sou · H6B383 · 2018-12-11 00:00:00 — Privata aktörers intresse för förmedlingsverksamhet har också ökat, offentlig upp- handling av sådana tjänster är vanligt förekommande. Distanstolk- ningen ökar, liksom i och många andra länder. har goda erfarenheter av att stärka de offentliga ansvars- rollerna kring planering och tolkförsörjning inom hälso- och sjuk- 19Diskussion med Tolkeforeningen, . sjukhus och omgivande sjukvårdsregion med annex- sjukhus hanterar sin tolkförsörjning genom egen Tolke- sentral med kvalificerade sjukvårdstolkar. Avtal har tecknats med cirka 260 kvalitetssäkrade tolkar i 85 språk. Överenskommelserna avser en form av anställningsliknande förhållanden för tolkar med halvtidslön, skatteavsättning och inbetalda arbetsgivaravgifter. Van- ligaste språken är arabiska, polska, urdu och somaliska, som täckte hälften av de cirka 36 000 uppdragen. Verksamheten omfattar en befolkning på cirka 1 miljon. Tolkarna har möjlighet att arbeta som frilanstolkar inom övrig offentlig sektor , vilket återför värdefulla erfarenheter till också hälso- och sjuk- vården. Vårdinsatserna kan nu lättare planeras utifrån känd tillgång till tolkar i olika språk. Introduktionsutbildning och regelbundna seminarier gagnar utvecklingen. En kvalitetssäkrad tolkning har ock- så visat sig ge effekter i form av kortare vårdtider och färre kompli- kationer efter utskrivning. Sjukhusets avvikelsesystem används även för att säkra kvaliteten för tolktjänster, men en mer systematiserad tillsyn anses också behövas. Från sjukhuset förordas att detta sker inom ramen för ordinarie tillsyn inom hälso- och sjukvården. Kom- munal samverkan med anställda tolkar förekommer även i övrigt i , men inte i den skala som sker vid Ullevål.21 Utlendingsdirektoratet, UDI, tog tidigt in språktester och utveck- lade sektorsbaserade tolkbaser gentemot UDI, polis och rättsväsende i sin strävan att säkra kvalitet och säkerhet. Utveckling i andra länder, som och , visar enligt UDI att prispress leder till dålig kvalitet. En flexibel tillgång på tolkar kräver en stabil och kvalitetssäkrad grund, arbetet mot tolkförmedlingarna har inte gett önskat utbyte. Försök görs nu med utveckling av ny databas, match- ningar sker i regel med maskinstöd.22 21Diskussion med företrädare för Tolkesentralen, sjukhus, . 22Diskussion med företrädare för , . Danska är lagstadgat som rättsspråk i . På och , som är självstyrande områden, gäller de inhemska språken som officiella jämsides med danskan. Vissa tysktalande skolor och institutioner finns på södra , där en tysk minoritetsbefolk- ning är bosatt.24 Det finns i , liksom i , betydande osäkerheter då det gäller att uppskatta antalet aktiva tolkar i talade språk. Antalet tolkar i uppskattades uppgå till 6 500– 7 500, därtill några hundratal tolkar som arbetade vid sidan av för- medlingarna. Inemot 85–av tolkarna bedömdes sakna tolkutbildning.25 Det finns inte något uttalat krav i den danska lagstiftningen om att förvaltningsmyndigheter måste använda tolk i kommunikationen med personer som inte talar danska. Den danska förvaltningslagen anger dock en allmän vägledningsplikt samt en allmän utrednings- och informationsplikt gentemot enskilda i myndighetsärenden.26 Det framgår av vägledningen till förvaltningslagen att myndigheterna ska försäkra sig om att de är i stånd till att förstå och kunna göra sig förstådda av utlänningar som hänvänder sig i ärenden till myndig- heterna. Det anges då att efter omstændighederne må myndighederne således om fornødent tolke- og oversættelsesbistand til rådighed for den pågældende.27 Domstolarnas rättsprocesser sker på danska. I förhandlingar med personer som inte behärskar danska ska dessa, när så är möjligt, höras med hjälp av en utbildad translator eller liknande. I civilrätts- liga mål kan man dock underlåta att tillkalla tolk om ingen av par- terna kräver det och rätten bedömer sig ha tillräckliga kunskaper i 23Utredningens framställning bygger till viss del på uppgifter som publicerats av Kammar- kollegiet (2017), Tolkanvändning i staten. 