sou · H6B322 · 2018-03-28 00:00:00 — har på uppdrag av regeringen utrett förutsättning- arna för att låta samtliga asylsökande i erhålla samordnings- nummer. föreslår att samtliga asylsökande ska tilldelas 2118 a § folkbokföringslag (1991:481) och 5 § folkbokföringsförordning (1991:749). 225 a och 5 b §§ folkbokföringsförordning (1991:749). Mål, struktur och organisering för ett effektivare mottagande samordningsnummer och att ska rekvirera numren från . har ställt sig positiva till inför- ande av samordningsnummer för asylsökande. och Migra- tionsverket är dock oeniga om vilken sekretess som bör gälla för vissa uppgifter om enskilds personliga förhållanden.23 Både Skatteverket24 och Utredningen om organiserad och syste- matisk ekonomisk brottslighet mot välfärden25 lyfter vissa risker med samordningsnummer som baseras på ostyrkta uppgifter. Det handlar bland annat om att det inte alltid är känt av myndigheterna vilka skillnaderna är mellan ett personnummer, ett samordnings- nummer grundat på styrkta uppgifter och ett samordningsnummer grundat på ostyrkta uppgifter. Det innebär att det finns en risk att ett samordningsnummer som grundas på ostyrkta uppgifter fel- aktigt läggs till grund för vidare åtgärder. Enligt förslag ska Arbetsförmedlingen kartlägga vissa asylsökandes utbildning och yrkeserfarenheter och kommer därmed behandla uppgifter som avser personer som om- fattas av lagen om mottagande av asylsökande och vissa andra ut- länningar. har Arbetsförmedlingen dock möjlighet att begära tilldelning av samordningsnummer som behövs i myndighetens verksamhet endast om det inte råder osäkerhet om en persons identi- tet. Det kan antas att för en stor andel av de asylsökande som om- fattas av Arbetsförmedlingens uppdrag kommer myndigheten inte att kunna fastställa identiteten. Om behandling av personuppgifter inom Arbetsförmedlingens verksamhet med asylsökande förs in bland de områden där man ger avkall på kravet på fastställd identitet skulle det innebära att Arbetsförmedlingen får möjlighet att begära tilldelning av samordningsnummer. Detta skulle under- lätta inte bara Arbetsförmedlingens verksamhet för asylsökande utan även övergången till verksamheten för nyanlända invandrare efter beslut om uppehållstillstånd (se avsnitt 8.1). Det förutsätter ändringar i folkbokföringsförordningen vilket i så fall bör ses över i särskild ordning. 23Fi2015/04871/S3 och (2016). 24Skatteverket (2016). 25Skatteverket (2016) och SOU 2017:37. Mål, struktur och organisering för ett effektivare mottagande 9.6En ny organisering av mottagandet av asylsökande och nyanlända Förslag: En ny organisering för mottagandet av asylsökande och nyanlända införs för att förtydliga samtliga aktörers befogen- heter, resurser och ansvar. Syftet med den nya organiseringen är att ge aktörerna förutsättningar att nå det nya mål för mottag- andet av asylsökande och nyanlända som utredningen har före- slagit. 9.6.1Statens ansvar inom mottagandet Precis som i nuvarande ordning ska även i fram- tiden ha ansvar för att göra kontinuerliga prognoser över hur många asylsökande och anhöriga till dessa som väntas komma till . bedömningar och underlag ska ligga till grund för regeringens beslut och dimensionering av olika verksamheter och för kommunsektorns planering av sina åtag- anden inom mottagandet. Syftet med detta är att skapa bättre planeringsförutsättningar för såväl staten som för kommunsektorn. ska också ta fram underlag för antalet asylsök- ande som ska anvisas till kommunerna . Utifrån myndighetens prognoser över hur många asylsökande som väntas komma till ska Migrations- verket dels beräkna och fastställa ett andelstal för varje kommun, dels ett platsantal som kommunersättningen för asylboende baseras på. Detta för att kommunerna ska kunna planera sitt boendebehov för asylsökande utifrån fastlagda ramar. Vidare ska ha ansvar för de asylsökandes bo- ende i (ankomsttiden). Det innebär att ska ansvara för planering, anskaffning och drift av