sou · H6B329 · 2018-04-10 00:00:00 — grundnivå eller avancerad nivå, högskoleförordningen och, i före- kommande fall, om tillgodo- grundnivå eller avancerad nivå, 14 Senaste lydelse 0000:0000. 8.högskola i eller det land där doktoranden har genom- gått sådan utbildning som avses i 6 eller 7, och 9.för avlagd examen: examens namn och ämne samt datum för utfärdande av examensbevis. 1.Denna förordning träder i kraft . 2.De äldre bestämmelserna gäller fortfarande i fråga om ansök- ningar om tillgodoräknande som kommer in till högskolan före ikraftträdandet. 1.6Förslag till förordning om ändring i förordningen (2002:760) om uppdragsutbildning vid universitet och högskolor Härigenom föreskrivs i fråga om förordningen (2002:760) om upp- dragsutbildning vid universitet och högskolor dels att rubriken närmast före 7 § ska lyda ”Tillgodoräknande som högskoleutbildning”, dels att det närmast före rubriken ”Examensbevis och kursbevis ska införas en ny paragraf, 5 a §, och närmast före 5 a § en ny rubrik av följande lydelse. fatta tillgodoräknande inom ut- Med tillgodoräknande avses i första stycket att den som deltar i färdigheter som deltagaren har ut- vecklat genom tidigare utbild- ning, i yrkesverksamhet eller på annat sätt, om det inte finns en väsentlig skillnad mellan de kun- skaper och färdigheter som del- tagaren åberopar och målen för den uppdragsutbildning för vilken de är avsedda att tillgodoräknas. Denna förordning träder i kraft . 1.7Förslag till förordning om ändring i förordningen (2007:223) om uppdragsutbildning för fortbildning av lärare och viss annan personal Härigenom föreskrivs att 4 § förordningen (2007:223) om upp- dragsutbildning för fortbildning av lärare och viss annan personal (2007:223)15 ska ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Samma kvalitetskrav ska ställas på uppdragsutbildning som på högskoleutbildning på grundnivå eller avancerad nivå. De som deltar i uppdrags- De som deltar i uppdrags- lärare samt fritidspedagoger och lärare samt fritidspedagoger och motsvarande får ges betyg och motsvarande får ges betyg och enligt bestämmelserna för hög- enligt bestämmelserna för hög- eller avancerad nivå. I 6 kap. 6– eller avancerad nivå. I 6 kap. 7 och 8 §§ högskoleförordningen (1993:100) finns det bestäm- (1993:100) finns det bestäm- melser om att en student har rätt melser om att en student har rätt att tillgodoräkna sig tidigare ut- bildning samt motsvarande kun- och färdigheter som studenten har skaper och färdigheter som har utvecklat genom tidigare utbild- förvärvats i yrkesverksamhet. ning, i yrkesverksamhet eller på För fritidspedagoger och motsvarande som har fullföljt sådan uppdragsutbildning som avses i 1 § första stycket gäller inte kravet på ett självständigt arbete (examensarbete) enligt bilaga 2 till högskole- förordningen eller motsvarande krav enligt äldre bestämmelser för en behörighetsgivande examen. Denna förordning träder i kraft . 15Förordningen omtryckt 2009:281. Senaste lydelse av förordningens rubrik 2014:161. 16Senaste lydelse 2014:161. 1.8Förslag till förordning om ändring i förordningen (2007:1164) för Försvarshögskolan Härigenom föreskrivs att 4 kap. 2 § förordningen (2007:1164) för Försvarshögskolan ska ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse För utbildning på grundnivå För utbildning på grundnivå eller avancerad nivå gäller i övrigt eller avancerad nivå gäller i övrigt 6 kap. 2, 3, 6–11, 11 b–11 f, 13–18 6 kap. 2, 3, 7–11, 11 b–11 f, 13–18 och 20–24 §§ högskoleförord- och 20–24 §§ högskoleförord- ningen (1993:100). ningen (1993:100). Denna förordning träder i kraft . 17 Senaste lydelse 2010:1751. En deltagare i befattnings- utbildningen får tillgodoräkna sig kunskaper och färdigheter som deltagaren har utvecklat genom tidigare utbildning, i yrkesverk- samhet eller på annat sätt, om det inte finns en väsentlig skillnad mellan de kunskaper och färdig- heter som deltagaren åberopar och målen för den kurs för vilken de är avsedda att tillgodoräknas.En deltagare i befattnings- utbildningen får tillgodoräkna sig kunskaper och färdigheter mot- svarande en eller två av de kurser som anges i 3 §. 