sou · H6B383 · 2018-12-11 00:00:00 — Det finns betydande hinder för en tolk utbildad vid folkhög- skola eller genom studieförbund att stärka sin kompetens. Detta beror både på att utbudet av fördjupningskurser inom folkbildningen är begränsat och att det där saknas möjligheter att examineras. Mot- svarande problem finns även för de tolkar som genomgår en arbets- marknadsutbildning. •analysera kvalitet, genomströmning och möjlighet till progres- sion i befintliga utbildningar, •föreslå en ändamålsenlig struktur med tydliga utbildningsvägar som tillgodoser samhällets behov av tolkar med relevant kom- petensnivå, •analysera behovet av nationella mål för kvalifikationer på olika nivåer inom tolkområdet och vid behov föreslå sådana, och •lämna nödvändiga författningsförslag. Ett system för bedömning av tolkars kompetens Det krävs varken auktorisation eller annan verifiering av kom- petensnivå för att arbeta som tolk. Med anledning av det stora beho- vet av tolktjänster, speciellt i efterfrågade tolkspråk, får också många icke auktoriserade eller utbildade tolkar samma typ av uppdrag som de som är auktoriserade eller utbildade. I förteckningar hos privata tolkförmedlare och myndigheter benämns gruppen tolkar utan kart- lagd kompetens, utbildning eller auktorisation som ”övrig tolk”. Gruppens storlek är inte säkerställd, men den sammantagna infor- mation som finns tillgänglig visar att gruppen utgör den största andelen av landets yrkesverksamma tolkar. Som tidigare nämnts sak- nas djupare kännedom om vilka kompetenser som finns bland lan- dets ”övriga tolkar”, bland annat som ett resultat av att möjlig- heterna att dokumentera sin kompetens på olika kvalifikationsnivåer är begränsade. Delar av befintliga system fungerar inte tillräckligt effektivt och tillgodoser inte heller beställarens behov av information vid matchning av önskvärd tolkkompetens med det avsedda uppdraget. Att det saknas ett gemensamt begrepp för språk- och kontakttolkar skapar även svårigheter bland annat vid upphandling, avrop av tolktjänster och anlitande av tolk. Regeringen har tidigare gett vissa berörda myndigheter i uppdrag att analysera hur möjligheten att styrka sin kompetens kan förbättras. Myndigheten för föreslog exempelvis inom ramen för uppdraget Fler utbildningsvägar till kontakttolk (U2016/00950/UF) ett certifieringssystem med påbyggbara moduler som även kunde fungera som en kompetenskartläggning av tolkbeståndet. Systemet föreslogs bestå av certifieringsprov utifrån definierade certifierings- nivåer i enlighet med referensram för kvalifikationer, SeQF. Referensramen är reglerad i förordningen (2015:545) om referens- ram för kvalifikationer för livslångt lärande. Med kvalifikation menas ett dokumenterat resultat av lärande, som till exempel betyg, intyg eller certifikat. I referensramen är det angivet vad som krävs i fråga om kunskaper, färdigheter och kompetenser för att en kvalifikation ska anses ligga på en viss nivå. Regeringen har bestämt nivån på kvalifikationer för vissa utbildningar i förordning. Vidare gav regeringen Kammarkollegiet i uppdrag att redovisa hur genomströmningen i myndighetens auktorisationsprov Myndigheten föreslog bland annat snabbare gransk- ningsförfaranden och fler provtillfällen som centrala åtgärder, men menade att det faktum att varken förkunskapskrav eller formella utbild- nings- och verksamhetskrav ställs på de sökande även fortsatt kommer att påverka genomströmningen (dnr 1.1-02385-2017). För att skapa effektiva former för auktorisation och validering krävs en samlad översyn av de problem som finns på området . Det är vidare av vikt att ett eventuellt sådant system utarbetas med hänsyn till de kunskapskrav som bör ställas inom tolk- utbildningar. •analysera hur dagens system med auktorisation och kompetens- bedömning av tolkar fungerar och föreslå åtgärder för tydligare kompetensbedömning genom exempelvis auktorisation och certi- fiering, •analysera befintliga