sou · H6B311 · 2018-02-28 00:00:00 — Arbetet utförs i samarbete mellan Arbetsförmedlingen, som anvisar deltagare, och folkhög- skolor som bistår med själva utbildningen. Kurserna erbjuds vid två tredjedelar av landets folkhögskolor och fram hade 25 000 personer gått kursen.32 Arbetsförmedlingen har gjort en effektutvärdering utifrån deltagarna i studiemotiverade kurser åren 2010–2012. Utvärderingen pekar mot en positiv effekt vad gäl- ler att gå till vidare studier. Dock hade deltagarna i lägre utsträck- ning än jämförelsegruppen gått vidare till arbete.33 Det konstateras också att deltagare som hos Arbetsförmedlingen haft kod för funk- tionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga, och utrikes födda inte har samma positiva effekter när det gäller att gå vidare till studier som andra unga. visar tre olika modeller som används för att organisera de studiemotiverande kurserna. När kursen uteslutande bemannas med folkhögskolelärare och har ett liknande innehåll som allmän kurs verkar det i högre grad leda till fortsatta behörig- hetsgivande ordinarie folkhögskolekurser. Organisering vid sidan av ordinarie verksamhet med starkare koppling till näringsliv och det civila samhället styr mer mot en fortsättning i praktik, arbete eller komvuxstudier. Folkhögskolorna måste kunna garantera en kapaci- tet att ta emot deltagare för samtliga avtalade platser, vilket har lett till en utmaning då Arbetsförmedlingen endast nyttjade av platserna 2016.34 Antalet personer som går studiemotiverande kurs har minskat från 5 700 till 3 800 personer , vilket möjligen kan ha sin förklaring i bristande samarbete på lokal nivå och förmåga att administrera arbetet hos Arbetsförmedlingen.35 31Målgruppen utökades till att omfatta alla som fyllt och som varken hade gymnasie- examen eller grundläggande behörighet till högskoleutbildning. Även de som fyllt , men som var inskrivna på Arbetsförmedlingens jobb- och utvecklingsgaranti omfattades . 2017/18:1 Budgetpropositionen . Förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor. Utgiftsområde 17 – kultur, medier, trossamfund och fritid. 33Arbetsförmedlingen (2015). Effektutvärdering av studiemotiverande kurser för arbetslösa. 34Folkbildningsrådet (2017). Studiemotiverande folkhögskolekurs – perspektiv på folkbildning som arbetsmarknadsåtgärd. 35SOU 2017:82 Vägledning för framtidens arbetsmarknad. Kvalitet i insatser och insatsers effekter Att detta är problematiskt bekräftas i Samordnarens dialog med folkhögskoleföreträdare. Generellt är deras erfarenheter av studie- motiverande folkhögskolekurser positiva. Systemet att folkhögskolor ska garantera ett visst antal utbildningsplatser för studiemotiverande kurser som Arbetsförmedlingen lokalt inte alltid anvisar tillräckligt många unga gör att folkhögskolorna står för en stor del av ”risken” i detta arbete då de har bundit upp kostnader för lokaler och personal. Andra har vittnat mer generellt om att offentliga aktörer som kommunen och Arbetsförmedlingen kan prioritera att hänvisa deltagare till egna projekt och insatser framför till folkhög- skoleaktörerna. En annan fråga som varit återkommande är möjlig- heten att i vissa fall kunna erbjuda folkhögskolestudier för unga (se kapitel 6). har fördjupat sig i Arbetsförmed- lingens vägledning och konstaterat att forskning om vägledningens effekter är begränsad. var det många av dem som avaktualiserades från Arbetsförmedlingen som gick till reguljär utbildning i samband med satsningen på . Uppgifter visar att få övergår till utbildning bland de som saknar en fullföljd gymnasieutbildning, arbetslösa födda utanför och personer med funktionsnedsättning. Andelen inskrivna arbetssökande med kort utbildning har ökat hos Arbetsförmedlingen, och konstaterar att detta dock inte har gjort att fler övergår till en reguljär utbildning. De konstaterar sam- tidigt att det är svårt att slå fast om detta beror på brister i vägled- ningsarbetet då många andra faktorer kan ha betydelse.36 För en del unga behövs individstärkande insatser, så som stöd med personlig utveckling, för ökad psykisk hälsa, friskvård, att få en struktur i vardagen och även fritidsaktiviteter.37 Det finns ingen samlad bild av effekten av denna typ av insatser, som det 36SOU 2017:82 Vägledning för framtidens arbetsmarknad. 