1.9Förslag till förordning om ändring i förordningen (2011:183) om befattningsutbildning för rektorer och annan personal med motsvarande ledningsfunktion i skola, förskola och fritidshem samt fortbildning för rektorer och förskolechefer Härigenom föreskrivs att 2 kap. 8 och 9 §§ och rubriken närmast före 2 kap. 9 § förordningen (2011:183) om befattningsutbildning för rektorer och annan personal med motsvarande ledningsfunktion i skola, förskola och fritidshem samt fortbildning för rektorer och förskolechefer ska ha följande lydelse. En deltagare i befattnings- utbildningen får tillgodoräkna sig en eller två av de kurser som anges i 3 §, om han eller hon har förvärvat motsvarande kunskaper genom annan utbildning eller i yrkesverksamhet. Den skriftliga redovisningen får inte användas för sådant tillgodo- räknande som avses i 7, 8 eller 11 §. Om en rektor eller annan person med motsvarande led- ningsfunktion genom tidigare utbildning eller yrkeserfarenhet har förvärvat kunskaper som kan jämställas med befattnings- utbildningen som helhet, har han eller hon rätt att få en skriftlig redovisning som visar detta. Den skriftliga redovisningen får inte användas för sådant tillgodo- räknande som avses i 7, 8 eller 11 §. Denna förordning träder i kraft . 1.10Förslag till förordning om ändring i förordningen (2011:689) om vissa behörighetsgivande examina för legitimation som lärare och förskollärare och om högskoleutbildningar för vidareutbildning av lärare och förskollärare som saknar lärar- eller förskollärarexamen Härigenom föreskrivs att 31 § förordningen (2011:689) om vissa behörighetsgivande examina för legitimation som lärare och förskol- lärare och om högskoleutbildningar för vidareutbildning av lärare och förskollärare som saknar lärar- eller förskollärarexamen ska ha följande lydelse. för högskolan får, i stället för vad som anges i 12 kap. 2 § högskoleförordningen (1993:100), följande beslut av en högskola överklagas: 1.beslut om att en sökande inte uppfyller kraven på behörighet för att bli antagen till sådan utbildning som avses i denna förordning, 2.beslut att inte göra undantag från behörighetsvillkoren i fall som avses i 7 kap. 3 § andra meningen högskoleförordningen, 3. beslut om tillgodoräknande 3. beslut om tillgodoräknande enligt 6 kap. 8 § högskoleför- 4.beslut att avslå en students begäran om befrielse från ett obligatoriskt utbildningsmoment, och 5.beslut att avslå en begäran om att få examensbevis eller kurs- bevis. Denna förordning träder i kraft . 18 Senaste lydelse 2013:831. 1.11Förslag till förordning om ändring i förordningen (2011:1108) om vuxenutbildning Härigenom föreskrivs att 5 kap. 4 § och 6 kap 5 § förordningen (2011:1108) om vuxenutbildning ska ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Kriminalvården ska se till att rektorerna går en sådan särskild befattningsutbildning som regleras i förordningen (2011:183) om befattningsutbildning för rektorer och annan personal med mot- svarande ledningsfunktion i skola, förskola och fritidshem samt fortbildning för rektorer eller en utbildning som kan jämställas med denna. Utbildningen ska påbörjas möjligt efter det att rektorn har tillträtt sin anställning och vara genomförd efter tillträdesdagen. Kriminalvårdens skyldighet enligt första stycket gäller inte i fråga om rektorer som – har gått befattningsutbildningen eller en äldre statlig – genom tidigare utbildning, i eller yrkeserfarenhet har förvärvat yrkesverksamhet eller på annat kunskaper som av ett universitet sätt har utvecklat kunskaper och eller en högskola som anordnar färdigheter som av ett universitet eller en högskola som anordnar ställts med sådan utbildning, eller ställts med sådan utbildning, eller – har varit verksamma som rektorer. Utbildningsanordnaren