sou · H6B351 · 2018-06-26 00:00:00 — 4S Ledningsnät är en beställargrupp för kommunala ägare av vatten- ledningsnät i och Norge.161 Syftet med samarbetet är att sätta press på utveckling av materialfrågor och reparationsmetoder kopp- lade till ledningsnätet. Därigenom ska kvalitetsnivån höjas och resultera i ökad livslängd, för att säkerställa ledningsnätsägarnas 150- åriga förvaltningsperspektiv. Enligt 4S Ledningsnät har samarbetet bland annat resulterat i längre livslängd på material för vatten- ledningar och möjlighet att påverka marknaden att tillvarata lednings- nätsägarens perspektiv på drift, underhåll och materialval samt ökad kunskap.162 Till skillnad från BeBo och Belok har 4S Ledningsnät inte någon extern finansiering, utan finansieras av medlemmarna.163 Organisa- tionen startades av kommuner som upplevde problem med material för vattenledningar och nyanlagda ledningsnät. Ledningarna gick ofta sönder trots att ledningarna var så gott som nya. Kostnaden för att laga en enda dricksvattenledning kan uppgå till mellan 500 000– 700 000 kronor.164 När kommunerna var för sig kontaktade till- verkare, leverantörer och entreprenörer upplevde de att de inte fick 159Energimyndigheten (2017), Innovationskluster för energieffektiva byggnader – Förstudie till fullskalig utvärdering av BeBo och Belok, s. 7. 160Ibid, s. 5, 12, 13, 30 och 31. 1614S Ledningsnät, /om-4s/medlemmar-17367939, besökt . 1624S Ledningsnät, /om-4s/4s-ledningsnät-17367942, besökt . 163Sveriges Kommuner och Landsting (2015), Innovation i offentlig verksamhet. Kompetens – Köpkraft – Samverkan. Erfarenheter från beställargrupper, s. 30. 1644S Ledningsnät, /om-4s/4s-ledningsnät-17367942, besökt . Styrmedel för information och kravställning om byggprodukter gehör för problematiken och fann svårigheter att starta en dialog kring problemen.165 Utvärderingar av tre beställargruppers arbete Kommuner och Landsting (SKL) studerade 2015 erfaren- heter och resultat av arbetet i BeBo, Belok och 4S Ledningsnät. SKL:s slutsatser är att beställargrupperna genom sin samlade köp- kraft kan höja kvaliteten i offentlig upphandling och bidra till att förändra utbud och praxis på specifika marknader.166 Leverantörer har enligt SKL:s studie upplevt vissa problem med beställargrupperna. Bland annat har leverantörerna upplevt att tidsplanering är gjord utifrån beställargruppens eget intresse av snabba processer och ger inte tillräckliga möjligheter för leverantören att utveckla sina lös- ningar. Vidare visar de deltagande företagen och förvaltningarna inte alltid intresse att köpa.167 Utmärkande för de tre studerade beställargrupperna är enligt SKL att de arbetar med dels teknik, dels metoder för tekniskt- ekonomiska beräkningar inom specifika områden. Vidare fann SKL att följande är utmärkande för grupperna: •beställargrupperna består av företag/förvaltningar för vilka beställar- gruppens frågor har väsentlig ekonomisk betydelse, •deltagandet är inte någon stor ekonomisk belastning för de med- verkande organisationerna, •de personer som företräder sina förvaltningar/företag i beställar- grupperna karakteriseras genomgående av hög teknisk kompetens samt en vilja att utveckla och förbättra lösningar och metoder, •antalet deltagare i beställargrupperna är begränsat, så att personerna väl känner till varandra. Grupperna träffas regelbundet och det finns en person som samordnar och administrerar arbetet, och •beställargruppen har tillgång till medel för att kunna förbereda olika slags projekt.168 165Sveriges Kommuner och Landsting (2015), Innovation i offentlig verksamhet. Kompetens – Köpkraft – Samverkan. Erfarenheter från beställargrupper, s. 27. 166Ibid, s. 6. 167Ibid, s. 8. 