sou · H6B315 · 2018-02-28 00:00:00 — Ingår i de generella ROT-syftena vilka är att minska svartarbetet och öka arbetsutbudet39. ROT-avdraget ger privatpersoner rätt till en skattereduktion mot- svarande av arbetskostnaden bl.a. för installation, repara- tion och byte av solceller, dock högst per person och år40. ROT-avdrag medges för hus som är äldre än . Man kan inte få investeringsstöd och ROT-avdrag . 37Förordning 2009:689 (2009) om statligt stöd till solceller. Ändringsförordning 2017:1300 (2017). 38Förordning 2009:689 (2009) om statligt stöd till solceller. Ändringsförordning 2017:1300 (2017). 39Proposition 2008/09:178. 4067 kap. 11–19 §§ inkomstskattelagen (1999:1229). Styrmedel för mer aktivitet bland mindre aktörer statistik på hur mycket av ROT-avdraget som går till solcellsin- stallationer. Det går därmed inte att jämföra investeringsstödets attraktivitet med ROT-avdraget. Inte heller går det att bedöma effek- tiviteten av ROT-avdragsmöjligheten. har före- slagit att investeringsstödet för solcellsanläggningar på villor ersätts med ett riktat så kallat solROT-avdrag. Nivån föreslås bli ett av- drag på 50 procent41. Skattereduktion för mikroproduktion av förnybar el Tabell 6.11 Korta fakta om Skattereduktion Utvärderat (ja/nej) Förbättra den ekonomiska möjlig- Ja heten för mikroproduktion42. Mikroproducenter får inte annars ekonomisk kompensation för den överskottsel som de matar in på elnätet. Oklara, men förmodligen en klar positiv effekt för att ge mer mikroproduktion av el. Kostnadseffektiviteten inte belyst. Skattereduktion för mikroproduktion av förnybar el infördes för elproducenter som i en och samma anslutningspunkt matar in och tar ut el. Skattereduktion kan utgå för den överskottsel som matas in till elnätet. Mikroproducenten ska ha en säkring om högst i anslutningspunkten och ha anmält sin elpro- duktion till nätkoncessionshavaren43. Underlaget för skattereduk- tion får inte överstiga 30 000 kWh, per kalenderår, per person eller per anslutningspunkt. Det går inte heller att få skattereduktion för kWh inmatad el som överstiger uttaget. Skattereduktionen uppgår till underlaget i form av antalet kWh inmatad el multiplicerat med . 41Energimyndigheten (2016b). 2013/14:151. 4367 kap. 11–19 §§ inkomstskattelagen (1999:1229). Styrmedel för mer aktivitet bland mindre aktörer SOU 2018:15 Tabell 6.12 Korta fakta om Mervärdesskattebefrielse Utvärderat (ja/nej) Minska administrativ börda och förmodligen en positiv effekt. Genom en ändring i mervärdesskattelagen kan personer och företag som bedriver ekonomisk verksamhet och har en omsättning på maximalt ansöka om mervärdes- skattebefrielse44. Det innebär att exempelvis mikroproducenter av el från solceller som säljer sin överskottsel slipper administrationen kring hanteringen av mervärdesskatten. Tabell 6.13 Korta fakta om Utvidgad energiskattebefrielse Utvärderat (ja/nej) Öka utbudet av el från förnybara till en anläggning per mindre aktör. beslöt att utvidga skattebefrielsen för egen- producerad förnybar el46. gäller ett undantag från energiskatteplikt som omfattar solelproducenter med en sammanlagd produktionskapacitet understigande 255 kW (för annan förnybar el gäller 50–125 kW). Förändringarna innebär att producenter som har flera små anläggningar som tillsammans har en installerad effekt på 255 kW eller mer får sänkt skatt. Genom avdrag sänks energiskatten till per kWh. Förändringen gäller från . 44Mervärdesskattelag (1994:200), 9 d kap. 45I till unfccc, NC7 kap. 4. 