de föreslagna ankomstcentren. I detta ansvar ligger också ett ansvar för att ordna boende för de asylsökande vars ärenden hanteras enligt Dublinförordningen26 eller som hand- 26 och rådets förordning (EU) nr 604/2013. Mål, struktur och organisering för ett effektivare mottagande läggs i snabbprocess för avslagsbeslut. Dessa personer ska i första hand stanna i ankomstcentret tills det att har fattat beslut i asylärendet. Av ansvaret för ankomstcentren följer också att Migrations- verket ska tillgodose att det finns lokaler för de insatser och aktiviteter som andra aktörer i systemet tillhandahåller. Det gäller till exempel lokaler för Arbetsförmedlingens kartläggning av de asylsök- andes utbildning och yrkesbakgrund, för verksamhet för asylsök- ande barn samt för aktiviteter som organisationer inom det civila samhället tillhandahåller. Myndigheten ska dessutom ansvara för planering och drift av den verksamhet som bedrivs vid de föreslagna ankomst- och av- resecentren. Det innebär att myndigheten ska ansvara för att regi- strera asylansökan och genomföra initiala handläggningsåtgärder, genomföra asylutredning och andra utredningsåtgärder som kräver personlig medverkan av den asylsökande och ge grundläggande in- formation om asylprocessen, individens rättigheter och skyldigheter samt det svenska samhället som en asylsökande vistas i ett ankomstcenter. I detta ligger också att säkerställa att de insatser som krävs för att det ska vara möjligt att anvisa en asylsökande till en kommun inom utsatt tid genomförs på ett så snabbt och effek- tivt sätt som möjligt. I avresecentren ska ansvara för återvändande- arbetet och att det finns aktiviteter som bidrar till en meningsfull vardag att tillgå i centren. Syftet med avresecentren är att förbereda återvändandet till ett annat land och underlätta avresan från . ska i samråd med Arbetsförmedlingen, kom- munerna och landstingen verka för att de asylsökandes vistelsetid i mottagandet blir så kort som möjligt. I myndighetens uppdrag in- går därför att verka för att en så stor del av asylprocessen som möjligt genomförs då den asylsökande befinner sig i ankomstcentret. Detta bör skapa förutsättningar för en snabbare handläggning och kortare vistelsetider i mottagandet för den asyl- sökande. Det är därför särskilt viktigt att efter- strävar att överlämningar och utbytet av information mellan den egna myndigheten och Arbetsförmedlingen fungerar väl och inte leder till att processerna och prövningen av asylansökan försenas. Mål, struktur och organisering för ett effektivare mottagande För att detta ska vara möjligt måste ha en fungerande samverkan med Arbetsförmedlingen. ska så långt som möjligt underlätta Arbetsförmedlingens arbete med att kartlägga den asylsökandes utbildning och yrkeserfaren- heter. En grundförutsättning för att denna centrala samverkan ska fungera blir att myndigheterna har tillit till varandra och de upp- gifter som de utför inom mottagandet. Detta så att dubbelarbete och onödigt tidsspill kan undvikas. Regeringens styrning av de båda myndigheterna behöver därför samordnas för att poängtera och tydliggöra den centrala roll som och Arbetsför- medlingens samverkan har för mottagandet i stort. Detta bör ske genom förändringar i de bägge myndigheternas instruktioner där det ömsesidiga beroendet mellan myndigheterna och deras verksam- heter inom mottagandet tydliggörs. I uppdrag ska också ingå att ge de asylsök- ande information om asylprocessen och om vad det innebär att leva och bo i . Myndigheten ska informera asylsökande om vilka rättigheter och skyldigheter de har. Inom ramen för informations- uppdraget ska myndigheten lämna översiktlig samhällsinformation, med ett särskilt fokus på förutsättningarna för att arbeta liksom information om den svenska arbets- och bostads- marknaden. Informationen kan med fördel ges i samverkan med andra berörda aktörer, såsom Arbetsförmedlingen, Arbetsmiljö- verket, länsstyrelserna, , kommunsektorn och arbets- marknadens