sou · H6B322 · 2018-03-28 00:00:00 — •Nyanlända invandrare ska anvisas till en kommun där det finns goda förutsättningar för framtida etablering. Anvisningen ska ske utifrån ett arbetsmarknadsperspektiv och ta hänsyn till kom- munala behov och förutsättningar. Alla nyanlända, även de som bosätter sig på egen hand, ska beaktas fullt ut i fördelnings- modellen. •Regeringen bör ge Arbetsförmedlingen och i uppdrag att i samarbete med länsstyrelserna, Kom- muner och Landsting, och utveckla fördelningsmodellen så att arbetsmarknadsperspektivet stärks. Mottagandecenter för ankomst, väntan och återvändande •Regeringen bör ge i uppdrag att, i samarbete med Arbetsförmedlingen och Kommuner och Lands- ting utveckla en modell för matchning mellan enskilda nyanlända och kommuner. •Regeringen bör vidta åtgärder som syftar till att korta vänte- tiden för nyanlända invandrare att få en individuell handlings- plan inom etableringsprogrammet. Vidare bör regeringen vidta åtgärder som möjliggör en sammanhållen övergång mellan de statliga individersättningarna för asylsökande och nyanlända (det så kallade glappet). För en utförlig beskrivning av dessa överväganden, förslag och be- dömningar hänvisar vi till avsnitt 6.1.4, 7.1.1, 7.1.3, 7.1.4 och 8.1.2. 13.3.1Anvisning ska ske i samband med uppehållstillstånd Utredningen föreslår att asylsökande som bor i mottagandecenter ska anvisas till en kommun i direkt anslutning till att de får uppe- hållstillstånd. Arbetsförmedlingen har kartlagt den asylsökandes utbildning och yrkeserfarenheter. Därmed finns den information som behövs inför anvisning och kan anvisa en bosättningskommun i samband med att beslut om uppe- hållstillstånd fattas. Den stora skillnaden mellan huvudförslaget och det alternativa upplägget är att mottagandet i kommun sker först efter att indivi- den har fått uppehållstillstånd. Skillnaderna mot dagens ordning är att anvisningen ska ske vid första möjliga tillfälle i det alternativa upplägget. När väl ett beslut om anvisning har tagits ska kom- munens mottagandetid börja löpa. Genom att korta ledtiderna kan en tidigare start för individens etablering möjliggöras. Utredningen anser att det är angeläget att individen så snabbt som möjligt kan flytta till sin bosättningskommun för att där påbörja sin etablering i . Mottagandecenter för ankomst, väntan och återvändande 13.3.2En kommun kan anvisas föreslår att får anvisa en kommun innan den asylsökande har fått uppehållstillstånd. Anvis- ningen bör ske senast efter individen ansökte om asyl. Det är samma tidsfrist som gäller i huvudförslaget. Vid bedömningen av vilka asylsökande som kan anvisas ska hänsyn tas till hur omfattande handläggningsåtgärder som kommer att krävas samt vilket beslut som kan komma att fattas i ärendet. Utredningen anser att de grupper som bör beröras av anvisning är asylsökande med god prognos för att få uppe- hållstillstånd och vars ärenden hanteras i ett snabbt förfarande. målsättning är att beslut för denna typ av ären- den ska kunna fattas inom 30 och i stort sett alla i denna grupp får uppehållstillstånd.3 Anledningen till att utredningen anser att just denna målgrupp bör anvisas är att asylsökande med hög sannolikhet att få stanna så snabbt som möjligt ska komma ut i en kommun och påbörja sin etableringsprocess. Syftet med att anvisningen sker är alltså att påskynda etableringen. Utredningen menar att individer med hög sannolikhet att få stanna ska ha ett snabbförfarande genom hela systemet, inte bara i prövning. Individer som anvisas ska dock tas emot i en bo- sättningskommun först när de har fått ett uppehållstillstånd. Genom att anvisningen till en kommun sker innan individen får uppehållstillstånd kan individen flytta ut i sin bosättningskommun tidigare utan att kommunens förberedelsetid minskar. Kommunen får härigenom samma eller längre förberedelsetid för sitt mot- tagande än för andra grupper och individens väntan på att bli mot- tagen i en kommun blir kortare. För övriga grupper av asylsökande där det råder större osäkerhet om utgången i asylärendet bör ett beslut om uppehållstillstånd inväntas innan en kommun anvisas. En bosättningsanvisning kan ge individen falska förhoppningar om att få stanna i . Denna typ av besked kan därmed påverka och försvåra ett återvändande- arbete. 