24Föreningen , /om-norden/den-nordiska-sprakforstaelsen, . 25Translatørforeningens tolkeudvalg (2015). Tolkning i den offentlige sektor, s. 9–11. 263 kap. 7 § forvaltningsloven. 27Retsinformation.dk, Vejledning om forvaltningsloven , punkt 32tolkebistand og oversættelse, /forms/R0710.aspx?id=60828, . det främmande språket. Även i straffrättsliga mål kan man underlåta att tillkalla tolk, om rätten och övriga inblandade har tillräcklig kunskap i det främmande språket.28 Angivelsen om att utbildad translator eller liknande om möjligt ska nyttjas, tillkom 2016 mot bakgrund av att dåvarande translatorauktorisation upphävdes. Inom hälso- och sjukvården finns rätt till tolktjänst, när ansvarig läkare anser att tolkning är nödvändig som ett led i behandlingen. gäller att tolktjänst inom hälso- och sjuk- vården endast är kostnadsfria för den som varit bosatt i landet i mindre än . För person som varit bosatt i , tas tolkavgift ut enligt taxa som anges i författning. En patient anses bosatt i landet från det att hon eller han folkbokförts. Avgift tas inte ut av patienter som till följd av fysisk eller psykisk funktionsnedsättning inte lärt sig danska. Inte heller tas någon avgift ut av barn som kommer till behandling utan medföljande förälder. Tolkning till tyska, för den tyska minoriteten i , är avgifts- befriad liksom tolkning till grönländska eller färöiska.29 Behandlingsansvarig läkare inom hälso- och sjukvården ska för- säkra sig om att tolken har nödvändiga språkliga kvalifikationer, inklusive att tolken behärskar det danska språket.30 har infört ett reglerat förbud mot barntolkning inom hälso- och sjukvården. Barn får dock användas som tolkar vid akuta och livshotande tillfällen. Dessutom får barn använ- das som tolkar när ansvarig läkare bedömer att det rör sig om ett enkelt och oproblematiskt vårdsamtal.31 2816 kap. 149 § retsplejeloven- lov om rettens pleje. 2910 kap. 50 § sundhedsloven och 1 kap. 1–2 §§ bekendtgørelse om tolkebistand efter sund- hedsloven. 302 kap. 3 § bekendtgørelse om tolkebistand efter sundhedsloven. 31Ibid., 2 kap. 4 §. Särskilda regler finns för teckenspråkstolkning, vilket kan vara intres- sant då jämförelser görs inom och mellan länder. I har döva, dövblinda och svårt hörselskadade personer rätt till teckenspråks- tolkning i aktiviteter som är nödvändiga för att delta i samhällslivet och vid sociala aktiviteter. Den statliga Tolkemyndigheden organi- serar under Social- og integrationsministeriet denna tolkning och fastställer även de kvalitetskrav som ska ställas på tolkleverantörer, inklusive krav på tolkarnas utbildning.32 Frågor som rör tolkning hanteras i av olika ministerier och myndigheter. har ansvar för frågor som rör tolk- ning inom rättskedjan. Asylmottagningen sorterar under Udlæn- dingestyrelsen. Rigspolitiet har registeransvar för tolkar som är godkända och kan användas inom ministeriets område (se nedan). har det övergripande ansvaret för all tolk- ning inom hälso- och sjukvården. Sjukvårdstolkning administreras av de danska regionerna, som tar fram förfrågningsunderlag för upp- handling och tecknar avtal med tolkförmedlingar. Regionerna ställer i enlighet med dessa avtal sedan krav på att sjukvårdens aktörer ska använda avtalen. Kommunerna ansvarar självständigt för tolkfrågor inom ramen för sin verksamhet.33 ansvarar för frågor som rör tolkning inom kom- muner, skolor och arbetsförmedlingar. Det operativa ansvaret dele- geras till kommunerna, som anskaffar tolkar i enlighet med sina behov. En del kommuner har egna tolkförmedlingar, annars används som i externt upphandlade privata förmedlingar.34 32Tolkeloven – lov om tolkning til personer med hørehandicap. 33NOU 2014:8, s. 91, samt Translatørforeningens tolkeudvalg (2015). Tolkning i den offent- lige sektor, s. 15. 