parter. ska vidare ha ansvar för att pröva asylsökandes eget ordnade boende i kommuner som lever upp till kriterierna för social prövning. Inom ramen för detta uppdrag ska myndigheten också tillhandahålla en förteckning över de kommuner där det sker en prövning av asylsökandes val av eget boende. ska dessutom ha ansvar för att göra så kallade ankomstanvisningar av ensamkommande barn som söker asyl i . Inom ramen för uppdraget ska myndigheten ge asylsök- ande ensamkommande barn information om asylprocessen och mot- tagandet av ensamkommande barn i . Den information som ger ska vara anpassad till och utformad efter barnets ålder och förutsättningar och myndigheten bör försäkra sig om att barnet har tagit del av och förstått informationen. Myndig- heten ska också precis som ha i uppgift att anvisa ensam- Mål, struktur och organisering för ett effektivare mottagande kommande barn till en kommun för fortsatt boende under asyl- tiden (så kallad boendeanvisning). Vidare ska även fortsättningsvis ha ansvaret för att besluta om och betala ut dagersättning och särskilt bidrag till asylsökande. Myndigheten ska precis som i nuvarande ordning ansvara för att ersätta asylsökande för resor till och från de tidiga insatser och rustande aktiviteter som de asylsökande erbjuds av kommunerna och andra aktörer. ska ha fortsatt ansvar för att pröva, admini- strera och betala ut statlig ersättning till kommuner och landsting för de åtaganden som dessa har inom mottagandet. Prövning och utbetalning ska göras skyndsamt med målsättningen att kommun- sektorn ska få ersättning efter det att en kommun eller ett landsting har fullgjort en insats eller åtgärd inom ramen för åtagandet. I detta uppdrag ligger också att Migrations- verket ska verka för en så enkel och effektiv ansöknings- och hand- läggningsprocess för de statliga ersättningarna som möjligt. För att fullgöra denna del av myndighetens uppdrag behöver Migrations- verket utveckla myndighetens interna IT-system och ta fram och utveckla externa e-tjänster med syfte att underlätta för kommun- sektorn att få statlig ersättning. har vidare en viktig roll som ansvarig myn- dighet för nationella program för EU:s asyl-, migrations- och integrationsfond som inrättats inom ramen för EU:s långtids- budget 2014–2020. Det nationella programmet styr hur fondens medel ska användas i , genom bland annat nationella mål och prioriteringar inom mottagandet. ansvar omfattar att i partnerskap med olika aktörer på nationell, regional och lokal nivå besluta om utformning, genomförande, övervakning och utvärdering av programmet.27 27 Förordning (2014:1538) om förvaltning av asyl-, migrations- och integrationsfonden och Ju2015/03225/av en övervakningskommitté för det nationella programmet avseende asyl-, migrations- och integrationsfonden –2020. Mål, struktur och organisering för ett effektivare mottagande Arbetsförmedlingens ansvar och uppgifter Arbetsförmedlingen ska ha ansvar för att kartlägga asylsökandes utbildning och yrkeserfarenheter i ankomstcentret. Ett syfte med detta underlag är att det ska användas i Migrations- verkets arbete med att anvisa asylsökande till kommuner. ska säkerställa att kartläggningen sker efter att den asylsökande har lämnat in en ansökan om asyl. Detta för att det ska vara möjligt för att inom anvisa en asylsökande till en kommun och informera kommunen om anvisningen. I detta arbete ska Arbetsförmedlingen samverka med Migra- tionsverket så att såväl den egna myndighetens arbete som Migra- tionsverkets verksamhet kan bedrivas så effektivt som möjligt. I myn- dighetens uppdrag ska därmed ingå att verka för att den sammantagna vistelsetiden i mottagandet blir så kort som möjligt. Det är därför särskilt viktigt att Arbetsförmedlingen eftersträvar att överläm- ningar och utbytet av information mellan den egna myndigheten och fungerar väl och inte leder till att processerna och prövningen av asylansökan försenas. Regeringens styrning kan därför behöva utvecklas så