3 Se tabell 6.1. Mottagandecenter för ankomst, väntan och återvändande Det är också viktigt att kommunerna får rimliga planerings- förutsättningar. Om kommunerna får många anvisningar som av- bryts på grund av att den asylsökande inte får uppehållstillstånd kommer det att påverka kommunernas förberedelsearbete negativt. Även detta talar för att ha en restriktiv hållning till vilka anvis- ningar som ska ske . 13.4Ett mottagande där individen står i centrum Förslag: Asylsökande ska erbjudas insatser som syftar till att förbereda för etablering i eller återvändande till ett annat land, liksom aktiviteter som syftar till en meningsfull vardag. Vid bedömningen av vilka insatser och aktiviteter som ska erbjudas den enskilda individen ska hänsyn tas till hur omfatt- ande handläggningsåtgärder som kommer att krävas samt vilket beslut som kan komma att fattas i ärendet. ska ansvara för att, i samverkan med andra berörda myndigheter och aktörer, informera asylsökande om deras rättigheter och skyldigheter och om att leva i det svenska samhället. Ansvaret ska även omfatta att lämna fördjupad sam- hällsinformation till vissa asylsökande. Arbetsförmedlingen ska ansvara för att en kartläggning sker av den asylsökandes utbildning och yrkeserfarenheter. Att delta i samhällsinformation och kartläggning ska vara obli- gatoriskt för den asylsökande. ska kunna sätta ned dagersättningen för personer som väljer att inte delta i obli- gatoriska insatser. Landstingen ska erbjuda asylsökande som bor i mottagande- center en hälsoundersökning under den obligatoriska vistelsen i centret. Bedömning: Regeringen bör ge i uppdrag att, i samverkan med relevanta myndigheter och andra aktörer, ta fram ett material för den samhällsinformation som ska ges till asylsökande. Mottagandecenter för ankomst, väntan och återvändande 13.4.1Mottagandecentren ska lägga grunden för den fortsatta vistelsen i eller för återvändande till annat land förslag och bedömningar i fråga om vilka insatser som ska erbjudas under den obligatoriska vistelsen i ett center är i princip identiska i huvudförslaget respektive i det alter- upplägget. För våra överväganden och en mer utförlig be- skrivning av dessa insatser hänvisar vi till kapitel 6.3. •Asylsökande ska erbjudas insatser som syftar till att förbereda för etablering i eller återvändande till ett annat land och aktiviteter som syftar till en meningsfull vardag. •Migrationsverket ska ansvara för, att i samverkan med andra berörda myndigheter och aktörer, informera asylsökande om deras rättigheter och skyldigheter och om det svenska samhället. •Migrationsverket bör, i samverkan med andra relevanta myndig- heter och aktörer, ta fram ett material för den samhällsinfor- mation som ska ges till asylsökande. •Arbetsförmedlingen ska ansvara för att en kartläggning sker av den asylsökandes utbildning och yrkeserfarenheter. •Att delta i samhällsinformation och kartläggning ska vara obliga- toriskt för den asylsökande. För personer som väljer att inte delta i obligatoriska insatser ska dagersättningen kunna sättas ned. •Landstingen ska erbjuda asylsökande som bor i mottagandecenter en hälsoundersökning under den obligatoriska vistelsen i centret. 