4611 kap. 10 § lagen (1994:1776) om skatt på energi. Styrmedel för mer aktivitet bland mindre aktörer Sammantaget för energiskatteområdet för solel gäller nu att: •Den solelproducent som äger en eller flera anläggningar som sam- manlagt understiger 255 kW toppeffekt betalar /kWh i energi- skatt för den egenkonsumerade elen från solceller. •Den solelproducent som äger flera mindre anläggningar vars sam- manlagda effekt uppgår till 255 kW toppeffekt eller mer, men där alla de enskilda anläggningarna understiger 255 kW, betalar en energiskatt om /kWh för den egenkonsumerade elen från solcellerna. Detta kan vara aktuellt för t.ex. bostadsrättsföreningar och lantbruk. •Den solelproducent som äger en anläggning med över 255 kW toppeffekt (inte aktuellt för mindre aktör) betalar den normala energiskatten på /kWh i energiskatt för den egenkonsume- rade elen som producerats i den anläggningen, men /kWh i energiskatt för den egenkonsumerade elen från övriga anlägg- ningar om de är mindre än 255 kW (undantag finns från denna generella regel47). Tabell 6.14 Korta fakta om Undantag från elnätsavgift Utvärderat (ja/nej) Öka lönsamheten för små- skalig elproduktion för att energi- och klimatmål. Har förmodligen bidragit till mer småskalig elproduktion, men kostnadseffektiviteten av styrmedlet är svårbedömt. Elanvändare som har ett säkringsabonnemang om högst och som producerar el vars inmatning av el kan ske med en effekt om högst 43,5 kW är undantagna från nätavgift.48 Detta gäller el- användare som under ett kalenderår har tagit ut mer el från elsyste- met än de matat in. Undantaget från nätavgift gäller elanvändare som 47Undantagen är beskrivna i 11 kap. 9–15 § Lagen om skatt på energi. 484 kap. 10 § ellagen (1997:857). Styrmedel för mer aktivitet bland mindre aktörer använder den egna elproduktionen som komplement till den för- brukning av el som de tar ut från elsystemet. Det kan exempelvis handla om lantgårdar med mindre vindkraftverk och byggnader med solcellsanläggningar på taket. Under de perioder de inte använder sin egenproducerade el fullt ut matar de in överskottselen på lokal- nätet. Genom att de befrias från nätavgift så ökar deras lönsamhet från försäljningen av överskottsel. Tabell 6.15 Korta fakta om Elcertifikat Utvärderat (ja/nej) Bidra till mer förnybar elproduktion Svag effekt för mindre aktörer för att nå de energi- och klimat- då få utnyttjar möjligheten. Elcertifikatsystemet innebär att producenter av förnybar el har rätt att av staten få ett elcertifikat för varje MWh som produceras. Genom att sälja elcertifikaten, som är ett finansiellt instrument, på en öppen marknad kan producenterna få en extra intäkt som ska täcka mer- kostnaden för att producera förnybar el.49 I utfärdades cirka 50 000 elcertifikat avseende solel. Motsvarande siffra för vindkraft var knappt 15 miljoner elcerti- fikat.50 har föreslagit att mikroproduktions- anläggningar av förnybar el ska tas bort från elcertifikatsystemet av främst administrativa skäl, vilket utreds av en utredare inom (Miljö- och ). Riks- dagen har fattat beslut om ett nytt mål för produk- tionen av förnybar el till 2030 motsvarande en utökning med . Elcertifikatsystemet förlängs därmed till 2045. 49Lagen (2011:1200) om elcertifikat. 50Energimyndigheten, vassdrags- og energidirektorat (2016). Styrmedel för mer aktivitet bland mindre aktörer Tabell 6.16 Korta fakta om Informationsplattform Utvärderat (ja/nej) Avhjälpa asymmetrisk information på får uppdraget att upprätta en ny informations- plattform för solel. För detta ändamål avsätts 2018 och från och med 2019.51 Bidrag för energilager för egenproducerad el Tabell 6.17 Korta fakta om Bidrag för energilager för egenproducerad el Utvärderat (ja/nej) Underlätta för privatpersoner att dra Liten effekt än så . nytta av sina solelproduktions- anläggningar för att därigenom bidra till att nå de energi- och klimatpolitiska Regeringen införde förordningen om bidrag till energilagring av egenproducerad elenergi.52 Bidraget riktar sig till privatpersoner och ska gå till installation av ett system kopplat till en anläggning för egenproduktion förnybar el. Förordningen syftar till att göra det lättare för privatpersoner att dra nytta av sina sol- cellsanläggningar eller andra småskaliga elproduktionsteknologier. Bidragsberättigade kostnader är t.ex. kostnader för batteri, kablage, kontrollsystem, smarta energihubbar och arbete. Som högst får bi- draget ges av kostnaderna för lagringssystemet och kan maximalt uppgå till . De bidragsberättigade åtgärderna ska ha påbörjats tidigast och slutförts senast den 31 december 2019.53 2017/2018. Utgiftsområde 21, s. 53. 