37Jämför Samordnaren för unga som varken arbetar eller studerar (2016). Kommunernas aktivitetsansvar 2016 och Temagruppen unga i arbetslivet (2012). Kartlägg- ning av projekt i programområde 2. Kvalitet i insatser och insatsers effekter finns omfattande studier kring psykisk och fysisk ohälsa som risk- faktor. Hälsan påverkas av att varken arbeta eller studera. Hälsa handlar om frånvaro av sjukdom såväl som individens fysiska, mentala och sociala välbefinnande.38 Den psykiska ohälsan är omfattande bland unga och är särskilt utbredd bland unga kvinnor, unga med funktions- nedsättning, unga hbtq-personer och unga flyktingar (se kapitel 5). Det är viktigt att verksamheter som möter unga har förmåga upp- märksamma ohälsa, och antingen själva erbjuda insatser eller slussa vidare till rätt stöd utifrån hur ohälsan tar sig uttryck och hur stöd- behoven skiljer sig åt – exempelvis mellan unga män och unga kvinnor.39 Låg fysisk aktivitet, ohälsosamma matvanor, och sömnstörningar nämns ofta som problem av de verksamheter som möter unga. Kommissionen för jämlik hälsa har konstaterat att det inom dessa områden finns tydliga socioekonomiska skillnader. Fysisk aktivitet är en stark friskfaktor för barn och unga genom att risken för många sjukdomar minskar och välbefinnande, fysisk självkänsla samt kog- nitiva funktioner stärks. Utifrån det är det ett problem att deltagan- det i föreningsidrotten inte är lika omfattande bland socioekonomiskt utsatta grupper.40 krävs motiverande arbete för att unga ska kunna eller vilja delta i olika insatser. En del unga har mött insatser de upplever som meningslösa, inte leder någonvart och som de upplevt brutit ner självkänslan snarare än byggt upp den.41 Flera unga som Sam- ordnaren har mött har berättat att de först verksamhet där de bemöts på ett sätt som gör dem motive- rade att komma dit.42 Både unga och de som möter unga som var- ken arbetar eller studerar vittnar om betydelsen av bra bemötande samt individuellt och flexibelt stöd. Vidare lyfts ofta betydelsen av att kunna odla en förtroendefull relation med en vuxen. 38SOU 2016:55 Det handlar om jämlik hälsa – utgångspunkter för kommissionens vidare arbete. 39Jämför Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (2015). Modell för stöd till unga med psykisk ohälsa som varken arbetar eller studerar, Myndigheten för ungdoms- och civil- samhällesfrågor (2017). Fokus 17 – unga hbtq-personer. Etablering i arbetslivet. och Myndig- heten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (2015). När livet känns fel – ungas upplevelser av psykisk ohälsa. 40SOU 2016:55 Det handlar om jämlik hälsa – utgångspunkter för kommissionens vidare arbete. 41Jämför , A. (2009). Den dubbla vanmaktens logik – en studie om långvarig arbetslös- het och socialbidragstagande bland unga vuxna. 42Arbetsförmedlingen (2015). Ung Framtid – nulägeskartläggning och förslag på fortsatt arbete. Kvalitet i insatser och insatsers effekter gäller kommunernas arbete finns ofta erfarenhet bland tjänste- personer inom kultur- och fritidsområdet att arbeta med delaktig- het och inflytande. Denna kompetens kan tas tillvara även i kom- munens arbete inom andra förvaltningar. Arbete med självkänsla, motivation, tro på den egna förmågan och att synliggöra kompe- tenser och förmågor är något som ofta lyfts fram i studieförbun- dens verksamheter. De arbetar också vilket ger öppningar för arbete . Att stå utanför studier och arbete kan också innebära att ha färre sociala relationer och nätverk. Unga som varken arbetar eller studerar uppger oftare att de inte kan delta i aktiviteter som deras kompisar gör på grund av begränsad ekonomi. De som befinner sig i en sårbar situation deltar i föreningsaktiviteter i lägre utsträckning än andra unga och det är mindre vanligt bland dem att träffa vänner och bekanta på veckobasis.43 Bland unga med funktionsnedsättning finns flera studier som pekar på en begränsad umgängeskrets.44 Det är också mindre vanligt att vara med i föreningslivet bland unga i socioekonomiskt utsatta bostadsområden.45 Insatser som syftar till att stärka möjligheterna för unga som varken arbetar eller studerar på fritidens arenor är mot denna bakgrund viktig, bland annat för att stärka sociala nätverk och ge ökade möjligheter till fysiska aktiviteter. 