insatser för validering och hur dessa kan göras mer effektiva och vid behov föreslå åtgärder, •föreslå benämningar för tolkar på olika kompetensnivåer, och •lämna nödvändiga författningsförslag. Stärkt tillsyn och mer effektivt utnyttjande av tillgängliga tolkresurser Kammarkollegiet har regeringens uppdrag att utöva tillsyn över auktoriserade tolkar i enlighet med förordningen om aukto- risation av tolkar och översättare. Denna grupp utgör dock, som nämnts tidigare, endast en mindre andel av det totala antalet verk- samma tolkar, varför en stor grupp tolkar inte omfattas av den statliga tillsynen. I kombination med att det inte finns någon statlig aktör med ett sammanhållet ansvar att hantera rapporter om kvalitetsbrister gör detta att det från statligt håll är svårt att garantera att tolktjänsterna håller ändamålsenlig kvalitet. Det är upp till varje enskild myn- dighet, kommun och landsting att ansvara för att deras respektive upphandlade kontrakt följs. Felaktigheter i tolkutövning säkerställs således inte på nationell nivå. Statens inköpscentral vid Kammar- kollegiet har exempelvis inget uppdrag att samordna uppföljningen av tolktjänster bland de myndigheter som avropar från ramavtalet. Det krävs med anledning av detta ytterligare åtgärder på området. Det är av vikt, bland annat med hänsyn till rättssäkerheten, att staten kan garantera att personer får korrekt information vid tolkning. Då merparten av kostnaderna för tolkning finansieras av allmänna medel är det dessutom av betydelse att resurserna används på ett effektivt och ändamålsenligt sätt. En stärkt tillsyn av tolktjänster skulle vara ett led i att uppnå detta. Att barn tolkar åt exempelvis sina föräldrar medför speciella utmaningar, vilket kan kräva särskilda överväganden. Som nämndes i direktivens inledande avsnitt präglas tolkområdet av en rad motsägelsefulla svårigheter. Det råder en omfattande brist på tolkar som de flesta tolkar arbetar deltid. En del av problemen kan avhjälpas genom att befintliga tolkresurser används mer effektivt. Det kan bland annat innebära förstärkningar i fråga om myndighetsövergripande samverkan, till exempel vad gäller gemen- samma digitala lösningar och ändamålsenliga upphandlingsförfaran- den. Utöver nämnda uppdrag för effektivisering av användandet av befintliga tolkresurser krävs ytterligare kartläggning av vilka områden som beställare av tolktjänster med fördel bör samverka inom. Det kan exempelvis finnas ett långsiktigt behov av en gemensam förteckning över landets samlade tolkkompetens och gemensamma åtgärder i fråga om barn som tolkar åt anhöriga. •analysera behovet av tillsyn av tolktjänster samt vid behov föreslå hur en sådan tillsyn kan utformas, •analysera behovet av funktioner, såsom samlad uppföljning, utvär- dering och statistikförsörjning och vid behov föreslå hur ett sådant ansvar kan organiseras, •kartlägga områden där myndigheter bör samverka och föreslå effektiva former för samverkan, •lämna förslag på åtgärder i fråga om barn som tolkar åt anhöriga, och •lämna nödvändiga författningsförslag. Avgränsning av utredarens uppdrag Uppdraget avser endast språktolkar och kontakttolkar. Uppdraget avser alltså inte teckenspråks-, dövblind- eller skrivtolkar. Utredaren ska redogöra för konsekvenser av sina förslag i enlighet med kommittéförordningen (1998:1474). Om betänkandet inne- håller förslag till nya eller ändrade regler, ska förslagens kostnads- mässiga och andra konsekvenser anges i betänkandet på sätt som motsvarar vad som anges i 6 och 7 §§ förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning. Genomförande och redovisning av uppdraget Utredaren ska samråda med Kammarkollegiet, Myndigheten för yrkes- högskolan, vid , , , , Arbetsförmed- lingen, , , och andra myndigheter som utredaren bedömer som relevanta. Utredaren ska även samråda med Kommuner och Lands- ting, företrädare för de nationella minoriteterna och med arbetsmark- nadens