34Kammarkollegiet (2017). Tolkanvändningen i staten. saknar auktorisationsförfarande av tolkar. fanns benämningen ”statsautoriseret translatør og tolk”, vilket förutsatte genomgången utbildning35 eller prövning/examen36 som translator och tolk på kandidatnivå i affärsekonomi kombinerat med språk från eller Business School.37 avskaffade 2016 möjligheten till auktorisation, genom att lagen om translatorer och tolkar upphävdes.38 Bristen på offentlig kvalitetssäkring genom auktorisation eller cer- tifiering innebar att ett antal ledande tolkförmedlingar 2017 etablerade en ny branschförening inom Dansk Erhverv. Syftet var bland annat att utveckla tydligare riktlinjer för kompetens, testning och ersätt- ningsnivåer för tolkar. Utlösande faktor var bland annat återkom- mande rapporter om bristande kvalitet hos tolkar och starkt fokus på pris snarare än kvalitet i de offentliga upphandlingar som sker.39 En certifieringsordning, primärt inom hälso- och sjukvårds- området, diskuterades i anslutning till finanslov. Ett avtal om detta upprättades mellan regeringen och . I förs register över de tolkar som avses kunna nyttjas av myndigheter under . Rigspolitiet är register- ansvarig myndighet och anger i föreskriftsform de förutsättningar som råder i anslutning till sin tolkeoversigt.40 Det gäller bland annat villkor för att upptas i registret och de bakgrundsuppgifter som ska anges, t.ex. tolkutbildning, etniskt ursprung och modersmål. Dess- utom anges regler för tolkens funktion och neutralitet, tystnadsplikt och jäv, dvs. en rad frågor som brukar tas upp då god tolksed ska (candidatus/candidata linguæ mercantilis) examen i ett språk. 36Inte en utbildning, utan en examensprövning där godkänt resultat gav translatøreksamen. 37Kammarkollegiet (2017). Tolkanvändningen i staten. 38Translatørforeningens tolkeudvalg (2015). Tolkning i den offentlige sektor, s. 5. 39www.danskerhverv.dk/presse-og-nyheder, . 40Bekendtgørelse om Rigspolitiets tolkeoversigt (2007). Registret omfattar närmare 1 900 tolkar i kategorierna translatører, statsprøvade tolkar41 och övriga tolkar.42 Tolkar som inte kan visa att de genomgått högre språkutbildning kallas efter godkänd redbarhetsprövning till personligt samtal hos aktuellt polisdistrikt. Redbarhetsprövningen sker mot polisens brotts- register och polisens underrättelsetjänst. Underlag för samtalet samt prov i danska och tolkspråket tillhandahålls av centralmyndigheten , som ytterst beslutar om viss tolk ska upptas i registret. En alternativ väg att upptas i registret är att genomgå en kortare intro- duktionsutbildning , där bland annat tolketik och arbets- uppgifter för tolkar behandlas. Ingen enhetlig eller systematisk kun- skapsprövning eller dokumentation av kompetenser sker dock för dessa övriga tolkar.43 Bristen på ett bredare offentligt nationellt tolkregister har i inneburit att privata aktörer agerar för att fylla tomrum- met. Det Nationale Tolkregister uppges omfatta drygt 830 tolkar för- delade på tre kompetensnivåer. Det gäller statsauktoriserade trans- latörer eller motsvarande, korttidsutbildade tolkar samt tolkar med mindre erfarenhet utan formella meriter. Registret uppges vara opar- tiskt och drivs av , ett företag med kopplingar till bemannings- och tolkförmedlingsbranschen.44 10.3.5Krav på tolkar i offentlig tjänst Rättsliga krav saknas, som tidigare framgått, för att endast utbildade eller auktoriserade tolkar ska användas inom offentlig verksamhet. Det gäller även i det regionala arbetet inom hälso- och sjukvården. Behandlingsansvarig läkare ska försäkra sig om att tolk har nöd- vändiga språkliga kvalifikationer, inklusive danska språket. Liksom i ställs också vissa krav i samband med de förfrågningsunder- lag som används vid upphandling av tolkförmedlingstjänster. Till- synsförfarande saknas då det gäller förmedlade tolkar inom hälso- 41De statsprövade tolkarna utgör en mindre grupp tolkar som genomgått en tidigare tvåårig deltidsutbildning som gavs på –2002. Prov för statsprövade tolkar har enligt Kammarkollegiet (2017) inte avlagts . Enstaka tolkar utbildade inom försvaret har också förts till denna kategori. 