168Ibid, s. 7. Styrmedel för information och kravställning om byggprodukter De studerade beställargrupperna har arbetat med tre former av insat- ser. Den första kallas Utmaning som kräver innovationsarbete och består av projekt där beställargruppen sätter upp en utmaning. Leverantörerna förväntas att utveckla sina produkter. Ofta förväntas leverantörerna själva finna finansiering till dessa utvecklingskostnader. Den andra insatsen kallas Testning och verifiering och syftar till att pröva och utvärdera olika alternativa lösningar eller produkter, även jämförelser mellan produkter från olika leverantörer. Den tredje kallas Metod- och normutveckling och består av projekt som syftar till att skapa allmängiltiga metoder för att bedöma och beräkna besparingsinsatser liksom anvisningar, normer och standarder som kan användas vid upphandling.169 SKL identifierade följande förutsättningar för beställargruppernas arbete: •de bör arbeta utifrån behoven i de företag och förvaltningar som ingår i beställargruppen, •de bör bestå av deltagare som företräder likartade verksamheter och inte spänna över ett alltför stort verksamhetsområde, •både de deltagande förvaltningarna och företagen samt deras företrädare bör vara kompetenta och insatta i sakfrågorna, •de bör arbeta med en tidshorisont framåt och ha mellan 5 och 30 medlemmar, •de behöver någon form av fast sekretariatsfunktion, och •de behöver kunna disponera medel till förstudier och liknande.170 7.7.3Beställargrupp för trygghetsskapande teknik För den kommunala verksamheten inom ramen för äldreomsorgen bildade SKL 2016 en beställargrupp för trygghetsskapande teknik. Gruppens uppdrag handlar om digitalisering av vård, omsorg och socialtjänst med fokus på välfärdsteknik och individ- centrerade e-hälsolösningar. En kraftigt ökande äldre befolkning i kombination med krav på högre omsorgskvalitet gör att kommunerna 169Sveriges Kommuner och Landsting (2015), Innovation i offentlig verksamhet. Kompetens – Köpkraft – Samverkan. Erfarenheter från beställargrupper, s. 7. 170Ibid, s. 8. Styrmedel för information och kravställning om byggprodukter står inför stora investeringar i ny teknik. Enligt SKL är dock kom- munerna inte tillräckligt tydliga i sina specifikationer i beställningarna och marknaden har svårt att ta fram produkter som matchar de verk- liga behoven.171 har tagit fram en vägledning om trygghets- skapande teknik i äldreomsorgen, som ska bidra till att lösa kort- siktiga behov där befintlig teknik finns. Ett långsiktigt arbete bedrivs i form av en innovationsupphandling, där teknik inte finns i dag.172 7.7.4Beställargrupper inom offentlig upphandling Inom den offentliga upphandlingen finns möjlighet att ställa krav på byggnadsverk och byggprodukter. Bestämmelser finns i lagen (2016:1145) om offentlig upphandling (). Genom lagen har genomfört EU:s LOU-direktiv från 2014173. En upphandlande myndighet kan göra följande vad det gäller miljö- aspekter i upphandlingen: •begära utredning av en leverantörs tekniska kapacitet om de miljö- skyddsåtgärder leverantören ska vidta,174 •begära att leverantören förklarar ett lågt pris och hur leverantören avser att fullgöra kontraktet med avseende på miljökrav,175 176 •förkasta en leverantörs anbud om den finner att det onormalt låga priset beror på att anbudet inte stämmer överens med miljökrav,177 171Sveriges Kommuner och Landsting, bestallargrupp.11553.html, besökt och , /omraden/dialog-och- innovation/bestallarnatverk/bestallarnatverk-valfardsteknologi/, besökt . 172Sveriges Kommuner och Landsting, bestallargrupp.11553.html, besökt 173Europaparlamentets och rådets direktiv /24/EU av om offentlig upphandling. 17415 kap. 11 § åttonde punkten lagen (2016:1145) om offentlig upphandling. 17516 kap. 7 § första stycket fjärde punkten lagen (2016:1145) om offentlig upphandling. 17619 kap. 27 § tredje stycket lagen (2016:1145) om offentlig upphandling. 