52Förordning (2016:899) om bidrag till lagring av egenproducerad elenergi. Styrmedel för mer aktivitet bland mindre aktörer har överlämnat en granskning av det samlade stödet till solel.54 I denna granskning redovisas och utvärderas den palett av styrmedel som är relevant för sol- elområdet. Två övergripande frågeställningar har beaktats i gransk- ningen: •Har regeringen och ansvariga myndigheter utarbetat och rap- porterat ett tillräckligt och transparent underlag för att under- lätta välgrundade beslut om stödet till solel? •Har det samlade stödet till solel bidragit till mål inom energi- och klimatpolitiken på ett samhällsekonomiskt effek- tivt sätt? konstaterar i sin granskning att regelverken bakom stöden som riktas till produktion av förnybar el i allmänhet, eller specifikt mot solel, har förändrats . Det riskerar att försvåra en överblick över stöden och dess effekter. Gransk- ningen visar att beslutsunderlagen om stöd till solel inte har om- fattat tillräckliga samhällsekonomiska eller långsiktiga statsfinan- siella analyser. Då det saknas en samhällsekonomisk och statsfinansiell analys av det samlade stödet till solel har inte fått tillräcklig information inför beslut om stödåtgärder. Det är en väsentlig brist eftersom en annan utformning av stöden sannolikt skulle ge mer förnybar el för pengarna. Förändringar i stödsystemet för solel skulle även kunna ge en större mängd solelproduktion med givna resurser inom stödsystemet. Utifrån tillgängliga underlag samt beräkningar är det inte tydligt hur specifika stöd till solel kan motiveras, givet ett mål om att öka förnybar elproduktion på ett samhällsekono- miskt effektivt sätt. Stödens statsfinansiella påverkan kan bli signifikant. Detta ökar osäkerheten kring stödens långsiktighet. 54 (2017). Styrmedel för mer aktivitet bland mindre aktörer 6.2.3Styrmedel för introduktion av elbilar med fokus på infrastruktur De styrmedel som tillsammans införts för att bland annat underlätta för en ökad introduktion av elbilar (laddbara bilar) kan motiveras utifrån flera samtidiga marknadsmisslyckanden (negativa externa effekter på grund av utsläpp av växthusgaser, informations- och innovationsrelaterade misslyckanden, delade incitament, gemensamma nyttor kopplade till nätverk m.m.) men också utifrån andra barriärer som uppstår på marknader där det sker större teknik- och beteende- förändringar. Styrmedlen motiveras också i grunden med att nationella klimat- mål till 2030 (se kapitel 3) ska uppnås på ett kostnadseffektivt sätt. Figur 6.5 Styrmedel för introduktion av elbilar Den mindre aktörens perspektiv Regler om laddplats vid flerbostadshus EU:s CO2-krav på fordon Hushåll och mindre företag som vill använda elbil Forskning och innovation: Kommunikation och information: Styrmedel för mer aktivitet bland mindre aktörer SOU 2018:15 Tabell 6.18 Korta fakta om Bonus-malus Utvärderat (ja/nej) Öka andelen miljöanpassade fordon Ja, ex-ante med en s.k. Positiv men begränsad effekt. med lägre koldioxidutsläpp, bidra till att nå uppsatta klimatmål till utfall, liksom kundernas 2030, särskilt målet för inrikes För att ge incitament till en ökad nybilsintroduktion av laddbara bilar i och andra miljöanpassade bilar med särskilt låga utsläpp av växthusgaser har nya riktade styrmedel införts som sänker kundens kostnader vid nybilsköp samtidigt som fordonsskatten höjs för nya bilar med högre utsläpp . Styrmedlet benämns bonus-malus och ska börja gälla . som bonus-malus systemet införts har även reglerna för beräkningen av förmånsbil ändrats.55 Bonus-malus systemet ersätter tidigare supermiljöbilspremier och ändrar och skärper den tidigare differentieringen av fordonsbeskatt- ningen i Sverige.56 konstaterar att bonus-malus systemet kan vara verksamt styrmedel om målet är att öka andelen bilar med låga utsläpp av koldioxid i . Om målet i stället skulle vara att kost- nadseffektivt bidra till minskade globala koldioxidutsläpp är styrmed- let mindre lämpligt då styrmedlet samspelar med EU:s koldioxidkrav på nya bilar och därmed riskerar att enbart omfördela mindre bränsle- effektiva bilar till andra EU-länder.57 har låtit genomföra en beräkning av effekterna på utsläppen av koldioxid i av bonus-malus systemet58 med hjälp av en simuleringsmodell som beskriver konsumenters val av personbilar.59 2017/2018:01. 