7.1.4Kunskaps- och kompetensstärkande insatser och matchning Flera insatser syftar till att stärka individens kompetens. En del handlar om möjligheter att slutföra en gymnasieutbildning i efter- hand genom studier på komvux eller folkhögskola. Då det pågår en utredning kring vuxenutbildningens utveckling speglas särskilt in- satser inom folkbildningens område i detta avsnitt.46 Det finns få studier som belyser etablering för unga efter kom- vuxstudier och efter folkhögskolestudier, men kunskap är under 43Plenty, S., , , , S, Mood, C., , F. & Treuter, G. (2017). Jobb, studier eller annat? En rapport om unga vuxnas sysselsättning och levnadsvillkor. 44Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (2017). Fokus 17 – unga med funktions- nedsättning. Etablering i arbets- och samhällslivet. och (2012). Fokus 12 – levnadsvillkor för unga med funktionsnedsättning. 45Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (2014). Fokus 14 – ungas fritid och organisering. 46Se Dir. 2017:21 En väl anpassad vuxenutbildning. Kvalitet i insatser och insatsers effekter MUCF fick 2015 i uppdrag av regeringen att analy- sera och redovisa utvecklingen av ungas övergång mellan skola och arbetsliv. Deras studie visar indikationer på fortsatta hinder i eta- bleringen för en del av dem som studerat på folkhögskola. Slut- redovisningen kan ge ytterligare värdefull kunskap om detta, i relation till etablering efter komvuxstudier.47 Statskon- toret har i uppdrag att göra en samlad utvärdering av folkbild- ningen. Inom ramen för det kommer de bland annat att redovisa sysselsättningsgrad, inkomster och förekomst av arbetslöshet bland personer som fullföljt folkhögskolans allmänna kurs. I det ingår också jämförelse med dem som fullföljt motsvarande kurser inom vuxenutbildning. Redovisning kommer att ske senast den 18 april 2018.48 Vuxenutbildningen består av vuxenutbildning på grundläggande nivå (grundvux), på gymnasial nivå (komvux) och särskild utbildning för vuxna (särvux). Svenska för invandrare (SFI) ingår som en del av vuxenutbildningen . Målet för vuxen- utbildningen är att vuxna ska stödjas och stimuleras i sitt lärande. Syftet är att stärka deras ställning i arbets- och samhällslivet samt att främja den personliga utvecklingen. En viktig utgångspunkt är indi- videns behov och förutsättningar och möjligheten till individuell an- passning. genomfördes vissa förändringar i vuxenutbild- ningen, bland annat infördes skyldigheter för hemkommunen att erbjuda studie- och yrkesvägledning för de som avser påbörja vuxenutbildning på grundläggande nivå samt se till att en individuell studieplan upprättas för varje elev i komvux och särvux.49 Regeringen stödjer också utvecklingen av regional samverkan genom statsbidrag till regionalt yrkesvux som innebär att genom samarbete mellan kommuner öka utbudet av yrkesutbildningar inom vuxenutbild- ningen och svara upp mot behoven på den lokala arbetsmarknaden. Regeringen har också infört statsbidrag för att stimulera kommuner 47Jämför Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (2017). Det stora steget – del- rapport om ungas övergång från skola till arbetsliv. 48Regeringsbeslut (U2014/7240/UC). Uppdrag att genomföra utvärdering av folkbildningen, Statskontoret (2016). En utvärdering utifrån syftena med statsbidraget. Delrapport och Regeringsbeslut (U2016/01099/UF [delvis], U2016/05429/UF [delvis], U2016/05628/UF). Regleringsbrev för avseende anslagen 14:1, 14:2, 14:3 och 14:4 inom utgifts- område 17 Kultur, medier och trossamfund. 