17716 kap. 7 § tredje stycket lagen (2016:1145) om offentlig upphandling. Styrmedel för information och kravställning om byggprodukter •besluta att en leverantör inte ska tilldelas kontrakt om anbudet inte stämmer överens med miljökrav,178 och •ställa särskilda miljömässiga, sociala, arbetsrättsliga och andra villkor i kontraktet.179 har fått i uppdrag av regeringen att främja innovationsupphandling genom att ge stöd till beställargrupper. ska även sprida lärdomar från arbetet till relevanta mottagare. Beställargrupperna ska bestå av upphandlande myndigheter på nationell, regional och lokal nivå med ett gemensamt behov av innovativa lösningar. Syftet är att skapa ett forum för kunskaps- och erfarenhetsutbyte där styrkan i ett gemensamt behov bättre kan tas tillvara. Beställargrupperna bör enligt regeringens beslut samlas kring områden eller teman där stora och små industriföretag, industrinära tjänsteföretag och innovativa unga företag inom olika teknikområden kan bidra med innovation och utveckling för att tillgodose behoven. De centrala samhällsutmaningar som är utpekade i regeringens fem strategiska samverkansprogram kan enligt reger- ingen vara vägledande för val av område och tema.180 Som skäl för uppdraget har regeringen bland annat anfört att offentlig upphandling är ett verktyg som kan verka som drivkraft för förnyelse och en hållbar utveckling inom näringslivet. Det offentliga kan enligt regeringen stimulera efterfrågan på nya och innovativa lösningar från näringslivet. Regeringen ser att innovationsupphand- ling kan bidra till att etablera öppna testbäddar i offentliga miljöer som kan användas av näringslivet för att lösa samhällsutmaningar.181 roll är att underlätta kontakten mellan de upphandlande myndigheterna samt mellan myndigheterna och företagen. ska föra en dialog med de relevanta offentliga beställare och SKL. Vidare ska Upphandlings- myndigheten samråda med , Tillväxtanalys och bransch- organisationer och koordinera arbetet med aktörerna i regeringens fem strategiska samverkansprogram. Arbetet ska ske i samverkan 17816 kap. 9 § lagen (2016:1145) om offentlig upphandling. 17917 kap. 1 § lagen (2016:1145) om offentlig upphandling. 180Regeringsbeslut , Uppdrag att främja innovationsupphandling genom stöd i form av upphandlings- och innovationskompetens till beställare, dnr N2016/07793/FÖF. 181Regeringsbeslut , Uppdrag att främja innovationsupphandling genom stöd i form av upphandlings- och innovationskompetens till beställare, dnr N2016/07793/FÖF. Styrmedel för information och kravställning om byggprodukter med och of (). Upp- handlingsmyndigheten får använda och 2018 för att genomföra uppdraget. Upp- draget ska slutredovisas . Regeringen har genom ett antal satsningar valt att främja information, innovation och andra åtgärder inom resurseffektivt byggande. Nedan redogör kommittén för några av dem. Informationscentrum för hållbart byggande Regeringen har gett i uppdrag att genomföra en upp- handling för att upprätta och driva ett informationscentrum för håll- bart byggande. Fokus ska vara på energieffektiviserande renovering och energieffektivt byggande med användning av hållbara material och låg klimatpåverkan ur ett livscykelperspektiv. Regeringen vill bland annat stärka kunskapsläget kring byggnaders klimatpåverkan ur ett livscykelperspektiv, för att förbättra förutsättningarna för användning av hållbara material. Enligt regeringen är materialval och byggmetod avgörande för hur stor klimatpåverkan blir. Informationscentrumet ska samla in, granska, kvalitetssäkra och sprida information till mål- grupper inom bygg- och fastighetsbranschen.183 Informationscent- rumet är bildat och drivs av på uppdrag av Boverket.184 För att underlätta samverkan och kunskapsutbyte mellan aktörer om en mer hållbar kemikalieanvändning i produkter har regeringen beslutat om inrättande av ett centrum för substitution. 