att det gemensamma uppdraget förtyd- ligas. Detta bör kunna ske genom förändringar i de bägge myndig- heternas instruktioner där det ömsesidiga beroendet mellan myndig- heterna och deras verksamheter inom mottagandet tydliggörs. Arbetsförmedlingen ska också samverka med i myndighetens uppdrag att informera asylsökande om deras rättig- heter och skyldigheter. I uppdraget ingår att se till så att asylsök- ande får information om den svenska arbetsmarknaden och om vägar till arbete. Arbetsförmedlingen är också en viktig samverkanspart för kom- munerna när det gäller deras uppdrag att erbjuda asylsökande in- satser som syftar till att ge asylsökande kunskap om och kontakter med arbetsmarknaden. För att underlätta och stärka samverkan mellan Arbetsförmedlingen och kommuner och andra aktörer när det gäller verksamhet för asylsökande ska Arbetsförmedlingens ansvar för att ge stöd och service till asylsökande tydliggöras. Det handlar särskilt om att tydliggöra hur långt myndighetens ansvar sträcker sig för att bistå med stöd och service till asylsökande som skriver in sig som arbetssökande hos Arbetsförmedlingen. Mål, struktur och organisering för ett effektivare mottagande anser att det är lämpligt att i Arbets- förmedlingens instruktion också tydliggöra myndighetens ansvar att samverka med kommunerna, samt att bistå asylsökande med stöd och service, i syfte att stärka och främja etableringsperspek- tivet i mottagandet. Länsstyrelsernas ansvar och uppgifter anser att länsstyrelserna ska ha viktiga stra- tegiska uppgifter inom mottagandet av asylsökande och nyanlända och i samordningen av de statliga myndigheterna i länen. Läns- styrelsernas strategiska och långsiktiga uppgifter ska ligga fast med bibehållen inriktning, så att deras uppdrag, erfarenhet och kompe- tens att samordna verksamheter utifrån ett geografiskt perspektiv kan utnyttjas på ett genomtänkt sätt. Även uppdraget inom integration och flyktingmottagande med fokus på kommunernas beredskap och kapacitet bör ligga fast, men avse asylsökande såväl som nyanlända. Med utredningens förslag behöver landets kommuner utveckla kostnadseffektiva och flexibla boendeformer för asylsökande. Inom ramen för uppdraget ska länsstyrelserna verka för att kommuner tar fram kostnadseffektiva boendeformer för asylsökande och utvecklar kapacitet att klara av tillfälliga ökningar av antalet asylsökande inom mottagandet. Upp- draget handlar om att på strategisk nivå verka för att kommunerna har kännedom om det framtida behovet av boendeplatser och att de utvecklar kostnadseffektiva och flexibla boendeformer som ger bered- skap att med relativt kort varsel ordna fram platser i enlighet med behoven. Länsstyrelserna ska därför föra en kontinuerlig dialog med kom- munerna i länet om prognoserna över mottagningsbehovet. Därtill ska de fördela medel som syftar till att stimulera kommuner att ta fram kostnadseffektiva boendeformer för asylsökande och utveckla kapacitet att klara av tillfälliga ökningar av antalet asylsökande inom mottagandet. Vidare ska länsstyrelserna ha i uppgift stödja kommunerna i deras arbete med att anordna tidiga insatser. Stödet ska ges med utgångs- punkt i den kunskap och kompetens som myndigheterna har byggt Mål, struktur och organisering för ett effektivare mottagande upp genom sitt tidigare uppdrag med tidiga insatser för asylsök- ande. Länsstyrelserna ska därutöver ansvara för att det sker en årlig dialog i frågor om mottagandet mellan kommunerna i länet. Dia- logen ska resultera i ett underlag som kan ta hän- syn till när myndigheten fastställer kommande års kommunandelar. Övriga statliga myndigheters ansvar och uppgifter När det gäller verksamhet för asylsökande barn som vistas i an- komstcenter föreslår att får i uppgift att ta fram riktlinjer om hur verksamheten bör organiseras. I myndighetens uppgift bör ingå att verka för att beslut om placer- ing i årskurs och undervisningsgrupp kan ske så skyndsamt och enkelt som möjligt när det asylsökande barnet väl kommer till sin hemkommun. Statskontoret ska ansvara för att regelbundet följa upp kom- munernas faktiska kostnader för mottagandet av asylsökande och nyanlända invandrare. Uppdraget ska utföras i nära samarbete med kommunsektorn och , och . Myndigheten ska också föra en dialog med Kommuner och Landsting gällande uppföljningen (se avsnitt 10.1.9). 