2014/15:85 Ökad individanpassning – en effektivare sfi och vuxenutbildning. Kvalitet i insatser och insatsers effekter att etablera och utveckla lärcentrum med lokaler och stöd för lärande nära hemorten gällande bland annat komvuxstudier.50 studerade omkring 175 000 elever på gymnasial nivå och 40 000 elever på grundläggande nivå i vuxenutbild- ning. Andelen elever var på gymnasial nivå och på grundläggande nivå (omkring 70 000 respektive 7 200 elever). Av eleverna i kurser på gymnasial nivå 2015 slutförde sin kurs, slutförde i stället studierna året därpå, medan avbröt sin kurs.51 Vissa uppföljningar har gjorts för yrkesvux där följer upp etablering . Den pågående utredningen om komvux och särvux ska bland annat ta ställning till behörighetskrav, förenklad betygsskala, förenklade bestämmelser om högskoleförbe- redande examen och se över hur tillgången till eftergymnasial ut- bildning för elever med intellektuell funktionsnedsättning kan för- bättras.52 Regeringen har lyft fram att folkhögskolornas pedagogik kan ge stöd och stimulans som passar unga som varken arbetar eller stude- rar särskilt väl. Folkhögskolorna, både offentligdrivna och rörelse- drivna, ger bland annat möjligheter för utbildning för unga som saknar gymnasieutbildning.53 Folkhögskolorna beskriver själva att de har särskilda kvaliteter genom sin frihet och frivillighet, en egen pedagogik med utgångspunkt i helhetssyn på individen och mötet mellan grupper som grund, att de möter deltagarna utifrån en hel- hetssyn och är deltagarstyrda och deltagardrivna.54 Folkbildnings- rådet lyfter fram att den breda medborgarbildningen kanske är det viktigaste bidraget till samhället från folkbildningens sida, även om folkhögskolorna också är ett alternativ till det formella utbildnings- systemet.55 Folkhögskolans allmänna kurser riktar sig främst till dem som saknar grund- eller gymnasieskoleutbildning. Det finns ett krav att 50Förordning (2017:1303) om statsbidrag för lärcentrum. 2016/17:1 Budgetpropositionen . Förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor. 2017:21 En väl anpassad vuxenutbildning och Dir. 2017:125 Tilläggsdirektiv till Komvux- utredningen. 2015/16:1 Budgetpropositionen och Regeringsbeslut (U2015/05478/UF). Vägar framåt – strategi för unga som varken arbetar eller studerar. 2013/14:172 Allas kunskap – allas bildning. 55Folkbildningsrådet (2016). Folkbildningens betydelse för samhället 2015. Kvalitet i insatser och insatsers effekter de allmänna kurserna ska utgöra av verksamheten på folkhögskolan. gick 12 000 deltagare på allmän kurs och 16 500 deltagare på särskild kurs. Andelen deltagare med förgymnasial utbildningsbakgrund har ökat något på folk- högskolorna (mest bland inrikes födda män) och ut- gjorde av deltagarna på allmän kurs 2015.56 Statskontoret har konstaterat att av deltagarna på långa allmänna kurser hade högst grundskola som avslutad högsta utbildning höst- terminen 2015. Motsvarande andel bland deltagare på särskild kurs var färre än . Andelen deltagare med funktionsnedsätt- ningar ökar – framför allt neuropsykiatriska funktionsnedsättningar. Det är vanligare med avbrott bland deltagare på allmän kurs (18 pro- cent) jämfört med deltagare på särskild kurs (7–).57 Regeringen har gjort flera satsningar för att bygga ut folkhög- skoleplatserna, och tillfört medel för 5 000 extra platser på allmän och särskild kurs. Även antalet platser på byggs ut . erfarenheter visar på en hög grad av etablering efter genomförda yrkeshögskolestudier.58 Även om utbildningar på högskole- och universitetsnivå också är viktiga för ungas etablering har Samordnaren valt att fokusera på utbildningar på gymnasial nivå då de är av särskild betydelse för unga som var- ken arbetar eller studerar. Utbyggnaden av folkhögskolan är ingen ny företeelse. I spåren av ökad arbetslöshet inrättades 10 000 extra utbildningsplatser –1994 som fick en fortsättning i . – 2007 gav folkhögskolorna uppdraget att erbjuda långtidsarbetslösa kompetenshöjande verksamhet inom aktivitetsgarantin, där 30 000 personer deltog. Utöver det fanns kompetenshöjande insatser för unga 20–som saknade fullständiga grund- eller gymnasiestudier –2006 och ett pilotprojekt för arbetslösa 2005–2007.59 56Jämför (2016). Folkbildningens betydelse för samhället 2015. Folkbildnings- rådets samlade bedömning. 