parter. Utredaren ska hålla sig informerad om det arbete som Myndigheten för bedriver med anledning av uppdraget att ansvara för att en försöksverksamhet med utbildning till kontakttolk kan anordnas inom (U2017/03655/GV). Utredaren ska även genomgående ta hänsyn till utbildningsvägar och tillsyns- funktioner på området för teckenspråks-, dövblind- och skrivtolkar samt redovisa hur utredningens författningsförslag påverkar nämnda system och funktioner. Utredaren ska beakta internatio- nella åtaganden och relevanta EU-regler, bland annat det reviderade yrkeskvalifikationsdirektivet (2013/55/EU) och det förslag till direk- tiv om proportionalitetsprövning före antagandet av ny reglering av yrken, som förhandlas inom EU. Utredaren ska också beakta och rådets för- ordning (EU) 2016/679 av om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direk- tiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning), de förslag som har läm- nats av (Ju 2016:04), Utbildningsdatautred- ningen (U 2016:03) och andra relevanta dataskyddsutredningar samt hålla sig informerad om beredningen av de förslagen inom . Utredaren ska även beakta referensram för kvali- fikationer (SeQF). Uppdraget ska redovisas . har samrått eller haft andra kontakter under utred- ningsarbetet med nedanstående aktörer som berörs av frågor om tolktjänster och utredningens arbetsområde i övrigt. Under rubriken myndigheter redovisas även kontakter med företrädare för andra offentliga utredningar. Kontakter med enskilda tolkar, bland annat i form av fokusgrupper, redovisas i kapitel 2. Utredningens direktiv omfattar samråd med företrädare för de nationella minoriteterna, vil- ket utredningen inbjudit till men inte fullt ut lyckats åstadkomma. Etablering (via ) Försvarsmakten, Försvarets tolkskola Inspektionen för vård och omsorg () Kammarkollegiet, samt därunder inordnade Statens inköpscentral och för tolk- och översättarfrågor Kommuner (urval) Koordination NorrOrt (via kommun) Kriminalvården Landsting (samtliga) Myndigheten för () vid och folkminnen Statens servicecenter Statskontoret Säkerhetspolisen () Swedac () vid och översättarservice, Region län (A 2015:02) (Fi 2017:07) Valideringsdelegationen (U 2015:10) AIIC (konferenstolkar) RUNG – resande, ung, ny, gammal Auktoriserade Tolkar (SAT) Kommuner och Landsting (SKL) Civilsamhälle, företag m.fl. Barnens rätt i samhället, Folkhögskolor med tolkutbildningar i talade språk och teckenspråk tolkservice AB Rådgivningsbyrån för asylsökande och flyktingar med tolkutbildningar i talade språk Enskilda forskare vid Linnéuniversitetet och KTH i Enskilda tolkar, som själva kontaktat utredningen med tolkar har även besökt norska departement, myndigheter, högskoleenheter och intresseorganisationer 1.Ett reklamlandskap i förändring –konsumentskydd och tillsyn i en digitaliserad värld. för blåljusverksamhet och andra samhällsnyttiga funktioner. 5.Vissa processuella frågor på socialförsäkringsområdet. 6.Grovt upphovsrättsbrott och grovt varumärkesbrott. 7.Försvarsmaktens långsiktiga materielbehov. 8.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2018. Beslut under osäkerhet. 9.Ökad trygghet för studerande som blir sjuka. 10.Myndighetsgemensam indelning – samverkan på regional nivå. Myndighetsgemensam indelning – författningsändringar till följd av ny landstingsbeteckning. –för unga som varken arbetar eller studerar. 12.Uppdrag: Samverkan 2018. Många utmaningar återstår. 13.Finansiering av infrastruktur med skatt eller avgift? 14.Bidragsbrott och underrättelseskyl- dighet vid felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen – en utvärdering. 15.Mindre aktörer i energilandskapet –genomgång av nuläget. 16.Vägen till självkörande fordon – introduktion. Del 1 + 2. icentrum – ett ramverk för lärares och rektorers professionella utveckling. 18.Statens stöd till trossamfund i ett mångreligiöst . 19.Forska tillsammans – samverkan för lärande och förbättring. 