ska se till att rektorerna går en sådan sär- skild befattningsutbildning som regleras i förordningen (2011:183) om befattningsutbildning för rektorer och annan personal med motsvarande ledningsfunktion i skola, förskola och fritidshem samt fortbildning för rektorer eller en utbildning som kan jämställas med denna. Utbildningen ska påbörjas möjligt efter det att rektorn har tillträtt sin anställning och vara genomförd efter tillträdesdagen. Skyldigheten för en utbildningsanordnare enligt första stycket gäller inte i fråga om rektorer som – har gått befattningsutbildningen eller en äldre statlig – genom tidigare utbildning, i eller yrkeserfarenhet har förvärvat yrkesverksamhet eller på annat kunskaper som av ett universitet sätt har utvecklat kunskaper och eller en högskola som anordnar färdigheter som av ett universitet eller en högskola som anordnar ställts med sådan utbildning, eller ställts med sådan utbildning, eller – har varit verksamma som rektorer. Denna förordning träder i kraft . 1.12Förslag till förordning om ändring i förordningen (2012:811) med instruktion för Universitets- och högskolerådet Härigenom föreskrivs att 14 § förordningen (2012:811) med in- struktion för Universitets- och högskolerådet ska ha följande lydelse. 1.stimulera intresset för hög- skoleutbildning, och 2.främja breddad rekrytering till högskolan. 1.stimulera intresset för hög- skoleutbildning, 2.främja breddad rekrytering till högskolan, och 3.främja universitetens och högskolornas arbete med erkän- nande av tidigare lärande. Denna förordning träder i kraft . 19 Senaste lydelse 2018:5. 2.1Uppdragets bakgrund och syfte Valideringsdelegationen har regeringens uppdrag att till och med följa, stödja och driva på ett samordnat utvecklingsarbete inom valideringsområdet (dir. 2015:120). I uppdraget ingår att identi- fiera vilka utvecklingsinsatser och förändringar som är motiverade och lämna förslag till regeringen som kan stärka valideringsarbetet inom utbildning och arbetsliv. 2.1.1Rådets rekommendation om validering Både inom EU och lyfts validering fram som ett viktigt verk- tyg för det livslånga lärandet, för ökad anställningsbarhet och för en ökad rörlighet på arbetsmarknaden. Inom har arbetet tagit sin utgångspunkt i möjligheterna till livslångt lärande för alla och organisationen har publicerat flera rapporter på temat, bland annat med fokus på erkännande av informellt och icke-formellt lärande i organisationens medlemsländer.1 Europeiska kommissionens New Skills Agenda for Europe antogs och syftar till att säkerställa att individer utvecklar kunskaper och färdigheter som behövs på arbetsmarknaden både och . Möjligheten till validering av informellt och icke-formellt lärande framhålls som central för att främja agendans mål. Bakgrunden till Valideringsdelegationens uppdrag är att regeringen anser att valideringsprocesserna behöver bli effektivare. Regeringen har också aviserat att ett sammanhållet, nationellt och permanent 1 Se exempelvis Werquin, P (2010) Recognition of Non-Formal and Informal Learning: Country Practices. system för validering ska införas.2 Vidare har Europeiska unionens råd beslutat om en rekommendation om validering av icke-formellt och informellt lärande3 som har tillstyrkt. Rekommenda- tionen anger att medlemsstaterna ska ha inrättat system som gör det möjligt för enskilda att: •få kunskaper, färdigheter och kompetens som förvärvats via icke- formellt och informellt lärande validerade, och •erhålla en fullständig eller, i tillämpliga fall, en partiell kvalifika- tion på grundval av det validerade icke-formella och informella lärandet. 