13.4.2Kartläggning i två olika spår I likhet med den kartläggning som föreslås i ankomstcentren enligt huvudförslaget ska Arbetsförmedlingen ansvara för att kartlägga den asylsökandes utbildning och yrkeserfarenheter. Utgångspunkten är att samtliga vuxna asylsökande, förutom asylsökande med mindre goda möjligheter att få uppehållstillstånd och vars ärenden hanteras i ett snabbt förfarande eller enligt Dublinförordningen4, ska om- 4 och rådets förordning (EU) nr 604/2013. Mottagandecenter för ankomst, väntan och återvändande fattas av kartläggningen. Kartläggningen kommer sedan att vara en utgångspunkt för andra åtgärder inom mottagandet. En skillnad gentemot huvudförslaget är att kartläggningen kom- mer att ske i två olika spår, beroende på bedöm- ning av hur omfattande handläggningsåtgärder som kommer att krävas samt vilket beslut som kan komma att fattas i ärendet. För dessa båda spår kommer olika tidsfrister att gälla. Asylsökande med en god prognos för att få uppehållstillstånd och vars ärenden hanteras i ett snabbt förfarande kan anvisas en kommun redan innan ett beslut om uppehållstillstånd har fattats (se avsnitt 13.3.2). För att underlaget ska kunna användas i bosätt- ningsprocessen ska kartläggning ske från att en ansökan om asyl lämnades in. Syftet är också att Arbetsförmed- lingen tidigt ska komma i kontakt med de individer som med stor sannolikhet kommer att tillhöra målgruppen för etableringspro- grammet. På så sätt kan myndigheten göra delar av den kartläggning som enligt reglerna för etableringsinsatser5 ska föregå ett beslut om en individuell handlingsplan, och andra åtgär- der som underlättar för etableringsprocessen. Detta kortar sanno- likt tiden mellan beslut om uppehållstillstånd och det att individen kan påbörja etableringsinsatser. Arbetsförmedlingen ska även ansvara för att från att asylansökan har lämnats in göra en kartläggning av utbildning och yrkeserfarenheter hos asylsökande som hör till målgruppen för de arbetsmarknadsinriktade insatser som Arbetsförmedlingen för- slås ansvara för i mottagandecentren (se avsnitt 13.6). 13.4.3Utökad samhällsinformation för vissa asylsökande När det gäller ansvar för att lämna samhälls- information till asylsökande finns en viktig skillnad jämfört med utredningens huvudförslag. ska enligt vårt alter- upplägg även ansvara för att lämna fördjupad samhälls- information till vissa asylsökande, utifrån en bedömning av hur omfattande handläggningsåtgärder som kommer att krävas samt 5 11 § förordning (2017:820) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. Mottagandecenter för ankomst, väntan och återvändande vilket beslut som kan komma att fattas i ärendet. Syftet är att samt- liga vuxna asylsökande, förutom asylsökande med mindre goda möj- ligheter att få uppehållstillstånd och vars ärenden hanteras i ett snabbt förfarande eller enligt Dublinförordningen, ska delta i den fördjupade samhällsinformationen. En annan skillnad är att vi föreslår att den utökade skyldigheten att erbjuda samhällsinformation också ska motsvaras av en skyldig- het för individen att delta. Vi föreslår därför att utebliven närvaro ska medföra att ska kunna sätta ned individens dagersättning. Det är lämpligt att lämnar infor- mation under de då individen ska bo i mottagandecentret. Bortsett från möjligheten att sätta ned dagersättningen över- ensstämmer uppdraget i princip med det uppdrag som utredningen i huvudförslaget föreslår att kommunerna ska ansvara för, i fråga om asylsökande som anvisas till ett kommunalt asylboende (se av- snitt 7.2.3). Informationen ska alltså ha till syfte att underlätta individens kontakter med samhället, både i vardagslivet och för att väntetiden ska kunna utnyttjas mer konstruktivt. Eftersom det är i stället för kommunen som ska ansvara för den fördjupade samhällsinformationen i mottagande- centret försvinner därmed en naturlig koppling till den samhälls- orientering som kommunerna är skyldig att erbjuda vissa nyanlända invandrare som folkbokförs i kommunen.6 Målsättningen för den fördjupade samhällsinformation som ges till asylsökande i mottag- andecenter ska dock precis som för nyanlända vara att ge en grund- läggande förståelse för det svenska samhället. bör därför samverka med andra myndigheter och berörda aktörer om informationen till asylsökande. Myndig- heten bör som en del i uppdraget föra en dialog med den kommun där mottagandecentret ligger. Dialogen ska syfta till att anpassa informationen efter lokala förutsättningar och till de riktlinjer som finns för den information som ska lämnas till nyanlända invandrare inom ramen för samhällsorienteringen. 