42Bekendtgørelse om Rigspolitiets tolkeoversigt (2007). Antalet övriga tolkar är enligt Kammarkollegiet (2017) drygt 1 300. 43Kammarkollegiet (2017). Tolkanvändningen i staten, s. 72. 44dntdanmark.dk/hvem, . och sjukvård och andra områden, t.ex. socialtolkning inom skolan och andra kommunala verksamheter. Den absoluta merparten, eller av de tolkar som kommunerna nyttjar, uppges sakna språk- eller tolkutbildning.45 har skärpt kraven på nyanlända, vilket även gäller rätten till tolkning. En diskussion har förts om hur om- fattande de offentliga kostnaderna för tolkning bör vara, särskilt då det gäller invandrare som bott i landet och haft möj- lighet att lära sig danska språket. Det utgör också bakgrunden till den lagändring som begränsar rätten till kostnadsfri tolk till inom hälso- och sjukvården, därefter utgår avgift.46 Danska statsrevisorerna lämnade i en aktuell granskning av kva- liteten på offentligt nyttjade tolktjänster omfattande kritik. Man fann det otillfredsställande att varken , Udlæn- dinge- og , Sundheds- og eller regionerna säkrat ett tillfredsställande bruk av tolkar. Det anfördes att bristfällig tolkning innebar problem då det gäller rätts- och patientsäkerhet och även leder till ökade samhällsekonomiska kostnader i myndighetsutövning och patientbehandling. Statsrevi- sorerna pekade på att det finns en outnyttjad potential i ökat sam- arbete mellan aktörer inom rätts-, asyl- och hälso- och sjukvårds- området, t.ex. avseende certifiering av tolkar, kvalitets- och kvali- fikationskrav. Bristande beställarkompetens och kvalitetsbrister är vanliga, de tillsynsinsatser som utförs baseras endast på uppföljning av klagomål.47 Ett certifieringsförfarande diskuteras inom branschen för att höja kvaliteten på tolkar, vilket fått stöd också inom politiken.48 Frågan har fått visst gensvar och en sådan ordning har förutskickats inom hälso- och sjukvårdsområdet genom avtal mellan regeringen och i anslutning till finanslov.49 45Translatørforeningens tolkeudvalg (2015). Tolkning i den offentlige sektor, s. 17. 46Regionerna ansvarar för att patienter i förekommande fall debiteras avgift för tolkning. Barn och funktionsnedsatta undantas, liksom tolkning på minoritetsspråk. 47Statsrevisorerne (2018). 12/2017 om myndighedernes brug af tolkeydelser. 48www.danskerhverv.dk/presse-og-nyheder/nyheder/tolkebureauer-gar-sammen-om- testning-af-tolke, . 49Aftale om finansloven for 2018 – Strammere krav til fremmedsprogstolkning i sund- hedsvæsnet. vsi.di.dk/SiteCollectionDocuments/Finanslovsaftale%202018.pdf, . Regionerna har under arbetat med videotolkning för att öka tillgången på kvalitativ tolkning inom hälso- och sjukvården och planerar för utbyggda sådana möjligheter.50 Translatørforeningen utgör branschförening för utbil- dade översättare och tolkar i . För medlemskap krävs trans- latorsexamen eller kandidatexamen i översättning och tolkning, vilket anknyter till kraven för det tidigare auktorisationsförfarandet. Föreningen anordnar vidareutbildning för sina medlemmar kring samhälls- och regelutveckling inom olika områden. drivs frågan om att det behövs en certifieringsordning för danska tolkar som ska arbeta inom offentlig sektor.51 Den danska Tolkeforeningen samlar de tolkar som ingår i Rigs- politiets tolkregister. Det gäller de tolkar som godkänts för att arbeta inom domstolar, polis- och åklagarväsende, kriminalvård, utlandsmyndigheter m.m. Den utbildningsmässiga bakgrunden kan variera, men majoriteten saknar formell utbildning. De två intresseföreningarna deltar i diskussioner med berörda myndigheter och besvarar remisser inom området. De har historiskt inte alltid intagit gemensamma ståndpunkter. lämnade 2015 en rapport kring tolkning inom offentlig sektor i och den situation som då rådde. Underlaget utgjordes bland annat av enkäter till egna medlemmar och tolkanvändare. I rapporten angavs en rad brister som behövde åtgärdas. Ett offentligt tolkregister och kravställning avseende kom- petenser för tolkar efterlystes. Året därpå publicerades en rapport om tolkning inom det danska rättsväsendet. Även där pekades på kvalitetsbrister i nyttjade tolktjänster. Den s.k. tolkhandboken, utgiven av ett antal ministerier och myndigheter, angav t.ex. 50Se t.ex. /projekter/video-erfagruppe, . 