57Statskontoret (2016). En utvärdering utifrån syftena med statsbidraget. 2017/18:1 Budgetpropositionen . Förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor. Utgiftsområde 17 – kultur, medier, trossamfund och fritid och , P. & , A. (2015). – vilka söker, vem tar examen och hur går det sedan? 2013/14:172 Allas kunskap – allas bildning. Kvalitet i insatser och insatsers effekter Folkbildningens betydelse för unga som varken arbetar eller studerar understryks bland annat av de utvecklingsprojekt de har medverkat i med stöd från Europeiska socialfonden. Under perio- den –2013 stod folkbildningens aktörer för av an- sökningarna, de beviljades för 172 projekt och har utöver det varit samarbetspart i flera projekt. Bland de yttre drivkrafterna för att driva ESF-projekt som lyfter fram finns vilja att möta behov i samhället och förmåga att nå och stödja särskilda målgrupper. Bland inre drivkrafter ingår att stärka organisationens förmåga, kompetens och kunskap, utveckla och pröva nya idéer, påverka omgivningens bild av organisationen och utveckla nya nätverk och stärka rollen som samarbetspartner.60 Folkbildningens aktörer har även tagit fram en strategi för hur deras deltagande i socialfonden kan stärkas.61 Utöver den tidigare nämnda effektstudien för studiemotiverande kurser, och årliga rapportering av dem, finns få studier som har bedömt effekter av folkhögskoleinsatsers betydelse för benägenhet att söka vidare till studier eller att komma i arbete. Statskontorets utvärdering av de kompetenshöjande satsningarna som inleddes och 2005 pekade på att insatserna hade sämre utfall i att gå till arbete med eller utan stöd men bättre utfall att gå till reguljära studier jämfört med kontrollgruppen.62 Det finns stu- dier som lyfter fram folkhögskolornas betydelse för unga som har svårt att etablera sig på arbetsmarknaden, som exempelvis unga med olika typer av funktionsnedsättningar.63 Genom en av insatserna i strategin Vägar framåt har studieför- bund och folkhögskolor kunnat söka medel för att matcha utbild- ningen mot individens förutsättningar och arbetsgivares kompetens- behov. Anslaget har varit 3 miljoner –2018 och fördelats av . En stor del av projektens arbete har inneburit förstärkt studie- och yrkesvägledning. 60Folkbildningsrådet (2015). Folkbildningen och Europeiska socialfonden – en kartläggning av folkhögskolornas och studieförbundens förutsättningar att genomföra ESF-projekt. 61Folkbildningsförbundet, , OFI/FHF och (2014). Strategi för att stärka folkbildningens inflytande och deltagande i Europeiska socialfonden –2020. 62Statskontoret (2007). Har insatserna någon effekt på arbete eller studier? En utvärdering av folkhögskoleinsatserna för arbetslösa. 63Andersson, P., , , , D. & , L. Folkhögskolor, funktionsnedsätt- ningar och specialpedagogik. Paper till Mimers forskarkonferens, , 3–4 novem- ber 2015. Kvalitet i insatser och insatsers effekter riktlinjer finns inga krav på återrapportering av effekter av insat- serna och i Statskontorets analys av arbetet utvärderas inte effekterna. Dock konstateras att intresset för bidraget har vuxit och att arbetet kan utvecklas för att utgå mer från arbetsmarknadens behov.64 har konstaterat ett växande inslag av utbildningsinsatser inom arbetsmarknadspolitikens område. Ut- över arbetsmarknadsutbildning finns 17 insatser där utbildning in- går som en del av arbetsmarknadspolitiska program. Detta handlar bland annat om motivering och vägledning till studier, att ge förbe- redande kunskaper inför en utbildning och om ökade språkkunska- per. Flera av de program som har lanserats har haft