182Regeringsbeslut , Uppdrag att främja innovationsupphandling genom stöd i form av upphandlings- och innovationskompetens till beställare, dnr N2016/07793/FÖF. 183Regeringsbeslut , Uppdrag att genomföra upphandling för att upprätta och driva informationscentrum för hållbart byggande, diarienummer N2017/01419/PBB. 184Informationscentrum för hållbart byggande, , besökt . Styrmedel för information och kravställning om byggprodukter fungera som en nod mellan företag, organisationer, branscher, akademi, institut och myndigheter. Målet är att centret ska bidra till att farliga ämnen i varor och kemiska produkter byts ut. Centret inrättas vid . Regeringen avser att avsätta och –2020. är målsättningen att centret ska vara självfinansierande, genom med- lemsavgifter från de företag som deltar.185 I ägaranvisningen för anges att ska inrätta och upprätthålla ett Substitutionscentrum vars uppgift främst är att stötta företag, inklusive små och medel- stora företag och även offentlig verksamhet, att byta ut farliga kemi- kalier i sina produkter, varor och tjänster eller använda icke-kemiska metoder och tekniker.186 Öka takten – Kemikalieinformation ! arbetar med projektet takten – Kemikalieinforma- tion ! Projektet ingår i gemensamma åtgärdslista och är ett samverkansprojekt mellan , Kemikalieinspek- tionen och . Projektets övergripande mål är att öka takten i tillgängliggörandet av information om farliga ämnen i anläggnings- produkter. Målet ska nås genom framtagande av en kunskapsplattform och vägledning med goda exempel samt genom dialog och samver- kan med branschens aktörer.187 Stöd för innovativt och hållbart byggande av bostäder Regeringen beslutade om ett stöd till innovativt och håll- bart bostadsbyggande. Stödet är på totalt –2020.188 Stöd kan lämnas för åtgärder som syftar till att främja ett inno- vativt och hållbart bostadsbyggande med minskad klimat- och miljö- påverkan. Stöd får lämnas för utveckling eller användning av en nya 185Regeringen, pressmeddelande, /pressmeddelanden/2017/11/nytt- centrum-ska-hjalpa-foretag-byta-ut-farliga-amnen/, besökt . 186Regeringskansliet, bilaga till beslut § 4 , ägaranvisning för , diarienummer N2017/03258/BSÄ. 187Miljömålsrådet (2017), gemensamma åtgärdslista 2017. 188Regeringen, /pressmeddelanden/2018/04/regeringen-beslutar-om- stod-till-innovativt-byggande/, besökt . Styrmedel för information och kravställning om byggprodukter eller väsentligt förbättrade byggprodukter. Förordningen träder i kraft den 1 juli 2018.189 Satsningar på strategiska innovationsområden Regeringen satsar också medel på strategiska innovationsområden. Regeringen föreslog i budgetpropositionen en förstärkning av strategiska innovationsområden för att lägga grunden för en lång- siktig och fördjupad gränsöverskridande samverkan över politik- områden.190 De strategiska innovationsområdena syftar till att utveckla inter- nationellt konkurrenskraftiga innovationsmiljöer genom samverkan mellan branscher och sektorer, forskningsinstitut, näringsliv, univer- sitet och högskolor, offentlig sektor, civilsamhället och andra aktö- rer på olika samhällsnivåer. Insatsen ska bidra till kraftsamling och förnyelse inom områden där och svenskt näringsliv har för- delar och som bedöms vara av betydelse för framtida tillväxt och som kan bidra till att möta globala utmaningar. hållbarhetsmål och de nationella miljömålen är en viktig del i forskningspolitik, enligt regeringen.191 Insatserna inom de strategiska innovationsområdena finansieras av näringsliv och offentlig verksamhet. Näringslivet ska vara delaktiga i planering och genomförande och projekten som tilldelas medel ska utgå från samhällsutmaningar, ha tydliga mål, hålla hög vetenskaplig kvalitet i forskningsprojekt och kunna påvisa ny aktörs- eller områdes- överskridande samverkan.192 Samverkan i innovationskluster ökar, enligt regeringen, förutsätt- ningarna att identifiera, utveckla och implementera lösningar på dagens samhällsutmaningar och stärker konkurrenskraft, attraktivitet och exportmöjligheter. Den statliga finansieringen av strategiska innovationsområden från Verket för innovationssystem (), och Formas uppgår 2018 till cirka 1891 och 5 §§ i förordningen (2018:199) om stöd för innovativt och hållbart byggande av bostäder. 