56Naturvårdsverket (2017b), Prop. 2017/2018:01. 57Konjunkturinstitutet (2017). 58Modellberäkningen tar även hänsyn till de förändringar av beräkningen av bilförmån som föreslås införas . 59Naturvårdsverket (2017c). Styrmedel för mer aktivitet bland mindre aktörer Vid sidan av statistik rörande bilparken, bilinnehav och omsätt- ning m.m. omfattar modellen även en rad variabler som tillsammans beskriver, utgående från (uppdaterade) historiska köpbeteenden, hur individer beter sig vid nybilsköp. Modellresultaten indikerar att styrmedlet kan ge en relativt be- gränsad men positiv effekt på utsläppen. Hur stor effekten blir på- verkas i hög grad av hur utbudet på marknaden för olika laddbara bilar utvecklas. Bilkunder är märkestrogna och väljer enligt modell- resultatet en laddbar bil om det finns ett sådant alternativ att tillgå i det fordonssegment och av det bilmärke kunden föredrar. Modell- resultatet förmår dock inte väga in effekter av eventuella framtida preferensskiften. Nybilsförsäljningen bestämmer hur den svenska fordonsparken kommer utvecklas de närmsta 15–17 åren. Den som har råd att köpa en ny bil eller har tillgång till en ny bil som löneförmån väger i mycket liten utsträckning in driftkostnaderna och därmed koldioxid- skatten på drivmedel under bilens hela livslängd i valet av bil. För- månsbilisten omfattas inte heller fullt ut av samma nivå på drivmedels- skatten som andra bilister. Det är framför allt dessa förhållanden som motiverar att det vid sidan av drivmedelsskatterna också införts styrmedel som bonus-malus och särskilda bilförmånsregler som är riktade mot nybilsförsäljningen i . Tabell 6.19 Korta fakta om energi- och koldioxidskatter på drivmedel Utvärderat (ja/nej) Bidra till att klimatmålen 2030 Ja, med historiska Ja, 15 procents lägre nås på ett kostnadseffektivt sätt Styrmedlen riktade mot nybilsförsäljningen kompletterar energi- och koldioxidskatterna på fossila drivmedel. Drivmedelsskatterna har en mer generell verkan över hela transportsektorn genom att den fördyrar användningen av främst diesel- och bensindrivna vägfordon i alla storleksklasser under fordonens hela livslängd och på så sätt ger incitament till en rad samtidiga åtgärder som kan minska an- vändningen av fossila drivmedel. Beräkningar av utsläppseffekter av energi- och koldioxidskatterna redovisas i om klimatförändringar. Utsläppen från vägtransportsektorn hamnar enligt denna beräkning cirka 15 pro- Styrmedel för mer aktivitet bland mindre aktörer cent lägre 2020 till följd av en successiv inflationsjustering och de ytterligare höjningar som genomförts av energi- och koldioxidskatter- na på drivmedel , jämfört med en utveckling där 1990- års nominella skattenivå hade behållits. Beräkningen har gjorts med historiskt uppmätta efterfrågesamband (så kallade priselasticiteter).60 Som redovisats i kap. 3 redovisar även andra kontrafaktiska effektberäkningar till EU av energi- och koldioxidskatterna på bland annat diesel och bensin. Tabell 6.20 Korta fakta om nya EU-krav på genomsnittliga koldioxidutsläpp Utvärderat (ja/nej) Bidra till EU:s klimatmål och till att medlemsländernas klimatmål nås. Bidra till teknikutveckling-konkurrens- kraft för EU:s bilindustri. Ja ex-ante av EU- kommissionen och m.fl. Relativt stor betydelse för klimat- målen till 2030 (reglerna kommer samspela med Bonus-Malus). Beräkningar av beslutade krav till 2021 visar att även dessa bidrar till betydande effekter. En grundförutsättning för utvecklingen i är att det finns ett ökande