9.6.2Kommunsektorns ansvar inom mottagandet Kommunernas ansvar och uppgifter Den stora förändringen i mottagandets organisering som följer av utredningens förslag är att kommunerna tar över ansvaret för vissa asylsökandes boende som den asylsökande väntar på beslut i asylärendet. Kommunerna får därmed ansvar för att planera, anskaffa och driva boende för de asylsökande vars ärenden handläggs i snabbprocess för bifallsbeslut eller i normal- process. Kommunens ansvar för att ordna boende till en asylsökande inträder efter det att en asylsökande har anvisats till kommunen. En kommun ska kunna ta emot en asylsökande som anvisats till kom- mun från det att beslutet om anvisning har fattats Mål, struktur och organisering för ett effektivare mottagande En asylsökande betraktas som mottagen i en kommun senast vid den angivna tidpunkten för när den asylsök- ande senast ska tas emot i kommunen eller har ordnat ett godkänt eget boende i kommunen. Staten betalar ersättning till kommunen för boendet och de andra insatser som följer av kommunens åtag- ande. Boendet ska leva upp till de krav som ställs på det offentligt anordnade anläggningsboendet. Staten bör dock inte ställa några andra krav på boendet utan det bör stå kommunen fritt att avgöra hur den löser sitt uppdrag. Det ska vara möjligt för en kommun att välja om den själv ska stå för driften av boendet eller om den ska överlåta detta på en annan aktör. Kommunen har dock det yttersta ansvaret för att den har förutsättningar, beredskap och kapacitet att ta emot de asylsökande som anvisas till kommunen. I och med att kommunerna tar över ansvaret för vissa asylsök- andes boende får de också ansvar för vissa delar av de tidiga insatser som asylsökande ska erbjudas. Kommunen får ansvar för att erbjuda de asylsökande som väntar på beslut i kom- munen etableringsfrämjande insatser. I detta ingår att en kommun ska erbjuda insatser till de asylsökande som följer den utstakade vägen genom mottagandet. Det innebär att individen ska bo i ett ankomstcenter det behövs personlig medverkan för asylprövningen, och inte i ett eget boende som inte godkänts av efter en social prövning. Kommunernas ansvar omfattar att erbjuda asylsökande undervisning i svenska och lokalt anpassad samhällsinforma- tion. Åtagandet innebär att en kommun ska erbjuda en asylsökande möjlighet att delta i undervisning i svenska och samhällsinforma- tion, vilket bör ske efter att den asylsökande har fått sitt boende i kommunen. Innehållet i undervisningen bör anpassas utifrån målgruppens skiftande utbildningsbakgrund och förutsättningar att tillgodogöra sig undervisningen. Syftet med verksamheten ska vara att skapa en meningsfull till- varo för de asylsökande och underlätta framtida etablering på arbetsmarknaden och i samhället. När det gäller under- visningen i svenska bör målet vara att deltagarna lär sig grunderna i det svenska språket så att de kan göra sig förstådda och förstå andra i olika vardagssituationer. Målet med samhällsinformationen bör vara att ge en grundläggande förståelse för det svenska samhället Mål, struktur och organisering för ett effektivare mottagande och att lämna information som underlättar individens vardag och kontakter med samhället. Därutöver ska kommunerna ha ansvar för att erbjuda de asyl- sökande som vistas i kommunen insatser som syftar till att ge den asylsökande kunskaper om och kontakter med den svenska arbetsmarknaden. Syftet med verksamheten ska vara att stärka de asylsökandes drivkrafter att ta eget ansvar för att tiden fram till beslut i asylärendet blir så meningsfull och givande som möjligt samt att