2.1.2Validering i högskolan ett prioriterat område I Valideringsdelegationens delbetänkande En nationell strategi för validering (SOU 2017:18) definierades den övergripande målsätt- ningen med utvecklingsarbetet inom valideringsområdet: Betydligt fler individer ska få sin kompetens validerad. Validering ska vara tillgängligt i hela landet, på samtliga nivåer i utbildningssystemet och mot en större bredd av kvalifikationer i arbetslivet. Validering som väg till en kvalifikation ska ha lika hög legitimitet som formell utbild- ning. I strategin gjorde delegationen bedömningen att utvecklingen av vali- dering inom högskolan bör prioriteras i det fortsatta arbetet. Dele- gationen delar regeringens bild att validering inom högskolan inte fungerar tillfredsställande i dag.4 Problembilden har beskrivits i såväl strategin som i departe- mentspromemorian Validering med mervärde.5 Statistik saknas över omfattningen av validering inom högskolan. De uppgifter som finns indikerar dock att alltför få personer får möjlighet till validering av sitt tidigare lärande . Det gäller både bedömning av reell kom- petens för behörighet till utbildning och för tillgodoräknande inom en högskoleutbildning. Regelverket uppfattas som otydligt av läro- 2014/15:1 och Prop. 2014/15:100. 3Rådets rekommendation av om validering av icke-formellt och infor- mellt lärande. 2015/16:1, Utgiftsområde 16, s. 201. 5Ds 2016:24 Validering med mervärde, avsnitt 4.7. sätena, vilket skapar osäkerhet om vad som ska bedömas. Denna osäkerhet om hur bestämmelserna ska tolkas riskerar att leda till att färre bedömningar görs av tidigare lärande och att de bedömningar som genomförs inte görs på ett likvärdigt sätt. Ett ytterligare problem är att metoder och strukturer för ett likvärdigt och kvalitetssäkrat bedömningsarbete saknas på lärosätena. Vidare tar resurstilldelnings- systemet till högskolan inte hänsyn till det relativt omfattande arbete som krävs för att göra individuella bedömningar av en sökandes tidigare utvecklade kunskaper och färdigheter. Strukturerna för validering är således svagt utvecklade inom hög- skolan. finns stora behov bland såväl nyanlända invandrare som bland yrkesverksamma att få kompetens som de utvecklat i andra sammanhang än i svensk högskoleutbildning bedömt och erkänt. Valideringsdelegationen ser därför mycket positivt på det utveck- lingsarbete som inleddes för att utveckla metoder och struk- turer för lärosätenas arbete med bedömning av reell kompetens. Delegationen framhöll dock i strategin att det finns ytterligare ut- vecklingsområden som behöver adresseras. För att skapa långsiktiga förutsättningar för validering inom högskolan finns behov av att se över regelverket. Frågan om tillgodoräknande inom högskoleutbild- ning för tidigare förvärvad kompetens framhölls som särskilt viktig. Delegationen ansåg också att lösningar för att skapa rättvisande eko- nomiska incitament för lärosätenas bedömning av reell kompetens för tillgodoräknande behövde utredas. Möjlighet till förhandsbesked om tillgodoräknande var en ytterligare fråga som lyftes i strategin. Vidare framhöll delegationen betydelsen av att det införs möjlighet till tillgodoräknande inom uppdragsutbildning i högskolan. Mot bakgrund av delegationens prioriteringar och bedömningar i En nationell strategi för validering fokuserar detta betänkande på frågor om validering för tillgodoräknande inom högskolan. Syftet är att förbättra förutsättningarna för generösa, flexibla och rättvisa erkännanden av tidigare lärande, oberoende av var, när och hur indi- viden har utvecklat sin kompetens. Förslag och bedömningar lämnas om åtgärder för att förbättra möjligheterna för personer att få sitt tidigare lärande kartlagt, bedömt och erkänt för tillgodoräknande inom högskoleutbildning. Fokus ligger på hur regelverket bör förändras, men även frågor om hur erkännandeprocesserna kan utvecklas och kvalitetssäkras för ökad likvärdighet och rättssäkerhet tas upp. Förslag lämnas också avseende tillgodoräknande av tidigare lärande för deltagare i upp- dragsutbildning vid universitet och högskolor. I betänkandet lämnas även bedömningar avseende möjligheter till förhandsbesked om tillgodoräknande i högskoleutbildning för personer som behöver veta hur omfattande studier de behöver