite. Om det finns anledning att anta att en person som är föremål för ett föreläggande har begått en gärning som kan föranleda straff eller en straff- liknande sanktion, får han eller hon inte föreläggas vid vite att medverka i en utredning som har samband med den gärningen. Lag (2014:903). Paragrafen ändras på så sätt att andra stycket tas bort. Förslaget be- handlas i avsnitt 7.4.2. samt avsnitt 8.6. Genom ett borttagande av nu gällande bestämmelse i paragrafens andra stycke, som föreskriver att föreläggande som avses i 26 kap. 10 § ska förenas med vite om en eller flera brister som allvarligt försvårar förutsättningarna för eleverna att uppnå målen för utbildningen, om det inte av särskilda skäl är obehövligt, ges Skolinspektionen möjlighet att i varje enskilt fall avgöra när vitesinstrumentet är ändamålsenligt att tillämpa enligt paragrafens första stycke. Därmed ökar möjligheten att anpassa metoderna för tillsynen till situation och behov i den verk- samhet som är föremål för tillsyn (jämför 26 kap. 2§). 10.2Förslaget till lag om ändring i patientsäkerhetslagen (2010:659) Tillsyn enligt denna lag innebär granskning av att den verksamhet och den personal som avses i 1 och 2 §§ uppfyller krav och mål enligt lagar och andra föreskrifter samt beslut som har meddelats med stöd av sådana föreskrifter. Föreläggande enligt 20 och 24 §§ och förbud enligt 26–28 §§ får an- vändas endast när verksamheten inte uppfyller de krav som framgår av lagar och andra föreskrifter. Paragrafen ändras på så sätt att andra stycket tas bort. Förslaget behandlas i avsnitt 7.4.3 och 8.6. Genom ett borttagande av andra stycket, som föreskriver om att tillsynen främst ska inriktas på granskning av att vårdgivaren fullgör sina skyldigheter enligt 3 kap. avseende bedrivande av ett syste- matiskt patientsäkerhetsarbete, ges möjlighet att anpassa tillsynen utifrån situation och behov i den verksamhet som är föremål för tillsyn (jämför 7 kap. 1 och 2 §§). Dir 2015:127, Kommittédirektiv, Ökad följsamhet till nationella kunskapsstöd i hälso- och sjukvården. Dir. 2016:51, Kommittédirektiv, Tillit i styrningen. Dir. 2017:119, Kommittédirektiv, Tilläggsdirektiv till Tillitsdelegationen. Dir. 2017:88, Kommittédirektiv Bättre möjligheter för elever i de obli- gatoriska skolformerna att nå de kunskapskrav som minst ska nås. 2010/11: KU23 s. 51. Regeringens beslut U2015/03573/UH, Uppdrag om försöksverksam- het med praktiknära forskning. Regeringens beslut U2017/01129/UH, Uppdrag om försöksverksam- het med praktiknära forskning. Regeringens beslut S2017/07320/FS, Överenskommelse om stöd till . Regeringens skrivelse 1984/85:202 om den offentliga sektorns förnyelse. Regeringens skrivelse 1996/97:112 Utvecklingsplan för förskola, skola och vuxenutbildning — kvalitet och likvärdighet. Regeringens skrivelse 2009/10:79, En tydlig, rättssäker och effektiv till- syn. Regeringens skrivelse 2014/15:102, Utvecklingen inom den kommu- nala sektorn. Regeringens skrivelse 2015/16:102, Utvecklingen inom den kommu- nala sektorn. Regeringens skrivelse 2016/17:102, Utvecklingen inom den kommu- nala sektorn. Regeringens skrivelse 2017/18:217, om riktade statsbidrag till skolan. Regeringens proposition 1986/87:99 om ledningen av den statliga för- valtningen. Regeringens proposition 1987/88:150 med förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /89, m.m. (kompletterings- proposition). Regeringens proposition 1988/89:4 om skolans utveckling och styr- ning. Regeringens proposition 1989/90:100 med förslag till statsbudget för budgetåret. Regeringens proposition 2007/08:50 Nya skolmyndigheter. Regeringens proposition 2009/10:112, Villkor för fristående skolor m.m. Regeringens proposition 2009/10:175, Offentlig förvaltning för demo- krati, delaktighet och tillväxt. Regeringens proposition 2016/17:50, Kunskap i samverkan – för