6 Lag (2013:156) om samhällsorientering för vissa nyanlända invandrare. Mottagandecenter för ankomst, väntan och återvändande 13.5Asylsökande barns skolgång underlättas Förslag: rutin att informera asylsökande barn och deras vårdnadshavare om rätten till utbildning och att lämna vidare uppgifter om barnen till hemkommunen ska ges stöd i författning. Uppgifter om asylsökande barn ska lämnas till kom- munen skyndsamt efter att asylansökan har registrerats, eller när det annars finns anledning. Bedömning: Regeringen bör överväga att i särskild ordning se över hur asylsökande barns rätt till utbildning bäst kan tillgodo- ses i en ny mottagandestruktur. Förslaget att ska informera asylsökande barn och deras vårdnadshavare om rätten till utbildning och skyndsamt lämna vidare uppgifter om asylsökande barn till barnets hemkom- mun är detsamma i utredningens huvudförslag såväl som i vårt alter- upplägg. Vi bedömer också att regeringen bör överväga att se över hur asylsökande barns rätt till utbildning bäst kan tillgodoses när en ny ordning för mottagandet införs, oavsett om det sker genom utred- ningens huvudförslag eller genom det alternativa upplägget med statliga mottagandecenter. För utredningens motivering till för- slaget och bedömningen hänvisar vi till kapitel 6.5. Det finns dock vissa skillnader i inriktningen på den översyn som bör göras. Det som i det alternativa upplägget främst bör ses över är om rätten till utbildning bör tillgodoses genom att inrätta en särskild utbild- ningsform för barn i mottagandecenter som kan antas komma att vistas i endast , eller om den vanliga kom- munala skolan är det mest lämpliga alternativet. Den stora skillnaden mellan utredningens huvudförslag och vårt alternativa upplägg är att vi inte anser att det finns skäl att införa ett särskilt ansvar för kommunen där ett mottagandecenter ligger att anordna verksamhet för barn. Det främsta syftet med utredningens huvudförslag är att ge barnet en möjlighet att förbereda sig för kommande skolgång i den kommun barnet och dess vårdnadshavare anvisas till, och erbjuda en strukturerad vardag. Detta eftersom det både ur ett barnper- spektiv och ur ett kommunalt verksamhetsperspektiv framstår som Mottagandecenter för ankomst, väntan och återvändande mindre lämpligt att barnet först ska börja i en skola i den kommun där ankomstcentret ligger, för att behöva bryta upp och börja om i en ny skola. Mottagandecentret är däremot det enda offentligt anordnade boende som en asylsökande erbjuds som asylansökan prövas. Ett asylsökande barn kommer alltså inte att behöva bryta upp och invänta ett beslut i en annan kommun. Därmed faller det huvudsakliga skälet för att erbjuda en verksamhet som komplet- terar och erbjuder ett alternativ till den ordinarie skolgången. Skolan är viktig för asylsökande barn. Barn i mottagandecenter bör därför ges möjlighet att börja i skolan i kom- munen där mottagandecentret ligger. Förslaget innebär att mottagandecenter blir ett större åtagande än ankomstcenter för de kommuner där centren etableras. Kommunen kommer att behöva ha beredskap för att erbjuda skolplatser till de barn som bor i mottagandecentren. Sannolikt kommer det ojämna mottagande som mottagandecentren innebär medföra att en eta- blering av ett center inom kommunen på ett annat sätt blir märkbar för skolverksamheten. Vi anser därför att hur skolverksamheten påverkas bör vara en faktor som tas med i bedömningen av i vilka kommuner som mottagandecentren bör lokaliseras (se 13.2). 