genomgå för att nå den kvalifikation de eftersträvar. Fungerande validering är centralt för att realisera möjligheter till livs- långt lärande inom högskolan. Det är också av stor betydelse för kompetensförsörjningen på arbetsmarknaden. Dessutom är det viktigt för effektiviteten i resursanvändningen inom högskolan. Validerings- delegationen vill inledningsvis lyfta fram valideringens nytta för individerna, för högskolorna och för samhället i stort. För individen kan en väl fungerande struktur för validering av tidi- gare lärande inom högskolan •ge nya möjligheter inom formell utbildning och för att kon- kurrera på arbetsmarknaden, •vara motivationshöjande och inspirera till vidare utbildning då tidigare förvärvade kunskaper och färdigheter synliggörs och ges ett värde, •innebära en förkortad utbildningstid och snabbare inträde på arbetsmarknaden, •stimulera till ett livslångt lärande, och •bidra till att individen gör välgrundade val om fortsatta studier och karriärvägar. Nytta för universitet och högskolor En utvecklad struktur för validering är till nytta också för univer- sitet och högskolor. Validering av tidigare lärande är •ett verktyg för att bredda rekryteringen till utbildning utan att göra avkall på kvalitetskrav på kurs- eller examensnivå, •ett medel för ökad mobilitet och internationalisering av högskolan, •kvalitetshöjande genom att valideringen sätter fokus på lärande- målen för utbildningen vilket bidrar till att utveckla lärosätenas kärnverksamhet, •av betydelse för utveckling av nya former för lärande och flexiblare studiegångar, •ett sätt att ta tillvara tidigare lärande i heterogena studentgrupper, •av betydelse för en ökad samverkan mellan högskolan och det omgivande samhället, och •en möjlighet till nya arenor för samverkan med arbetslivet om utbud och utformning av utbildning som möter behoven på dagens och morgondagens arbetsmarknad. För arbetsgivare är validering av nytta för •möjligheterna till kompetensförsörjning och kompetensutveck- ling inom företaget eller organisationen, •att effektivisera och förkorta verksamhetsnära kompetensutveck- lingsinsatser, •att motivera de anställda till ytterligare kompetensutveckling, •att underlätta omställning och omstrukturering, och •att synliggöra och ta tillvara på den samlade kompetensen hos ny- anlända som saknar dokumentation över sin utbildning och yrkes- verksamhet. För samhället finns betydande vinster med en väl utvecklad struktur för validering genom •effektivare resursanvändning i högre utbildning, •bättre kompetensförsörjning i arbetslivet och matchning på arbets- marknaden, •att samarbetet mellan arbetslivet och högskolorna stimuleras vilket bidrar till ökad relevans och kvalitet i utbildning och forskning. De ekonomiska incitamenten har återkommande framhållits som ett problem för lärosätenas arbete med bedömning av reell kompetens, i synnerhet när det gäller erkännande av tidigare lärande för tillgodo- räknande. Även Valideringsdelegationen framhöll i delbetänkandet att möjliga lösningar för att skapa rättvisande ekonomiska incitament för lärosätenas bedömning av reell kompetens för tillgodoräknande behövde utredas. Frågan om hur högskolornas resurstilldelning bör utformas ingår i uppdraget för Utredningen om styrning för starka och ansvarsfulla lärosäten (dir. 2017:46) som ska redovisa förslag . Delegationen lämnar därför inte förslag utan en be- dömning om hur resursfrågan bör hanteras. Förhandsbesked om tillgodoräknande är en annan fråga som Valide- ringsdelegationen har identifierat som prioriterad. Universitets- och högskolerådet (UHR) har i uppdrag att till och med genom- föra en försöksverksamhet. En modell ska utvecklas för bedömning av kompetens för ett utlåtande från UHR även för dem som saknar fullständig dokumentation över slutförd utländsk utbildning och för dem som har dokumenterade men oavslutade eftergymnasiala utbildningar. Modellen ska kunna användas av alla som behöver få utbildning eller annan kompetens bedömd. Det ingår i UHR:s upp- drag att lämna förslag på finansiering och föreslå författnings- ändringar. I detta betänkande lämnar Valideringsdelegationen därför bedömningar, inte förslag, om centrala frågor gällande förhands- besked om tillgodoräknande. 