sam- hällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft. Regeringens proposition 2017/18:1, Förslag till statens budget . Regeringens proposition 2017/18:100, ekonomiska vårpro- position. (2017a), Barnet och ungdomens reform – förslag för en hållbar framtid, Slutrapport av den nationella samordnaren för den sociala barn- och ungdomsvården. (2017b), Om förenklat beslutsfattande och sär- skilda boendeformer för äldre, Ds 2017:12. SOU 2002:14, Statlig tillsyn. Granskning på medborgarnas uppdrag. SOU 2004:100 Tillsyn. Förslag om en tydligare och effektivare tillsyn. SOU 2007:75, Att styra staten – regeringens styrning av sin förvaltning. SOU 2008:18, Evidensbaserad praktik inom – till nytta för brukaren. SOU 2008:118, Styra och ställa – förslag till en effektivare statsförvalt- ning. SOU 2013:12, Goda affärer – en strategi för hållbar offentlig upphand- ling, Betänkande av . SOU 2013:40, Att tänka nytt för att göra nytta – om perspektivskiften i offentlig verksamhet, Slutbetänkande av . SOU 2013:79, Stärkt meddelarskydd för privatanställda i offentligt finansierad verksamhet. SOU 2013:87, Starka tillsammans, Betänkande av Utredningen om nationell samordning av kliniska studier. SOU 2014:31, Visselblåsare – Stärkt skydd för arbetstagare som slår larm om allvarliga missförhållanden. SOU 2015:66, En förvaltning som håller ihop. SOU 2015:104, . SOU 2016:2, Effektiv vård, Slutbetänkande av En nationell samord- nare för effektivare resursutnyttjande inom hälso- och sjukvården. SOU 2016:78, Ordning och reda i välfärden, Delbetänkande av Väl- färdsutredningen. SOU 2016:89, För digitalisering i tiden, Slutbetänkande av Digitali- . SOU 2017:9, Det handlar om oss – unga som varken arbetar eller studerar, Delbetänkande av samordnaren för unga som varken arbetar eller studerar. SOU 2017:35, Samling för skolan, Slutbetänkande av skol- kommission. SOU 2017:38, Kvalitet i välfärden – bättre upphandling och upp- följning, Slutbetänkande av . SOU 2017:41, Meddelarskyddslagen – fler verksamheter med stärkt meddelarskydd, Betänkande från Utredningen om ett stärkt med- delarskydd för privatanställda i verksamheter som är helt eller delvis offentligt finansierade. SOU 2017:47, Nästa steg på vägen mot en mer jämlik hälsa – slutbetänkande av Kommissionen för jämlik hälsa. SOU 2017:48, Kunskapsbaserad och jämlik vård – Förutsättningar för en lärande hälso- och sjukvård, Betänkande från Kunskapsstöds- utredningen. SOU 2017:56, Jakten på den perfekta ersättningsmodellen – Vad händer med medarbetarnas handlingsutrymme?, Delbetänkande av Tillits- delegationen. SOU 2018:11, Vårt gemensamma ansvar – för unga som varken arbetar eller studerar, Slutbetänkande av samordnaren för unga som varken arbetar eller studerar. SOU 2018:17, Med undervisningsskicklighet i centrum – ett ramverk för lärares och rektorers professionella utveckling, Slutbetänkande av Utredningen om en bättre skola genom mer attraktiva skol- professioner. SOU 2018:19, Forska tillsammans – samverkan för lärande och för- bättring, Betänkande från Utredningen om praktiknära skolforsk- ning i samverkan. SOU 2018:25, Juridik som stöd för förvaltningens digitalisering, Be- tänkande av . SOU 2018:32, Ju förr desto bättre – vägar till en förebyggande socialtjänst. SOU 2018:38, Styra och leda med tillit: Forskning och praktik, Forsk- ningsantologi . SOU 2018:41, Statliga skolmyndigheter – för elever och barn i en bättre skola, Slutbetänkande från . SOU 2018:48, En lärande tillsyn. Statlig granskning som bidrar till verksamhetsutveckling i vård, skola och omsorg. (2001), Market, Hierarchy, and Trust: The Knowledge Economy and the Future of Capitalism, Organization Science Vol. 12, No. 2, pp. 215–234. , S & Widmalm S (2016), Att göra rätt – även när ingen ser på, Statsvetenskaplig tidskrift, . 