51Translatørforeningen (2016). Tolkning i kraever certifiering. tolkelisten.dk/ onewebmedia/Faktaark%20januar%202016.pdf, . inte krav på formell utbildning eller kompetens för tolkar. Detta låg i linje med en utgiven kommunala sektorn kring tolkning.52 Bristen på offentligt ställda kvalitetskrav, en avvecklad auktorisa- tionsfunktion och tidsmässigt reducerad rätt till tolkstöd, ger sam- mantaget ramar för den utveckling som f.n. gäller för offentliga tolk- tjänster i . Ett kvalitetshöjande inslag utgörs dock av det förbud mot barntolkning som införts. Finska och svenska är två officiella nationalspråk.53 Dess- utom definieras samiska54 och som minoritetsspråk. Kom- munala myndigheter måste erbjuda service på de två officiella språ- ken om kommunen är tvåspråkig. Språkliga rättigheter för den enskilde finns definierade beroende på sammanhang och geografi. Tolk ska enligt det nationella regelverket i allmänhet erbjudas om så krävs. Var och en har rätt att hos domstol och andra myndigheter använda nationalspråken finska eller svens- ka. Samerna har rätt att använda samiska hos myndigheterna. De som använder teckenspråk, samt de som på grund av handikapp har behov av tolkstöd, är berättigade till det.55 Den finska språklagen anger avgiftsfri rätt till tolkning eller översättning, dock utan uttalat krav på att extern tolk ska användas.56 Distanstolkning via telefon eller video förordas, tolkar förmedlas av tolkcentralerna. Rätt till tolkning anges dock inte uttryckligen i grundlagen då det gäller talade språk. Myndigheter ska sörja för tolkning eller översättning vid kontakt med invandrare som inte behärskar finska eller svenska, eller på 52Graversen, C., m.fl. (2015), Tolkning i den offentlige sektor, , Institut for Menneskerettigheder (2015), Tolkning i retsvaesendet, Tolkehandbogen (2015), samt Håndbog om tolkning i den kommunale indsats (2009). 5317 § grundlag /731 samt 26 § förvaltningslagen. 54Samisk språklag (1086/2003). 5517 § grundlag 11.6.1999/731. 5618 § språklagen (423/2003). grund av handikapp eller sjukdom inte kan bli förstådd i ett ärende som inleds på myndighetens initiativ. Om det är möjligt ska tolkning och översättning ordnas även i andra ärenden som gäller invandrares skyldigheter. Av informationen från Arbets- och näringsministeriet framgår att staten fullt ut ersätter kostnader för tolkning i samband med mottagande av personer som fått internationellt skydd när tolktjänsterna används i integrationssyfte under invandringens inle- dande skede. Det kan t.ex. avse inledande information, utarbetande av integrationsplan, samarbete mellan hem, skola och förskola eller i samband med social- och hälsovårdstjänster.57 Den finska förvaltningslagen anger att en myndighet ska ordna tolk- ning i ett ärende om en part inte behärskar finska eller svenska, eller om en part på grund av handikapp eller sjukdom inte kan göra sig förstådd. Tolkningen kan göras till ett språk som parten kan kon- stateras förstå tillräckligt väl med hänsyn till ärendets art. Varje myndighet ska också se till att medborgare i de övriga nordiska län- derna får behövlig tolkning i ärenden som behandlas vid myndig- heten. Den finska förvaltningslagen anger också att en tolk har tyst- nadsplikt, hon eller han får inte olovligen röja uppgifter som anför- trotts i ett ärende. Vidare anges att tolkar inte ska anlitas om de står i sådant förhållande till en part eller ett ärende att tillförlitligheten kan äventyras.58 Vid domstolar används något av de två nationella förvaltnings- språken, finska eller svenska. Vid tvåspråkiga myndigheter används partens språk. Har parterna olika språk ska myndigheten bestämma vilket språk som ska användas, alternativt används majoritetsspråket i myndighetens ämbetsdistrikt. I förvaltningstvistemål vid ensprå- kiga domstolar används språket i distriktet som handläggningsspråk, om inte domstolen bestämmer att det andra språket skall användas. I brottmål används i tvåspråkiga domstolar svarandens språk som handläggningsspråk. Om svarande har olika språk eller om svaran- 57Arbets- och näringsministeriet, kotouttaminen.fi/sv/tolkning, . 