13.6Väntan med etableringsfrämjande insatser Förslag: Det temporära statsbidrag som folkbildningens aktörer får för folkbildningsinsatser för asylsökande ska permanentas. Arbetsförmedlingen ska ansvara för att asylsökande som bor i ett mottagandecenter får information om aktörer som tillhanda- håller utbildning i svenska för asylsökande. Arbetsförmedlingen ska även ansvara för att asylsökande erbjuds insatser som syftar till att ge kunskap om och kontakter med den svenska arbetsmarknaden. ska ansvara för att asylsökande för vilka beslut i asylärendet har dröjt mer än från ansök- ningstillfället får erbjudande om att delta i aktiviteter som syftar till att motverka passiv väntan. Mottagandecenter för ankomst, väntan och återvändande Innan en asylsökande erbjuds en insats som är förlagd till en arbetsplats ska viss kontroll av arbetsgivaren eller anordnaren ske. I lag förtydligas att kommuner får erbjuda asylsökande att delta i vuxenutbildning i svenska för invandrare och i samhällsorientering. Arbetsförmedlingens uppdrag i fråga om stöd och service till asylsökande ska förtydligas genom ändringar i det arbetsmarknads- politiska regelverket. Bedömning: Regeringen bör ge i uppdrag att, tillsammans med Arbetsförmedlingen, föra en dialog med Kam- markollegiet angående behovet av försäkringar för asylsökande som deltar i insatser och aktiviteter. 13.6.1Mottagandet ska stödja framtida etablering överväganden i fråga om inriktningen på den verksamhet som ska erbjudas asylsökande är i princip desamma i huvudförslaget som i det alternativa upplägget. Det innebär att utredningens förslag och bedömningar i fråga om vilka insatser som bör erbjudas efter den obligatoriska vistelsen i ett center i princip är identiska. Följande förslag och bedömning är identiska i de båda alter- nativen. För en mer utförlig beskrivning och motivering av för- slagen och bedömningen hänvisar vi till kapitel 7.2. •Innan en asylsökande erbjuds en insats eller aktivitet som är förlagd till en arbetsplats ska viss kontroll ske av arbetsgivaren eller anordnaren. •I lag förtydligas att kommuner får erbjuda asylsökande att delta i vuxenutbildning i svenska för invandrare och i samhällsorientering. •Arbetsförmedlingens uppdrag i fråga om stöd och service till asyl- sökande ska förtydligas genom ändringar i det arbetsmarknads- politiska regelverket. Mottagandecenter för ankomst, väntan och återvändande •Migrationsverket bör, tillsammans med Arbetsförmedlingen, föra en dialog med Kammarkollegiet angående behovet av försäk- ringar för asylsökande som deltar i insatser och aktiviteter. Delat ansvar för etableringsfrämjande insatser När det gäller ansvarsfördelningen mellan systemets aktörer i fråga om de etableringsfrämjande insatserna i det alternativa upplägget anser vi, till skillnad från i huvudförslaget, att det är staten som bör ha ansvaret. Ansvaret ska fördelas på följande sätt: •Det temporära statsbidrag som folkbildningens aktörer får för folkbildningsinsatser för asylsökande permanentas. ska ansvara för att informera asylsökande som bor i ett mottagandecenter om aktörer som tillhandahåller utbild- ning i svenska för asylsökande. •Arbetsförmedlingen ska ansvara för att asylsökande som bor i ett center får insatser som syftar till att ge kunskap om och kontakter med den svenska arbetsmarknaden. •Migrationsverket ska ansvara för att individer för vilka beslut i asylärendet har dröjt mer än från ansökningstill- fället får erbjudande om att delta i aktiviteter som syftar till att motverka passiv väntan. Även hur målgruppen avgränsas skiljer sig något åt, men avsikten är att i princip samma kategorier av asylsökande som i huvudförslaget ska erbjudas etableringsfrämjande insatser. Ansvaret ska omfatta asylsökande som har undantag från kravet på arbetstillstånd, och som har fyllt och inte getts plats i gymnasieskolan. 