118, Nr. 1, s. 9–19. (2018), Att kontrollera förvaltningen – Fram- växten av granskningssamhället I: , (red.) Politik som organisation: förvaltningspolitikens grundproblem. 6:e [omarb.] , , , , , Y., & Stenlås, N. (2016), Professions under Siege, Statsvetenskaplig tidskrift 118:1, s. 123–156. Ahrenfelt, B. (2013), Förändring som tillstånd. Att leda förändrings- och utvecklingsarbete i företag och organisationer, Studentlittera- tur, , Upplaga 3:1. (1985), Den irriterade medborgaren: en undersökning om erfarenheter och upplevelser av byråkrati, Arbetsrapport från pro- jektet ”Byråkrati och makt i krångelsverige”, Sociologiska insti- tutionen, . (2016), Kartläggning socialsekreterare 2015. & Sardiello T. (2018), Förpliktigande samspel som var- dagsrutin – en fallstudie av kommun I: Bringselius, L. (red.) Styra och leda med tillit – forskning och praktik, SOU 2018:38, (2018), Kollegialt lärande i förskolan – en fallstudie av I: Bringselius, L. (red.) Styra och leda med tillit – forskning och praktik, SOU 2018:38, . & Spicer A. (2012), A stupidity-based theory of organi- zations, , 49 (7), s. 1194–1220. (2016), The Stupidity Paradox: The Stupidity at Work, ; . , A-C., ., , J. & Lenrick, R. (2018), Rapport om utvärdering av IVO:s lärande tillsyn, : . (2009), Medledarskap: Ledarskap som kollektiv initiativförmåga I: . & Strannegård L (red.) Arbetsförmedlingen (2018), Var finns jobben? – Bedömning och sikt (2014), Projektrapport – Inspektioner av kvinno- och mansdominerad verksamhet, hemtjänst och teknisk förvaltning & Inspektionen för vård och omsorg (2017), Försöksverksamhet: samordnad tillsyn mellan och Inspektionen för vård och omsorg. Dnr : 2017/016665. Dnr : 1.5-12080/2017. & , E. (2014), Brist på kollegialt inflytande ur- holkar lojalitet med chef och organisation ... men inte med pati- enterna, , 111 1–5. (2017), Betyg på offentlig verksamhet 2016, nr 2017:20. Argyris, C & , D A (1996), Organizational Learning 2: Theory, Method and Practice, , Reading, M.A. (1999), On Organizational Learning, 2nd Edition, Black- well Publishers. (2007), Empowerment i teori och praktik, , . Astvik W & (2013), Överlevnadsstrategier i socialt arbete: hur påverkar copingstrategier kvalitet och hälsa?, Arbetsmarknad &Arbetsliv, årg. 19, nr 4, s. 61–73. Astvik W., . & (2017), Sorti, tystnad och lojalitet bland medarbetare och chefer i , Arbets- marknad & Arbetsliv, årg 23, nr 3. Astvik, W, , R, , J (2018), Tillit i styrning och ledning för en hållbar arbetsmiljö inom – en fall- studie av I: Bringselius, L. (red.) Styra och leda med tillit – forskning och praktik, SOU 2018:38, . Autor D, Figlio D, Karbownik K, (2016), Quality Schools Can Boost Boys’ Achievement, publicerat på VOX (). Batalden M, Batalden P, , , , Opipari- Arrigan L, (2015), Coproduction of healthcare ser- vice, BMJ Quality & Safety, vol. 25, nr 7, s. 509–517. (2010), Korruptionsbekämpning i kommunalpolitiken: Lärdomar från spelteori och experimentell samhällsvetenskap I: , , , A., , G.Ó. & , M. (red), Kor- ruption, maktmissbruk och legitimitet, , . (2012), Typical situations for managers in the swedish public sector: cluster analysis of con- ditions using the job demands-resources model, , vol 15, nr 1, s. 100–130. Arneback (2016), Hur villkorar juridifieringen lärar- professionens arbete med skolans kunskaper och värden?, Ut- bildning & Demokrati, vol 25, nr 1, 11–31. (2013), Tender evaluation and supplier selection methods in public procurement, , 19, (73–83). & Jordahl H. (2014), Goda år på ålderns höst? En ESO- rapport om konkurrens i äldreomsorgen, Rapport till Expert- gruppen för studier i offentlig ekonomi, 2014:1. (2016), Differences in organizational pre- conditions for managers in genderized municipal services, Scan- dinavian , 32(4), 209–219. (2004), Relationsmarknadsföring, 3: e uppl, , . (2018), Lever svensk hälso- och sjukvård ? Framtidens krav på sjukvårdens ledning och styrning (2014), Den professionella logiken: Hur vetenskap och prak- tik förenas i det moderna kunskapssamhället, Liber. Bringselius L (2014), The dissemination of results from Supreme Audit Institutions: Independent partners with the media?, Finan- cial Accountability and Management, Vol. 30, Nr.1, s. 75–94. Bringselius L (2015), – ett enkelt pensel- drag som förklarar det mesta? Organisation , Nr. 1, s. 75–94. (2017a), Tillitsbaserad styrning och ledning: Ett ram- verk, Tillitsdelegationens rapportserie, rapport nr 2. (2017b), Medledarskap det nya svarta, , Barometern OT, bringselius-medledarskap-det-nya-svarta/ (red.) (2018), Styra och leda med tillit – forskning och praktik, SOU 2018:38, . Bryson J.M., . & Bloomberg L (2014), Public value governance: Moving beyond traditional public administration and the new public management, , 74(4): 445–456. Cancerfonden (2018), Cancer och ojämlikhet – En rapport om hur grupptillhörighet påverkar risken att insjukna och avlida i cancer. Catterberg, G, & , A. (2006), The Individual Bases of Poli- tical Trust: Trends in New and Established Democracies, Inter- national , 18(1), 31–48. & Rabinowitz F. (2003), Gender-sensitive recommend- dations for assessment and treatment of depression in men, Pro- fessional Psychology: Research and Practice, 34(2): s. 132–140. Colnerud G (2014), Teachers ethical dilemmas and the juridification of the Swedish school, Etikk i praksis, 8(2), s. 22–30. Corin L & (2017), Chefers organisatoriska förutsättningar i kommunerna, , . Daneryd P (2015), Skönsmons hemtjänst i – Ett framgångs- exempel, och Vision 2015. Denhardt J. V. & Denhardt R. (2007), The new public service: Serving, not steering, ME Sharpe, . Denhardt, J. V. & Denhardt, R. (2015), The new public service revisited, , 75(5): 664–672. , , , O’, Sato J, Guptill S. (2014), Implementation and randomized controlled trial evaluation of postnatal nurse home visiting, Ameri- can , Vol.104(Suppl 1), s. Denti L (2018): Personalvetenskapliga perspektiv på innovation, Liber. Denvall V (2018), Innovation och participation – en fallstudie av Bostad först i . I: Bringselius, L. (red.) Styra och leda med tillit – forskning och praktik, SOU 2018:38, . Denvall V. & . (2012), Kejsarens nya kläder – imple- mentering av evidensbaserad praktik i socialt arbete, Socialveten- skaplig tidskrift, Vol 19, Nr 1. , Corbière M, , Coutu M-F, Charpentier N (2012), Development of an Instrument for Evaluating the Factors Influencing Long-Term to Men- tal Health Problems, Occupational Rehabilitation, Studies and Research Projects, R-743. & Visscher A. (2008), The relationship between school inspections, school characteristics and school improve- ment, on Educational Studies, 56 (2), s. 205–227. Ek, E (2012), De granskade. Om hur offentliga verksamheter görs granskningsbara, Diss. & , A (2017), Svenska trender 1986–2016, . (2007), Resultat och styrning i statsförvalt- ningen, ESV 2007:23. (2018), Utfallet för statens budget – del av ESV:s underlag till årsredovisning för staten 2017, Rapport 2018:32. , & , A. (2018), Att visa tillit genom val av ersättningsmodell – effekter av anslagsfinansiering i hälso- och sjukvården i I: Bringselius, L. (red.) Styra och leda med tillit – forskning och praktik, SOU 2018:38, . (2018), Resiliens i en vårdkedja kring demens- sjuka: en fallstudie av sektorsövergripande samverkan i kommun och Diakoni, I: Bringselius, L. (red.) Styra och leda med tillit – forskning och praktik, SOU 2018:38, . (2018), Värdeskapande med brukar- perspektiv, delegering och samverkan i hemtjänst – en fallstudie av I: Bringselius, L. (red.) Styra och leda med tillit – forskning och praktik, SOU 2018:38, . , M (2007), Striderna i : Om trettio års försök att förändra , , , . (2018a), Regelbunden kvalitetsgranskning i statlig tillsyn – en fallstudie av Skolinspektionen I: Bringselius, L. (red.)