583 kap. 13 § 5 kap. 26 § 11 kap. 65 § förvaltningslagen 6.6.2003/434. dens språk varken är finska eller svenska, bestämmer domstolen vil- ket språk som ska användas. Liknande bestämmelser finns då det gäller andra typer av mål. Har någon enligt lag rätt att använda sitt eget språk och är myn- dighetens språk eller handläggningsspråket ett annat, ska myndig- heten ordna avgiftsfri extern tolk, om den inte sköter tolkningen med egen personal. Tvistemål och ansökningsärenden kan, om dom- stolen så beslutar, innebära att part som begär tolkning själv måste anskaffa och bekosta tolk.59 Den finska anger att parter som inte är finsk-, svensk- eller samiskspråkiga och önskar tolkning, själva ska skaffa och bekosta den om inte domstolen gör annan bedömning. Dom- stolen ska dock se till att nordiska medborgare får behövlig tolkhjälp i ärenden som gäller dem. I den finska anges också att en tolk har tystnadsplikt då det gäller information i anslutning till rättsprocessen kring enskildas och företags förhållanden.60 Den finska förvaltningsprocesslagen anger att tolk ska anlitas då en person som inte behärskar svenska eller finska ska höras muntligt. Tolken ska vara oberoende av part och ärende. Rätten ska också se till att medborgare i de övriga nordiska länderna får behövlig tolkhjälp.61 Finska ska enligt utlänningslagen ordna tolkning i ärenden om asyl och avvisning/utvisning, om den enskilde inte behärskar finska eller svenska eller på grund av handikapp eller sjuk- dom inte kan göra sig förstådd. Myndigheten kan ordna tolkning även i andra typer av ärenden, t.ex. för att utreda eller trygga en parts rättig- heter. De tolkar som anlitas får inte stå i ett sådant förhållande till part eller ärende att tillförlitlighet eller rättssäkerhet äventyras. I ärenden där inte ska ordna tolk, t.ex. vid enskilds ansökan om ändring, får tolk anlitas på egen bekostnad. Den finska utlän- ningslagen anger även att part har rätt att få information om innehållet i beslut på sitt modersmål eller på ett språk som han eller hon förstår. Informationen ska ges genom tolkning eller översättning.62 593 kap. 18 § språklagen 6.6.2003/423. 604 kap. 2 § och 15 kap. 17 § 1.1.1734/4. 6114 kap. 77 § förvaltningsprocesslagen 26.7.1996/586. 621 kap. 10 § och 14 kap. 203 § utlänningslagen 30.4.2004/301. Bestämmelser om kommuners och samkommuners skyldighet att tillhandahålla hälso- och sjukvårdstjänster på finska och svenska finns i hälso- och sjukvårdslagen. Kommunen och samkommunen för ett sjukvårdsdistrikt ska i den mån det är möjligt också se till att nordiska medborgare får behövlig tolkhjälp.63 Staten täcker de kostnader som uppstår vid tolkning i samband med vård av patienter inom hälso- och sjukvården. Bedömning av behovet ska göras av yrkesutbildad personal inom vården. Ersätt- ningen betalas ut av Folkpensionsanstalten (se nedan).64 Personer som har ärenden hos Folkpensionsanstalten, Fpa, är berät- tigade till avgiftsfri tolkning om de inte kan använda sitt modersmål eller annat gemensamt språk. Tolken kan antingen vara anställd av Fpa eller vara utomstående professionell tolk. Tolken har i enlighet med förvaltningslagen tystnadsplikt. Då det gäller ärenden av mer allmän karaktär, som inte har betydelse för rättssäkerheten, kan anhörig eller annan närstående som fyllt användas. Beställning av tolk kan göras på Fpa:s servicetelefon.65 Arbetspensionssökande har rätt att använda modersmål eller annat officiellt EU-språk. Myndigheterna låter vid behov översätta handlingar till finska utan kostnad för den enskilde. Vid muntlig behandling av ärenden som pensionsanstalten tagit initiativ till ord- nas tolk av myndigheten.