13.6.2Undervisning i svenska för de som bor i centren En del i ansvaret för etableringsfrämjande insatser är att underlätta för asylsökande att få undervisning i svenska. Vi anser att en lämp- lig undervisningsform är den svenska som folkbildningens aktörer erbjuder asylsökande och som finansieras genom en tillfällig sats- Mottagandecenter för ankomst, väntan och återvändande ning på ett särskilt statsbidrag.7 För en beskrivning och våra över- väganden i fråga om denna verksamhet se avsnitt 7.2.3. För att till- godose de behov som finns av tillgång till undervisning i svenska i mottagandecentren föreslår vi att denna satsning ska permanentas. Arbetsförmedlingens uppgift i denna del begränsas till att in- formera individen om befintliga undervisningsformer som erbjuds till asylsökande vid mottagandecentret eller i dess närhet. Den statligt finansierade verksamheten bör finnas vid eller i nära anslutning till mottagandecentren. Studieförbunden och folkhög- skolorna bör därför föra en dialog med Arbetsförmedlingen om var de verksamheter som statsbidraget lämnas för ska bedrivas. Det innebär att den förordning som reglerar statsbidraget för verksam- heter bör ändras i denna riktning. 13.6.3Arbetsförmedlingen ansvarar för arbetsmarknadsinriktade insatser Det finns flera skäl som talar för att Arbetsförmedlingen ska ges ansvaret för insatser som syftar till att ge asylsökande som bor i mottagandecenter kunskap om och kontakter med den svenska arbetsmarknaden. Genom att målgruppen omfattar asylsökande som har undantag från kravet på arbetstillstånd handlar det om individer som har möjlighet att ta en anställning på den svenska arbets- marknaden. Generellt kan gruppen antas ha bristfälliga kunskaper om hur den svenska arbetsmarknaden fungerar och vilken efter- frågan som finns på arbetskraft i olika branscher och yrken. För- utom de uppenbara svårigheter som det för med sig för individen att hitta arbetsgivare som efterfrågar arbetskraft innebär det också att asylsökande som grupp är särskilt utsatt för att utnyttjas av oseriösa arbetsgivare. Arbetsförmedlingen ansvarar för den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. Myndighetens övergripande uppdrag är att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt, bland annat genom att effektivt sammanföra dem som söker arbete med dem som söker arbetskraft och att prioritera dem som befinner sig långt från arbetsmarkna- den. Myndigheten ska bedriva sin verksamhet i samverkan med andra 7 Förordning (2015:521) om statsbidrag till särskilda folkbildningsinsatser för asylsökande och vissa nyanlända invandrare. Mottagandecenter för ankomst, väntan och återvändande aktörer på arbetsmarknaden, såsom arbetsmarknadens parter, myn- digheter, kommuner, enskilda företag och organisationer. har ett stort kunnande när det gäller förhållandena på den svenska arbetsmarknaden och en struktur för att ge stöd och service till arbetsgivare och arbetssökande.8 Myndigheten har därutöver ett särskilt ansvar för att nyanlända invandrare erbjuds insatser som syftar till att underlätta och på- skynda deras etablering i arbets- och samhällslivet. Myndigheten har därför ett stort kunnande om de hinder som nyanlända in- vandrare generellt står inför på arbetsmarknaden. Myndigheten har också i uppdrag att verka för att asylsökande kvinnor och mäns kompetenser kartläggs och har inom ramen för det uppdraget tagit fram det digitala självskattningsverktyget jobskills.se.9 anser att Arbetsförmedlingens gene- rella och specifika uppdrag gör myndigheten väl lämpad att ge stöd till asylsökande. Förslaget kan ses som att myndigheten får ett nytt uppdrag som avser en helt ny målgrupp. Vi menar dock att för- slaget framför allt innebär att redan befintliga uppdrag utökas och förtydligas, samt inlemmas i en tydligare struktur för mottagandet av asylsökande och nyanlända. Det innebär också en möjlighet att påverka inriktningen på verksamheten , så att den på bästa sätt förbereder för och kortar etableringsprocessen för de individer som får stanna i . Vårt förslag innebär att Arbetsförmedlingen får ansvar för att erbjuda sådana etableringsfrämjande insatser som har en tydlig arbetsmarknadsinriktning, genom att de ska syfta till att ge indivi- den kunskaper om och kontakter med den svenska arbetsmarkna- den. Till stor del innebär förslaget att Arbetsförmedlingen ska erbjuda asylsökande sådant stöd och service som de har möjlighet att ta del av.