190Proposition 2016/17:50 Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft. Styrmedel för information och kravställning om byggprodukter 500 miljoner kronor.193 De tre myndigheterna finansierar 17 strate- giska innovationsområden (även kallade innovationsprogram).194 RE:Source – resurs- och avfallshantering RE:Source är ett av de strategiska innovationsprogrammen och största forsknings- och innovationssatsning inom resurs- och avfallsområdet. Målet är att ska bli världsledande på att minimera och nyttiggöra avfall. För att nå det målet behövs nya tekniska metoder, affärsmodeller och processer. RE:Source stödjer framtagandet av innovationer som kan bidra till effektivare användning av resurser i både samhälle och näringsliv. Cirkulär ekonomi är grund- läggande för RE:Sources arbete. Programmet administreras av Energi- myndigheten.195 RE:Source ska vara en mötesplats där aktörer inom svensk industri, avfallshantering och forskning även kan söka finansiering till sina innovationsprojekt. Innovationer som tas fram inom ramen för RE:Source ska bidra till hållbar materialförsörjning, hållbart energisystem och effektivare användning av resurser i samhälle och näringsliv. Aktiviteter inom RE:Source ska inledningsvis koncentreras på områden där det finns stor potential för återvinning bland annat bygg- och rivningsavfall.196 Den tredje utlysningen inom RE:Source stängde . Utlysningen erbjöd sammanlagt i stöd till projekt som kan bidra till en hållbar materialanvändning, i dels en större utlysning, dels en mindre.197 Den stora utlysningen var på och riktade sig till innovations- och demonstrationsprojekt för att utveckla och demonstrera nyskapande lösningar för en hållbar materialanvändning. 193Proposition 2016/17:50 Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft. 194Vinnova, /m/strategiska-innovationsprogram/, besökt och RE:Source, /, besökt . 195Energimyndigheten, /forskning-och- innovation/forskning/bioenergi/bransleforsorjning/program/resource/, besökt . 196Vinnova, /m/strategiska-innovationsprogram/resource/, . 197RE:Source, , besökt . Styrmedel för information och kravställning om byggprodukter Särskilt efterlystes projekt som minskar avfallet.198 Innovations- projekt kunde få högst vardera och som mest av projektets budget, totalt . Demonstrationsprojekten fick högst vardera och som mest av projektets budget, totalt cirka 17 miljoner kronor.199 Den lilla utlysningen riktade sig till kortare projekt med hög risk och hade 3 miljoner i budget. Anslaget finansierade mellan 35–av projektkostnaderna. Resten av kostnaden finansierades av projekt- parterna genom att bidra med arbetstid och andra kostnader. Den lilla utlysningen syftade till att pröva radikalt nytänkande idéer som kraftigt minskar mängden avfall.200 Bygginnovationen – samspelet mellan forskning och bransch Vid sidan av de sjutton strategiska innovationsprogrammen finns andra innovationsprogram. startade programmet Natio- nellt innovationsprogram – Bygginnovationen. Syftet med programmet är att utveckla en stark och uthållig innovationsmiljö för svensk sam- hällsbyggnadssektor. Det ska bland annat ske genom att gapet mellan branschen och högskole- och universitetssektorn överbryggas.201 Bakgrunden till Bygginnovationen är den låga produktivitets- utveckling inom svensk byggsektor. Orsaker till en svag produktivitets- utveckling kan vara brist på marknadsnära utveckling och en avsak- nad av länkar i innovationskedjan inom samhällsbyggnadssektorn vilket hindrar att byggforskning kommer till användning. Bygg- innovationen fokuserar på kommersialisering av kunskap, lösningar och forskningsresultat som kan leda till innovativa tjänster, produkter, processer eller system som kan tillämpas inom samhällsbyggnads- sektorn. Medlemmar är arkitekter, tekniska konsulter samt bygg- 198RE:Source, /e/sip-resource-externa-utlysningar/innovationer-for-hallbar- materialanvandning-utveckling-och-demonstration-/, besökt . 