utmaningar med att nå ut till ett större antal deltagare. Utredningen konstaterar att en högre prioritering av Arbetsförmedlingens vägledande och råd- givande arbete kan vara en del för att stärka detta.65 I arbetsmarknadsutredningens delbetänkande lyfter de att det saknas kunskap om effekter av vägledning efter skolan i . De har föreslagit att Arbetsförmedlingens arbete med vägledning bör stärkas och att metoder ska utvecklas för att insatserna ska kunna utvärderas. Vidare att en digital plattform för livslång vägledning bör utvecklas i samarbete mellan flera myndigheter. Den föreslås ge information och orienterande vägledning till individer inför val av studier och arbete samt ge information om studiefinansiering och validering utifrån arbetsmarknadens behov.66 Ett sätt att stärka matchningen på arbetsmarknaden är genom validering. Validering är en viktig insats för att synliggöra och be- kräfta kompetenser, oavsett hur personen tillägnat sig dessa. Vali- dering lämpar sig främst för individer med ganska hög kompetens eller yrkesskicklighet, om detta saknas krävs ofta mer utbildning i stället.67 Potentialen av att validera praktiska yrkeskunskaper har lyfts fram bland annat för att stärka nyanländas etableringsmöjlig- heter. Även inom folkbildningen finns flera initiativ för validering. Exempelvis har paraplyorganisationen drivit ett Arvsfondsprojekt –2017 för att utarbeta en modell för 64Statskontoret (2017). Utvärdering av regeringens strategi för unga som varken arbetar eller studerar. 65SOU 2017:82 Vägledning för framtidens arbetsmarknad. 66SOU 2017:82 Vägledning för framtidens arbetsmarknad. 67Ds 2016:24 Validering med mervärde. Kvalitet i insatser och insatsers effekter validering av generella kompetenser för unga 16–med särskild inriktning mot nyanlända.68 Allt fler studier har lyft fram betydelsen av arbetstagares och arbetsgivares sociala nätverk, både för möjlig- heterna att få ett arbete och att anställa personal med rätt kompe- tens.69 Det gör att insatser och sammanhang som kan stärka nätver- ken för personer som har få kontakter är betydelsefulla för att öka möjligheterna till etablering. Nätverk som byggs upp genom fri- tidsintressen kan vara väl så viktiga – vilket aktualiserar behovet av att nå ut och involvera marginaliserade grupper även inom dessa områden. Sedan Samordnarens delbetänkande 2017 har IFAU ytterligare visat på betydelsen av informella kontakter för uppsagda att hitta en ny anställning. Familjemedlemmar och tidigare arbets- kamrater har störst betydelse, vilket understryker utmaningen för de som aldrig har kommit in på arbetsmarknaden. Företagens anställ- ningsmöjligheter påverkas omvänt av vilka kontaktnät deras an- ställda har.70 I en avhandling som bygger på svar från 3 600 individer födda konstateras betydelsen av socialt kapital för etablering på arbets- och bostadsmarknaden. De med mer socialt kapital får ofta fler jobbtips, sköter mer av sitt eget arbetssökande och an- vänder oftare informella sökmetoder.71 Det finns studier som pekar på att lönesubventioner generellt har bättre effekt för etablering på arbetsmarknaden än flera andra in- satser.72 Samordnaren har mött både företrädare för arbetsgivarsidan och för myndigheter som beskrivit att det är svårt att överblicka alla insatser som finns att tillgå, bland annat inom lönesubventionsområ- det. Mot den bakgrunden är det positivt att regeringen har gjort en översyn och tagit beslut om att förenkla av systemen för subventio- 68Studieförbunden (2016). 69Se SOU 2017:9. Det handlar om oss – unga som varken arbetar eller studerar. 70Eliason, M., Hensvik, L., Kramarz, F., , O. (2017). Informella kontakt- näts betydelse för arbetssökande och företag på den svenska arbetsmarknaden. 71Andersson, A. (2017). Network and Success – Access and Use of Social Capital among in . 72Hardoy, I, Røed, K, , K. & , T. (2016). En komparativ analyse av effekter av innsats for å inkludere utsatte unge i arbeid i . Kvalitet i insatser och insatsers effekter