sou · H6B377 · 2018-11-01 00:00:00 — – ny roll, nya möjligheter Betänkande av Utredningen om specialistsjuksköterskeutbildning och vissa andra hälso- och sjukvårdsutbildningar SOU och Ds kan köpas från Juridiks kundservice. Beställningsadress: Juridik, Kundservice, 106 47 Ordertelefon: Webbadress: /offentligapublikationer För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Svara på remiss – hur och varför Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ). En kort handledning för dem som ska svara på remiss. Häftet är gratis och kan laddas ner som pdf från eller beställas på /remisser Layout: Kommittéservice, Tryck: , 2018 Genom beslut bemyndigade regeringen ministern för högre utbildning och forskning att utse en särskild utredare med uppdrag att se över specialistsjuk- sköterskeutbildningen i syfte att den framtida utbildningen ska möta hälso- och sjukvårdens förändrade behov och ge studenterna den kun- skap och förmåga som krävs för att självständigt arbeta som specialist- sjuksköterska (dir. 2017:86). Utredningen ska även analysera vårdens tillgång på och behov av specialistsjuksköterskor och föreslå åtgärder för att öka specialistsjuksköterskeyrkets attraktivitet. Utredningens uppdrag innebär även att bedöma behovet av en ändrad examensbe- skrivning för barnmorskor samt att bedöma behovet av en specialist- röntgensjuksköterskeexamen. Som särskild utredare förordnades f.d. förbundsdirektör och ordförande för . Som sekreterare i utredningen anställdes till och med handläggare . Som sekreterare i utredningen anställdes departementssekreterare och jurist och specialistsjuk- sköterska med inriktning mot anestesisjukvård . Som sekreterare i utredningen anställdes till och med jurist och till och med samt till och med , studerande . har varit huvudsekreterare och anställd på , och har varit anställda på och har varit anställd på . Som experter i utredningen förordnades från och med den departementssekreterare (Utbild- ningsdepartementet) utredare (Kom- muner och Landsting), utredare (Universitetskans- lersämbetet), utredare (), förbunds- ombudsman (), universitetslektor (), departementssekreterare (), enhetschef (Insti- tutet) och ämnesråd (Utbildningsdeparte- mentet). entledigades från och med den 22 novem- ber 2017. I hennes ställe förordnades från och med departementssekreterare () som expert. I hennes ställe förordnades från och med handläggare (Kommuner och Landsting) som expert. I hennes ställe förordnades från och med departementssekreterare () som expert. I hennes ställe förordnades från och med jurist () som expert. Utredningen (U 2017:08) har tagit namnet Utredningen om specialistsjuksköterskeutbildning och vissa andra hälso- och sjukvårds- utbildningar. Härmed överlämnas Utredningen om specialistsjukskö- terskeutbildning och vissa andra hälso- och sjukvårdsutbildningar sitt betänkande Framtidens specialistsjuksköterska – ny roll, nya möjlig- heter (SOU 2018:77). Uppdraget är därmed slutfört. 1.1Förslag till lag om ändring av hälso- och sjukvårdslagen (2017:30) ................................................................................. 1.2Förslag till förordning om ändring av hälso- och sjukvårdsförordningen (2017:80) ................................... 1.3Förslag till lag om ändring av patientsäkerhetslagen (2010:659)................................................................................ 1.4 Förslag till förordning om ändring av patientsäkerhetsförordningen (2010:1369) ...................... 1.5Förslag till lag om ändring av högskolelagen (1992:1434).............................................................................. 1.6 Förslag till förordning om ändring av högskoleförordningen (1993:100)..................................... 1.7Förslag till förordning om ändring av förordningen (2016:157) om erkännande av yrkeskvalifikationer Utredningens uppdrag, utgångspunkter Utredningens avgränsningar och tolkningar ........................ Definitioner och benämningar i betänkandet ....................... Utmaningar och utveckling i hälso- och sjukvården ....... Utmaningar i hälso- och sjukvården ..................................... Nya styrande principer för hälso- 3.2Specialistsjuksköterskans yrkesroll och arbetsuppgifter 3.2.1Vården kräver tillgång på specialistutbildade sjuksköterskor som kan vägleda patienterna och främja deras hälsa ............................................. 