22.Ett ordnat mottagande – gemensamt ansvar för snabb etablering eller återvändande. 23.Konstnär – oavsett villkor? 24.Tid för utveckling. 25.Juridik som stöd för förvaltningens digitalisering. 26.Några frågor i skyddslagstiftningen. 27.Ekonomiska sanktioner mot terrorism. –för snabba, säkra och effektiva hjälpinsatser. 29.Validering i högskolan – för tillgodoräknande och livslångt lärande. 30.Förenklat förfarande vid vissa beslut om hemlig avlyssning. 31.En lag om operativt militärt stöd mellan och . 32.Ju förr desto bättre – vägar till en förebyggande socialtjänst. 34.Vägar till hållbara vattentjänster. 35.Ett gemensamt bostadsförsörjningsansvar. 36.Rätt att forska. Långsiktig reglering av forskningsdatabaser. 37.Att bryta ett våldsamt beteende för män som utsätter närstående för våld. 38.Styra och leda med tillit. Forskning och praktik. 39.God och nära vård. –för elever och barn i en bättre skola. 42.Tryggad tillgång till kontanter. –mer service på fler platser. 44.Möjligt, tillåtet och tillgängligt –förslag till enklare och flexiblare upphandlingsregler och vissa regler om överprövningsmål. 45.Behandling av personuppgifter vid Myndigheten för arbetsmiljökunskap. 46.En utvecklad översiktsplanering. Del 1: Att underlätta efterföljande planering. Del 2: reglering av upplåtelseformen. 47.Med tillit växer handlingsutrymmet. –tillitsbaserad styrning och ledning av välfärdssektorn. 48.En lärande tillsyn. Statlig granskning som bidrar till verksamhetsutveckling i vård, skola och omsorg. –några särskilt utpekade frågor. 50.Ett oberoende public service för alla –nya möjligheter och ökat ansvar. 51.Resurseffektiv användning av byggmaterial. 52.Behandling av personuppgifter vid Myndigheten för vård- och omsorgsanalys. 53.Översyn av maskinell dos, extempore, prövningsläkemedel m.m. S. 54.En effektivare räddnings- tjänst. 55.Styrning och vårdkonsumtion ur ett jämlikhetsperspektiv. Kartläggning av socioekonomiska skillnader i vårdutnyttjande och utgångspunkter för bättre styrning. 56.Bättre kommunikation för fler investeringar. 57.Barns och ungas läsning –ett ansvar för hela samhället. –moderniserad lagstiftning för ökad samordning. 59.Statens gruvliga risker. 60.Tillträde till Rotterdamreglerna. 61.Rättssäkerhetsgarantier och hemliga tvångsmedel. 62.Kamerabevakning i brottsbekämp- ningen – ett enklare förfarande. 63.Behandlingen av personuppgifter vid Försvarsmakten och . 65.Informationsutbyte vid samverkan mot terrorism. 66.Ett mer konkurrenskraftigt system för stöd vid korttidsarbete. 67.Ett snabbare bostadsbyggande. 68.Nya regler om faderskap och föräldraskap. 69.Ökat skydd mot hedersrelaterad brottslighet. 70.En arvsfond i takt . En översyn av regelverket kring Allmänna arvsfonden. 71.En andra och en annan chans –ett komvux i tiden. 72.Expertgruppen för digitala investeringar. 73.Studiemedel för effektiva studier. 74.Lite mer lika. Översyn av kostnadsutjämningen för kommuner och landsting. 75.Vissa polisfrågor – säkerhet vid förhör samt kränkningsersättning. 76.Mindre aktörer i energilandskapet –förslag med effekt. –ny roll, nya möjligheter. 79.Analyser och utvärderingar för effektiv styrning. 80.Samspel för hälsa. Finansiell samordning mellan hälso- och sjukvård och sjukförsäkring. 81.YA lär dig jobbet på jobbet. 83.Att förstå och bli förstådd – ett reformerat regelverk för tolkar i talade språk. Uppdrag: Samverkan 2018. Många utmaningar återstår. [12] Flexibel rehabilitering. Ett ordnat mottagande – gemensamt ansvar för snabb etablering eller återvändande. Tid för utveckling. [24] Vissa fredspliktsfrågor. Behandling av personuppgifter vid Myndigheten för arbetsmiljökunskap. Ett reklamlandskap i förändring –konsumentskydd och tillsyn i en digitaliserad värld. Myndighetsgemensam indelning – sam- verkan på regional nivå. Myndighetsgemensam indelning – författningsändringar till följd av ny landstingsbeteckning. Finansiering av infrastruktur med skatt eller avgift? Bidragsbrott och