utbud av olika typer av laddbara bilar. Denna utveckling sker i mycket hög utsträckning utanför gränser. I EU har de föreslagna kraven på bilars och lätta lastbilars genom- snittliga koldioxidutsläpp och 2030, tillsammans med de skärp- ningar som görs av avgaskraven på nya bilar, stor betydelse för att även skapa en marknad för övergång till olika typer av eldrift i den Europeiska unionen (se kapitel 3). Om de föreslagna EU-kraven på nya bilar som ska förhandlas i praktiken kommer bli ett tak (kraven uppnås men inte mer) eller ett golv (kraven överträffas) i förhållande till den framtida faktiska utvecklingen återstår att se. I ”Med de nya svenska klimatmålen i sikte” framhålls det som särskilt betydelsefullt att de föreslagna EU- kraven blir tillräckligt skarpa så de kan bana väg för en elektrifiering av personbilstransporterna.61 60Regeringen (2017a). 61Naturvårdsverket (2017c). Styrmedel för mer aktivitet bland mindre aktörer Styrmedel som bereder väg för en utveckling där nya tekniker även kostnadsmässigt kan konkurrera väl med de konventio- nella teknikalternativen bidrar till att såväl nationella som globala klimatmål kan nås till lägre kostnader än vad som annars hade varit fallet.62 Länder som , och som ligger något eller några steg före (t.ex.) andra EU-länder bidrar i denna teknik- förändringsprocess bland annat till teknikutveckling kopplad till infrastruktur, tidiga erfarenheter på så kallade initialmarknader, kun- skapsspridning och till hur acceptansen för användning av olika typer av laddbara bilar utvecklas.63 Det är i ljuset av en sådan utveckling som EU:s koldioxidkrav och de kompletterande svenska styrmed- len kan ses. I senaste nationalrapport om klimatförändringar, NC 7, redovisas även beräkningar av framtida effekter på utsläpp och energi- användning hos lätta fordon (personbilar och lätta lastbilar) till följd av EU:s beslutade koldioxidkrav (till 2021), i kombination med nationella styrmedel som är inriktade mot nybilsintroduktionen. Enligt beräkningen leder styrmedelskombinationen64 till att ut- släppen av koldioxid- och energianvändningen minskar med från personbilar och lätta lastbilar till 2030 jämfört med en situation utan skärpta krav. Beräkningen omfattar inte effekter av de kravskärpningar inom EU som förhandlas till 2025 och 2030 och den ökade introduktion av laddbara bilar som dessa krav kan bidra till, se ovan. 63Genom att det finns EU-länder som redan har egna målsättningar till 2030 och som kom- mit längre i sina incitament till ny teknik än EU-genomsnittet så kan det bidra till de krav som förhandlas i EU kan hamna på striktare nivåer än de annars hade gjort. Styrmedel för mer aktivitet bland mindre aktörer SOU 2018:15 Tabell 6.21 Korta fakta om styrmedel som bidrar till utbyggnad av laddinfrastruktur Utvärderat (ja/nej) Klimatklivet: Bidra till Ja (hela programmet) Indirekta effekter på utsläpp då bidraget möjliggör för elbils- och bidrag till infrastruktur. Bidrag till hemmaladdning: Bidra EPBD: bidra till EU:s och teknikomställning och nätverk. För att skapa förutsättningar för en elbilsintroduktion och för att även så kallade laddhybrider ska kunna använda el i största möjliga utsträckning, ges också bidrag till utbyggnad av laddinfrastruktur. Bidrag ges också i viss utsträckning till infrastruktur med vätgas för bränslecellsfordon65 och till biodrivmedel, framför allt biogas.66 Statliga bidrag till laddplatser ingår bland de åtgärder som fördelas via Klimatklivet.67 . hade beviljats i stöd- belopp till laddinfrastruktur till sammanlagt 8 781 nya laddpunkter varav 4 365 var publika och 4 416 för så kallad icke-publik laddning.68 kommer även kunna ge bidrag till laddplatser för hemmaladdning via det så kallade hemmaladdnings- har skattat storleken på den direkta och in- direkta utsläppsminskning som bidraget från Klimatklivet kan komma att bidra till 2030.70 Medlen till laddinfrastruktur bidrar till den utsläppsminskning som beräknas ske på grund av att fordonsparken effektiviseras när antalet laddbilar ökar i andel. 