3.2.2Utredningens förslag i relation till utvecklingen och utmaningarna i hälso- 3.3Vilka kompetenser är centrala för och arbetsuppgifter i vården?............................................... Hälso- och sjukvården – nulägesbeskrivning ............... Utredningens uppdrag avseende hälso- 4.1.2Hälso- och sjukvårdens utmaningar – en kort introduktion .......................................... 4.3.2Behov av att förtydliga bestämmelserna 4.3.3Hur har våra grannländer genomfört yrkeskvalifikationsdirektivet? Kollektiv- och samverkansavtal............................ 4.3.5Genomförande av det moderniserade 4.3.6Genomförandet av artikel 22 b 4.3.7Fortbildning för veterinärer – en jämförelse av fortbildningskrav för djurhälsopersonal.......... 4.4Lag (2016:145) om erkännande av yrkeskvalifikationer och förordning (2016:157) om erkännande av 4.5 Hälso- och sjukvårdslagstiftning ......................................... Allmänt om lagstiftningen .................................... Hälso- och sjukvårdslagen .................................... Innehåll och tillämpningsområde .............. 4 kap. Organisation ............................................... Förabeten till 4 kap. 1 och 2 §§, HSL ................... Förarbeten till 5 kap. 4 § HSL .............................. 4.5.11Hur ser tillgången och behovet av specialistsjuksköterskor ut? 4.5.12Antal specialistsjuksköterskor som antas Analyser och prognoser ........................................ 4.5.15Hälso- och sjukvårdens efterfrågan Arbetsidentifikation (AID) .................................. Utvärdering av professionsmiljarden ................... 4.5.20 Sjukhälsotalen i hälso- och sjukvården................. 4.5.21 Goda exempel från hälso- och sjukvården ........... 4.5.22Svensk hälso- och sjukvård i förhållande till andra jämförbara länder ................................... 4.5.23 Advanced Practice Nurse ..................................... 4.5.24Hälso- och sjukvårdshuvudmännen som ansvariga för sjuksköterskors specialisering? Bakgrund till att staten övertog ansvaret för de medellånga vårdutbildningarna.................. Hälso- och sjukvårdsförordningen...................................... ”Med hälso- och sjukvårdspersonal avses i denna lag ................................................. Förarbeten till 1 kap. 4 § PSL ............................... Anmälan av verksamhet m.m. ................... 4.7.43 kap. Vårdgivarnas skyldighet att bedriva ett systematiskt patientsäkerhetsarbete............... Förarbeten till 3 kap. PSL ..................................... 4 kap. Behörighetsfrågor....................................... 4.7.7Legitimationskrav i förhållande till närings- 4.7.8Legitimation – skyddad yrkestitel, ensamrätt till yrket, återkallelse............................................. Specialistkompetens – skyddad yrkestitel ........... 4.7.10Principer för legitimation inom hälso- 4.7.11 Reglerade arbetsuppgifter..................................... 4.7.12Vem får göra vad inom hälso- och sjukvården? Begränsningar i rätten för andra än hälso- och sjukvårdspersonal att vidta vissa hälso- och sjukvårdande åtgärder......................... Skyldigheter för hälso- och 4.7.15 Vetenskap och beprövad erfarenhet..................... 4.7.18 Ansvaret när patienter skadas............................... 4.7.19 Straffrättsligt ansvar för vårdpersonal ................. 4.7.20 7 kap. IVO:s tillsyn............................................... 2009/10:210) .............................................. 4.7.22 IVO:s tillsyn i praktiken ....................................... föreskrifter (2011:9) om ledningssystem för systematiskt föreskrifter (2005:12) om ledningssystem för kvalitet och patientsäkerhet i hälso- Villkor och förutsättningar för högre utbildning 5.1Utbildning på grundnivå, avancerad nivå Inledande fakta om högskolesektorn ................... Svensk högre utbildning i europeisk kontext ...... Bestämmelser om den högre utbildningen .......... Examina i en historisk kontext ............................. 5.2 Resurstilldelning och dimensionering ................................. Principer för resurstilldelningssystemet .............. 5.2.2Resursfördelning vid lärosätena påverkar hur Dimensionering av högre utbildning.................... 5.3 Kurser och utbildningsprogram ........................................... 5.3.1För- och nackdelar med det kursbaserade Fortbildning och vidareutbildning ....................... 5.4 Kvalitetssäkring av högre utbildning ................................... Tillstånd att utfärda examina ................................ Mål och bestämmelser för samverkan.................. Samverkan mellan lärosäten och vårdgivare ........ Samverkan inom ramen för anställningen ........... Bakgrund till dagens specialistsjuksköterskeutbildning .... En yrkesexamen på avancerad nivå...................................... 6.4.2Specialistsjuksköterskeexamen med viss annan 6.5 Särskild behörighet för tillträde till 6.6.1Dimensionering av vårdutbildningar fungerar resursåtgång vid lärosätena ................................... 6.6.3Utbyggnad av utbildningsplatser på vissa hälso- och sjukvårdsutbildningar ......................... 6.7Lärosätenas planering och genomförande av 6.7.1Färre specialistsjuksköterskor har lett till en 6.7.2Dubbla examina i form av yrkesexamen och magisterexamen efter avslutad utbildning .... 294 6.8 Den verksamhetsförlagda delen av utbildningen (VFU) ... 297 6.8.1Reglering och omfattning av den Statens kostnader för VFU ................................... 6.8.3Lärosätena ansvarar för examinering av den verksamhetsförlagda delen av utbildningen ......... 6.8.4Verksamhetsförlagd utbildning inom andra 6.8.5Lärosätenas och hälso- och sjukvårdshuvudmännens olika roller i planeringen av den verksamhetsförlagda delen av utbildningen ............................................ Uppdragsutbildningen har minskat ..................................... distansutbildning i stor omfattning ..................................... Lärosätenas strategier för distansutbildning........ 6.12.1 Högskolelagens krav på hög kvalitet 6.12.3Ett stort antal utbildningar med bristande Samverkan i specialistsjuksköterskeutbildningen ............... 6.13.1 Samverkan på nationell nivå.................................. 6.13.2 Samverkan på regional nivå ................................... specialistsjuksköterskeutbildningen har ökat ...... Färre doktorander i ämnet omvårdnad ................ Hälften av alla sjuksköterskeutbildade väljer att vidareutbilda sig ............................................... Barnmorskeutbildning – nulägesbeskrivning, överväganden och förslag.......................................... 7.2 Om barnmorskeexamen....................................................... En yrkesexamen på avancerad nivå ...................... Examensbeskrivning för barnmorskeexamen...... 7.3Behöver examensbeskrivningen för barnmorskeexamen Synpunkter från ingivare ...................................... Behov av fortbildning och vidareutbildning........ 7.4 Överväganden och förslag.................................................... 7.4.1Det finns behov av en förändrad examensbeskrivning för 7.4.2Krav på systematisk och fortlöpande Ökat antal fristående kurser i högskolan............. Finns det behov av en specialiströntgensjuksköterske- – nulägesbeskrivning, överväganden och 8.1Utredningens uppdrag avseende behov av en specialiströntgensjuksköterskeexamen...................... 8.2 Om röntgensjuksköterskeexamen....................................... är en yrkesexamen på grundnivå .......................... 8.3Finns det behov av en specialiströntgensjuksköterskeexamen?.............................. Synpunkter från ingivare....................................... 8.3.2Förutsättningar för utredningen och övriga utbildning på avancerad nivå ................................. 8.4 Överväganden och förslag .................................................... inte föras in i högskolan ........................................ 8.4.2Krav på systematisk och fortlöpande Ökat antal fristående kurser i högskolan ............. Överväganden och förslag ......................................... Tillgång och behov av specialistsjuksköterskor .................. 9.3 Åtgärder som krävs för att öka 9.3.1Goda exempel på åtgärder som vårdgivarna kan vidta för att öka 9.3.2Åtgärder som staten kan vidta för att öka attraktiviteten och tillgången på utbildade 9.3.3Krav på systematisk och fortlöpande Ökat antal fristående kurser i högskolan ............. 9.4Ansvaret för sjuksköterskors specialisering ska fortsatt vara statens ansvar................................................................. 9.5 Avancerad klinisk specialistsjuksköterskeexamen .............. Varför behövs Avancerad klinisk Varför ska AKS vara ett legitimationsyrke? 9.5.4Examensbeskrivning för avancerad klinisk Närmare om examensbeskrivningen.................... 9.6 En ny examensbeskrivning för 9.6.1Nya inriktningar har startats om än i begränsad omfattning ......................................... 