199Högskolan , /Anstalld/For-mitt-arbete/Forskningsstod/Grants-and- Innovation-Office/Organisationen/Utlysningar/2017/RESource-Utlysning-3-Hallbar- anvandning-av-material-locka-folk-till-branschen-prova-helt-nya-ideer-som-minskar- avfallet/, besökt . 200Energimyndigheten, /globalassets/utlysningar/ideprojekt--- forebyggande-av-avfall/ideprojekt-forebyggande-av-avfall---utlysningstext.pdf, besökt . 201Vinnova, /e/bygginnovationen-2011-2018/, besökt . Styrmedel för information och kravställning om byggprodukter och byggmaterialindustri.202 IQ-Samhällsbyggnad fungerar som kansli till Bygginnovationen.203 Budgeten är , det vill säga totalt 18 miljoner kronor.204 Lilla innovationsbidraget till små och medelstora företag, utan krav på egeninsats är maximalt . Stora innova- tionsbidraget är maximalt och ges till högst 50 pro- cent av företagets projektkostnader.205 Byggproduktförordningen fastställer villkoren för att saluföra bygg- produkter inom EU och de krav som finns på att lämna information om innehåll i byggprodukter. Syftet med förordningen är att främja EU:s inre marknad och fri rörlighet för byggprodukter. Regler för att skydda människors hälsa och miljön ifråga om farliga ämnen finns i CLP-och Reach-förordningarna. Det finns inga krav på att redovisa det fullständiga innehållet i byggprodukter. Enligt artiklarna 31 och 33 i Reach-förordningen ska ämnen som är långlivade, bioackumulerande, toxiska, innehåller minst ett ämne som utgör en fara för människors hälsa eller miljön och ämnen för vilket det finns gemenskapsgränsvärden för expo- nering på arbetsplatsen samt andra ämnen på den så kallade kandidat- förteckningen redovisas. Uppgifter om dessa ämnen bidrar, enligt kommitténs mening, till att minska risken för hälso- och miljö- skador till följd av farliga ämnen i byggprodukter, möjligheten att göra medvetna byggmaterialval ur ett resurseffektivitetsperspektiv. Enligt kommitténs mening är redovisning enligt artiklarna 31 och 33 i Reach-förordningen dock inte ett tillräckligt verktyg för att uppnå en resurseffektiv byggmaterialanvändning, eftersom den endast regle- rar vissa ämnen. Det kan finnas ämnen som redan är och visar sig vara farliga och som innebär att byggprodukter med dessa 202Bygginnovationen, /om-bygginnovationen/medlemmar/, . 203Bygginnovationen, /om-bygginnovationen/om-iq- samhaellsbyggnad/, besökt . 204Vinnova, Utlysning , Bygginnovationen –2018, Diarienummer 2015-06960, s. 1 och s. 4. 205Bygginnovationen, /e/bygginnovationen-2011-2018/bygginnovationen- 2016-2018-utlysning/, . Styrmedel för information och kravställning om byggprodukter ämnen är olämpliga att återvinna eller återanvända eller behöver bytas ut genom sanering. Nationella krav på information om byggprodukter som påverkar villkoren för att saluföra sådana byggprodukter är inte tillåtna. Krav på att redovisa ytterligare innehåll i en byggprodukt kan därmed inte regleras nationellt, utan behöver ske inom ramen för . För andra produkter, såsom livsmedel och kosmetika, finns inom mer uttömmande krav på redovisning av innehåll. Vad det gäller möjligheter för beställare att göra resurseffektiva materialval konstaterar kommittén att beställargrupper för energi- effektiva byggnadsverk och andra frågor har visat sig kunna vara ett effektivt verktyg, som kommittén kan ta inspiration av för att främja utvecklingen mot en resurseffektiv byggmaterialanvändning. Detta kapitel innehåller kommitténs förslag. Inledningsvis presen- terar kommittén de mål som kommittén har haft med förslagen. Därefter redogör kommittén för förslagen och övervägandena samt slutligen övervägda alternativ. 8.1Mål för kommitténs förslag Nedan beskriver kommittén de mål vi har för förslagen i detta betänkande. Först beskriver vi bakgrunden till målen. 8.1.1Samhällsmålet är resurseffektiv byggmaterialanvändning Den byggda miljön är central för att uppnå ett hållbart samhälle. Inom ramen för 17 globala mål för hållbar utveckling i Agenda ingår ett effektivt nyttjande av naturresurser och minimering av avfall genom återanvändning och återvinning.