66Se (2017d). 67http:///klimatklivet 68Naturvårdsverket (2017b). 69http:///Stod-i-miljoarbetet/Bidrag/Laddningspunkt-for-elfordon/ 70Naturvårdsverket (2017c). Styrmedel för mer aktivitet bland mindre aktörer har det samordnande myndighetsansvaret för introduktionen av laddbara bilar och förmedlar via sin hemsida och med andra aktiviteter kunskap som kan understödja utvecklingen. Energi- och klimatrådgivarna i landet arbetar också för att sprida kunskap och stöd som kan underlätta elbilsintroduktionen. I genomfördes exempelvis en särskild satsning riktad till bostadsrättsföreningar och samfälligheter för en ökad utbyggnad av laddplatser med stöd av Klimatklivet.71 Förutsättningarna för utbyggnaden av laddinfrastruktur påverkas också av annan lagstiftning. Beslut har fattats om ändringar av direktivet om byggnaders energiprestanda72 som kommer att innebära att det ställs krav på att det i anslutning till nya och renoverade byggnader finns parkeringsplatser som är förberedda för laddning av elbilar (se kap. 3). Reglerna för hur elnätsbolagen kan räkna investeringar i led- ningsnät kopplade till utbyggnad av laddinfrastruktur under den så kallade intäktsramen har till exempel betydelse för kostnadsbilden. Det har inte funnits möjlighet att inom ramen för uppdraget låta genomföra egna analyser och utvärderingar av den relativt omfat- tande styrmedelsmix som, helt eller delvis, riktar sig till de mindre aktörerna. Hittillsvarande erfarenheter av ekonomiska och andra styr- medel som riktar sig till mindre aktörer som redovisas i detta kapitel har därför huvudsakligen hämtats från tidigare utredningar, analyser och akademisk litteratur. Genomgången visar att det inte går att ge ett enkelt svar på den fråga som ställs i utredningens uppdrag nämligen om vilka styrmedel och marknadsfrämjande åtgärder som är de mest effektiva i energi- och effekthänseende. De befintliga styrmedlen (även marknads- främjande åtgärder är i viss mån att betrakta som styrmedel) verkar i delvis olika sammanhang och de är också kopplade till olika typer av marknadsmisslyckanden och barriärer. Det räcker således inte 72KOM 2016 (765) direktiv om ändring av direktiv /31/EU om byggnaders energiprestanda (EPBD). Styrmedel för mer aktivitet bland mindre aktörer med ett styrmedel för att uppsatta mål på energiområdet ska kunna nås på ett effektivt sätt. Energiskatterna och riktade stöd har en uppgift i styrningen men även informativa och innovationsfrämjande styrmedel är viktiga för att målen ska nås. Dessa behöver kombineras på ett ändamålsenligt sätt, vilket kan se olika ut i olika situationer och vid olika tidpunk- ter. En löpande uppföljning och utvärdering av styrmedel och deras effekter måste därför också vara en central del av policyprocessen. Genomgången av styrmedlen som styr mot energieffektiviserings- åtgärder visar att dessa ofta har flera syften varav ett är att förbättra incitamenten för ytterligare åtgärder. Huvudsyftet med de infor- mativa styrmedlen är dock att förbättra målgruppens tillgång till information och inte att påverka energianvändningen direkt. Huru- vida informationsinsatsen leder till ett förändrat beteende beror på många faktorer, däribland varje individs preferenser och de pris- signaler som råder på den aktuella marknaden. Utvärderingar bör i högre grad ta detta i beaktande framöver. Det saknas också, i många fall, kvantitativa bedömningar av vilka effekter styrmedlen har haft på energianvändningen – det vill säga i vilken utsträckning åtgärder som genomförts faktiskt leder till en minskad energianvändning. Det gäller särskilt effekter av de infor- mativa styrmedlen. Bristen förklaras delvis av att många styrmedel på området är relativt nya samt av metodologiska utmaningar och brist på data. Styrmedlen som huvudsakligen syftar till ökad information och kunskapsspridning och de som huvudsakligen syftar till att bidra till teknikutveckling är också relativt många på området.