2.3.2Bedömning av tidigare lärande för behörighet Bedömning av reell kompetens för behörighet för tillträde till utbild- ning behandlas endast översiktligt i detta betänkande. Skälet till detta är att tillträdesfrågorna har utretts och att regeringen har lagt en proposition om ändrade tillträdesregler i mars 2018.6 Regeringen föreslår bland annat att den grundläggande behörigheten ska uttryckas i kompetenser. I propositionen anges också att Till- trädesutredningens7 förslag om ett nationellt behörighetsprov för dem som inte uppfyller kraven på grundläggande behörighet genom gymnasial utbildning eller motsvarande bereds vidare inom . Ett sådant behörighetsprov skulle innebära att färre sökande kommer att behöva genomgå en individuell prövning av sin reella kompetens för grundläggande behörighet. I detta betänkande lämnas inga förslag eller bedömningar avseende reell kompetens för behörighet. Valideringsdelegationen vill dock peka på några frågor där det kan finnas behov av tydliggöranden vad gäller bedömning av reell kompetens för tillträde till utbildning. Otydligheter avseende behörighet till utbildning på grundnivå Universitet och högskolor upplever att högskoleförordningens be- stämmelser i vissa delar är otydliga, öppna för tolkningar och ibland svåra att skilja från varandra. Ett exempel är förhållandet mellan behörighet grundad på reell kompetens och undantag vid antagning till studier. Ett annat exempel är den praxis vad gäller bedömning av grundläggande behörighet som grundar sig på den schablon som fram- går av rekommendationer från universitets- och högskole- förbund (SUHF). Schablonen innebär att en sökande som kan styrka godkänt betyg i vissa angivna kurser i svenska, engelska, matematik och samhällskunskap och har arbetslivserfarenhet efter bedöms uppfylla kraven på grundläggande behörighet. Enligt Valideringsdelegationens uppfattning är det vid bedöm- ning av reell kompetens för behörighet viktigt att det alltid görs en individuell prövning av en sökandes kunskaper och färdigheter för 2017/18:204 Fler vägar till kunskap – en högskola för livslångt lärande. 7SOU 2017:20 Tillträde för nybörjare – ett öppnare och enklare system för tillträde till hög- skoleutbildning. att avgöra om han eller hon har förutsättningar att tillgodogöra sig den sökta utbildningen. Med förslaget om att grundläggande behörig- het ska uttryckas i kompetenser tydliggörs kompetenskriterierna som den sökandes kunskaper och färdigheter ska bedömas mot i de fall där en individuell prövning av reell kompetens kommer vara aktuell även framledes. Meritvärde för att kunna bli antagen till studier Ett annat uppmärksammat problem är att personer som bedömts behöriga utifrån sin reella kompetens har svårt att konkurrera i ur- valet till utbildningar som har fler sökande än platser. För tillträde till sådana utbildningar krävs ett meritvärde. Många personer som söker till högskolan med reell kompetens som behörighetsgrund har dock varit i och för dem är sällan högskole- provet en realistisk möjlighet att erhålla ett meritvärde som kan ge tillträde till den sökta utbildningen. Som lösning på detta problem föreslog att både det nya nationella behörighets- provet och en genomgången valideringsprocess för behörighet skulle kunna ge ett meritvärde. Behörig till studier på avancerad nivå men utan möjlighet till examen Ytterligare en behörighetsrelaterad fråga är den om behörighet till utbildning som leder fram till en examen på avancerad nivå och dess koppling till högskoleförordningens bestämmelser om examensbevis. Enligt högskoleförordningen är reell kompetens en behörighetsgrund även till studier på avancerad nivå.