underrättelseskyldig- het vid felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen – en utvärdering. Juridik som stöd för förvaltningens digitalisering. Styra och leda med tillit. Forskning och praktik. Tryggad tillgång till kontanter. – mer service på fler platser. [43] Möjligt, tillåtet och tillgängligt –förslag till enklare och flexiblare upphandlingsregler och vissa regler om överprövningsmål. Med tillit växer handlingsutrymmet. –tillitsbaserad styrning och ledning av välfärdssektorn. En lärande tillsyn. Statlig granskning som bidrar till verksamhetsutveckling i vård, skola och omsorg. – några särskilt utpekade frågor. Ett mer konkurrenskraftigt system för stöd vid korttidsarbete [66] Expertgruppen för digitala investeringar. Lite mer lika. Översyn av kostnadsutjämningen för kommuner och landsting. Analyser och utvärderingar för effektiv styrning. Försvarsmaktens långsiktiga materielbehov. Några frågor i skyddslagstiftningen. En lag om operativt militärt stöd mellan och . Behandlingen av personuppgifter vid Försvarsmakten och . för blåljusverksamhet och andra samhällsnyttiga funktioner. Grovt upphovsrättsbrott och grovt varumärkesbrott. –för snabba, säkra och effektiva hjälpinsatser. Förenklat förfarande vid vissa beslut om hemlig avlyssning. Aggressionsbrottet och ändringar i Romstadgan. Tillträde till Rotterdamreglerna. Rättssäkerhetsgarantier och hemliga tvångsmedel. – ett enklare förfarande. Utökad tillsyn över fastighetsmäklarbranschen. Informationsutbyte vid samverkan mot terrorism. Nya regler om faderskap och föräldraskap. Ökat skydd mot hedersrelaterad brotts lighet. Vissa polisfrågor – säkerhet vid förhör samt kränkningsersättning. Statens stöd till trossamfund i ett mångreligiöst . Konstnär – oavsett villkor? [23] Ett oberoende public service för alla –nya möjligheter och ökat ansvar. Barns och ungas läsning – ett ansvar för hela samhället. Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2018. Beslut under osäkerhet. Mindre aktörer i energilandskapet –genomgång av nuläget. [15] Vägar till hållbara vattentjänster. [34] Statens gruvliga risker. Mindre aktörer i energilandskapet – förslag med effekt. Vägen till självkörande fordon – introduktion. Del 1 + 2. Ett gemensamt bostadsförsörjningsansvar. En utvecklad översiktsplanering. Del 1: Att underlätta efterföljande Del 2: reglering av upplåtelseformen. Resurseffektiv användning av byggmaterial. –moderniserad lagstiftning för ökad samordning. Ett snabbare bostadsbyggande. Vissa processuella frågor på social- försäkringsområdet. Ju förr desto bättre – vägar till en förebyggande socialtjänst. [32] Att bryta ett våldsamt beteende –återfallsförebyggande insatser för män som utsätter närstående för våld. God och nära vård. Behandling av personuppgifter vid Myndigheten för vård- och omsorgsanalys. Översyn av maskinell dos, extempore, prövningsläkemedel m.m. [53] Styrning och vårdkonsumtion ur ett jämlikhetsperspektiv. Kartläggning av socioekonomiska skillnader i vårdutnyttjande och utgångspunkter för bättre styrning. En arvsfond i takt . En översyn av regelverket kring Allmänna arvsfonden. Samspel för hälsa. Finansiell samordning mellan hälso- och sjukvård och sjukförsäkring. Ökad trygghet för studerande som blir sjuka. –för unga som varken arbetar eller studerar. i centrum – ett ramverk för lärares och rektorers professionella utveckling. Forska tillsammans – samverkan för lärande och förbättring. Validering i högskolan – för tillgodo- räknande och livslångt lärande. Rätt att forska. Långsiktig reglering av forskningsdatabaser. –för elever och barn i en bättre skola. En andra och en annan chans –ett komvux i tiden. [71] Studiemedel för effektiva studier. [73] Framtidens specialistsjuksköterska –ny roll, nya möjligheter. [78] YA lär dig jobbet på jobbet. Att förstå och bli förstådd –ett reformerat regelverk för tolkar i talade språk. Ekonomiska sanktioner mot terrorism. Bättre kommunikation för fler investeringar.