understryka vikten av att hitta egen försörjning. Kommunerna ska också ansvara för att erbjuda asylsökande vars beslut i asylärendet har dröjt mer än från ansöknings- tillfället och som har deltagit i undervisning i svenska och sam- hällsinformation möjlighet att delta i aktiviteter som motverkar passiv väntan. Enligt utredningens förslag ska kommunerna på samma sätt som i nuvarande ordning ha ansvar för att erbjuda asylsökande barn som vistas i kommunen förskola och skola. Det innebär att den kommun som ett asylsökande barn vistas i eller blir anvisad till bör erbjuda barnet plats i utbildning senast inom en månad från det att barnet har anlänt till . Ett asylsökande barn har i och med detta rätt till utbildning som följer bestämmelserna i skollagen och övriga skolförfattningar, vilket bland annat innebär att de har rätt till undervisning i samma innehålls- och tidsomfattning som folk- bokförda barn och att de har samma rätt till särskilt stöd. Rätten till utbildning gäller även om ett beslut om avvisning eller utvisning har meddelats och gäller fram till att barnet lämnar landet. När det gäller kommunernas ansvar och uppgifter inom det sociala området ska kommunerna även fortsättningsvis ha det ansvar som följer av socialtjänstlagen och det ansvar som följer av den av utredningen föreslagna mottagandelagen. Kommunerna ska därutöver ansvara för att det finns verksamhet för asylsökande barn som vistas i ett ankomstcenter. I uppgiften ingår att förbereda barnet för fortsatt lärande. Därutöver ansvarar kommunen för att information om den verksamhet som barnet har deltagit i och information som framkommer om barnets utbild- ningsnivå dokumenteras och kommer den kommun där det asyl- sökande barnet ska vistas till del. Mål, struktur och organisering för ett effektivare mottagande Landstingens ansvar och uppgifter När det gäller landstingens ansvar och uppgifter inom mottagandet av asylsökande och nyanlända föreslår endast mindre förändringar. Landstingen ska även fortsättningsvis ha an- svar för de uppgifter som följer av hälso- och sjukvårdslagen, tand- vårdslagen och lagen om hälso- och sjukvård åt asylsökande med flera. Vi menar dock att landstingen bör erbjuda asylsökande en hälsoundersökning i ankomstcentret. Av detta följer att det är lämpligt att landstingen finns närvarande med personal på ankomstcentren så att hälsoundersökningar kan göras med så kort varsel som möjligt. 9.7Samråd mellan staten och kommunsektorn Bedömning: Regeringen bör i samråd med kommunsektorn utforma en fastlagd ordning för ett regelbundet samråd mellan staten och den kommunala sektorn när det gäller frågor rela- terade till mottagandet av asylsökande och nyanlända invandrare. Samrådet ska behandla frågor som rör den ekonomiska ersätt- ningen från staten till kommunsektorn, frågor om lagstiftning, regelverk och organisering av verksamheter inom mottagandet liksom andra frågor om hur samverkan kan underlättas och effek- tiviseras. Samrådet på nationell nivå bör också kompletteras med fast- lagda former för dialog på regional nivå. Länsstyrelserna bör ha ett ansvar för de regionala samrådsformerna. Samrådet ska bygga på en god kunskapsgrund som parterna tar ett gemensamt ansvar för. Staten och kommunsektorn bör därför tillsammans utveckla formerna för uppföljningen av mot- tagandets samlade prestationer och resultat. 9.7.1Det behövs en fastlagd ordning för samråd Staten och kommunsektorn har och bör fortsättningsvis ha ett delat ansvar för mottagandet. Ett konstruktivt samspel mellan sektorerna är därför av avgörande betydelse för att det samlade åtagandet ska kunna utföras väl. För att förbättra samverkan föreslår utredningen Mål, struktur och organisering för ett effektivare mottagande att det införs en fastlagd ordning för samråd mellan staten och kommunsektorn om frågor relaterade till mottagandet. Samrådet bör omfatta ekonomiska och andra övergripande förutsättningar för kommunernas och landstingens åtagande gentemot staten.