9.6.3Närmare om examensbeskrivningen för en ny specialistsjuksköterskeexamen................... Exempel på särskilda områden för 9.7Vilka krav ska ställas för antagning till 9.8Hur kan samverkan mellan lärosäten och vårdgivare Pågående samverkan på flera nivåer ..................... 9.8.2Avtal motsvarande bör ingås mellan staten och vårdgivare ................................ Samverkan på nationell nivå ................................. Konsekvenser av förslaget ......................................... Ikraftträdande och övergångsbestämmelser ....................... En ny specialistsjuksköterskeexamen .................. 10.2 Ekonomiska konsekvenser................................................... 10.2.1 Ekonomiska konsekvenser för staten .................. Kostnader för studiestöd ...................................... 10.2.5Ekonomiska konsekvenser för landsting och kommuner (hälso- och sjukvårds- huvudmännen) och privata vårdgivare ................. Konsekvenser för patienter .................................................. Konsekvenser för universitet och högskolor ...................... Konsekvenser för enskilda utbildningsanordnare............... Konsekvenser för högskolans lärare och studenter ............ Konsekvenser för andra myndigheter.................................. 10.7.1 Inspektionen för vård och omsorg ()........... Konsekvenser i fråga om erkännande av yrkeskvali- fikationer enligt yrkeskvalifikationsdirektivet .................... 10.8.1 Konsekvenser för personer som vill utöva yrket som specialistsjuksköterska eller avancerad klinisk sjuksköterska............................ Konsekvenser för kvinnor och män..................................... Konsekvenser för företag ..................................................... 10.11.1 Särskild hänsyn till små företag ............................ Bilaga 3 Sammanställning över möten ....................................... Bilaga 4 Frågeformulär från utredningen om specialistsjuksköterskeutbildning och vissa andra hälso- och sjukvårdsutbildningar (U 2017:08) ........... Bilaga 5 Sammanställning av inkomna svar på utredningens Bilaga 6 Avancerad specialistsjukskoterskä (Nurse Practi- tioner) inom kirurgisk vård. Specialistsjuksköterskor ansvarar för avancerad omvårdnad inom hälso- och sjukvården och är en förutsättning för att en jämlik och säker vård ska kunna bedrivas utifrån vetenskap och beprövad erfarenhet. Bristen på specialistsjuksköterskor urholkar hälso- och sjukvårdens möjlighet att säkerställa hälsa, lindra lidande och främja en värdig död. Denna brist har även lett till växande vårdköer, inställda operationer och stängda vårdavdelningar. I stort sett alla politiska partier och andra beslutsfattare i vården är eniga om att det krävs en rad åtgärder för att öka tillgången på specialistsjuksköterskor och stärka yrkets attraktivitet. För att på kort sikt lösa den upp- komna situationen har en rad tillfälliga satsningar genomförts med varierande resultat. Att främja yrkets attraktivitet och öka tillgången på specialistutbildade sjuksköterskor kräver hållbara åtgärder både på kort och på lång sikt. För att behålla specialisterna i vården behöver kompetensen användas i verksamheten så att kvaliteten i vården ökar. Det behövs även fler utbildningsvägar som skapar möj- ligheter till karriärutveckling för specialistutbildade sjuksköterskor. I betänkandet presenterar utredningen ett förslag till lösning som består av olika åtgärder som sammantaget ska förbättra kompetens- försörjningen av specialistsjuksköterskor och därmed också patient- säkerheten. Ytterst fokuserar utredningen på att skapa en infrastruktur för att stärka både specialistutbildningen och den specialistutbildade sjuksköterskans yrkesroll i framtidens hälso- och sjukvård. Centrala faktorer för att åstadkomma detta är dels att förse arbetsgivarna med verktyg för en hållbar planering av kompetensförsörjningen, dels att införa krav på fortbildning i enlighet med EU-rättsliga krav för att på så sätt öka patientsäkerheten. Förslagen i betänkandet leder sam- lat till nya roller och fler utbildningsmöjligheter för den specialist- utbildade sjuksköterskan vilket ökar såväl förutsättningarna för ett livslångt lärande som attraktiviteten för yrket. kvalitetssäkra den framtida specialistutbildningen bedömer utred- ningen att den verksamhetsförlagda utbildningen (VFU) och den vårdvetenskapliga forskningen behöver stärkas i form av ett avtal () motsvarande det så kallade . Vårdens snabba förändring och utveckling, där en majoritet av insatserna bedrivs inom den nära vården, ställer ökade krav på att specialistsjuk- sköterskan arbetar utifrån evidensbaserade kunskaper varför utred- ningen föreslår en förstärkning av regelverket för förenade anställ- ningar genom att lyfta vårdvetenskapen och därmed stärka vård- kvaliteten och i förlängningen patientsäkerheten. Utredningens uppdrag och utgångspunkter Utredningens uppdrag är att göra en översyn av specialistsjukskö- terskeutbildningen. Syftet med översynen är att den framtida utbild- ningen ska möta hälso- och sjukvårdens förändrade behov och ge studenterna den kunskap och förmåga som krävs för att självständigt arbeta som specialistsjuksköterska. Utredningen ska även analysera vårdens tillgång på och behov av specialistsjuksköterskor och föreslå åtgärder för att öka specialistsjuksköterskeyrkets attraktivitet. Vid- are ska utredningen även bedöma behovet av en ändrad examensbe- skrivning för barnmorskeexamen samt bedöma behoven av en spe- cialiströntgensjuksköterskeexamen. Eftersom utredningens översyn berör både området för högre utbildning och forskning och hälso- och sjukvårdens verksamhet har avstamp tagits i de regelverk som styr dessa två sektorer vilka båda utgår från kraven på vetenskap och beprövad erfarenhet. I högskolan uttrycks detta bland annat genom utbildningens examenskrav som anger att studenten ska visa kunskap om områdets vetenskapliga grund och insikt i aktuellt forsknings- och utvecklingsarbete samt kunskap om sambandet mellan vetenskap och beprövad erfarenhet och sambandets betydelse för yrkesutövningen. För hälso- och sjuk- vården uttrycks det dels genom vårdgivarens ansvar för att vården bedrivs så att kraven på god vård enligt hälso- och sjukvårdslagen uppfylls och dels genom hälso- och sjukvårdspersonalens personliga ansvar för att i enlighet med patientsäkerhetslagen utföra sitt arbete i överensstämmelse med vetenskap och beprövad erfarenhet. handlar detta om att vården ska vara evidensbaserad och bedrivas så att en hög grad av patientsäkerhet kan uppnås. I enlighet med kraven på vetenskap och beprövad erfarenhet har utredningen beslutat om ytterligare en utgångspunkt: forskningen. Utredningens förslag ska så långt som möjligt vara förankrade i forsk- ningen och därmed stärka den koppling som finns mellan examen i högskolan och den evidensbaserade vården. Ytterligare ett perspektiv som är vägledande för utredningen utgörs av definitionen av samhällsviktiga utbildningar inom högsko- lans område. Med utgångspunkt i regeringens bedömning i propo- sitionen som föregick införandet av högskolereform be- dömer utredningen att de förslag som presenteras i betänkandet är att anse som särskilt skyddsvärda ur ett samhällsperspektiv och att en ökad statlig styrning därmed är befogad inom både högskole- området och inom hälso- och sjukvårdens område. Utredningens bedömning över vad som behöver göras För att öka såväl tillgången på specialistutbildade sjuksköterskor i vården som attraktiviteten för yrket har utredningen i sina över- väganden kommit fram till att det behövs åtgärder som löser pro- blemen både på kort och på lång sikt. Utredningen föreslår därför förändringar i de bestämmelser som styr hälso- och sjukvården och högskolan. Att skapa en sammanhållen infrastruktur för specialist- sjuksköterskor är ett mål. Utredningens uppfattning är att ett för- tydligande och ett förstärkande av befintlig reglering ger vårdgivarna de verktyg som behövs för planering av kompetensförsörjningen och att fler utbildningsmöjligheter i högskolan för sjuksköterskor som vill specialistutbilda sig ökar yrkets attraktivitet. Utredningens bedömning över vad som behöver göras utgår från att vårdgivarna i hälso- och sjukvården inte omhändertar specialist- sjuksköterskans kompetens i tillräcklig utsträckning och att yrket därför inte upplevs så attraktivt som det har potential att vara. Samt- liga avnämare till utredningen är eniga om specialistsjuksköterskans centrala roll för en patientsäker vård av hög kvalitet. Trots detta menar utredningen att på flera avgörande punkter behandlas de spe- cialistutbildade sjuksköterskorna styvmoderligt av arbetsgivarna. Det saknas till exempel kunskap om vad specialistsjuksköterskans kompetens består i och vilka arbetsuppgifter som ingår i yrket, vilket ytterst kan påverka lönebildningen negativt då arbetsgivarna inte känner till vad som ska lönesättas. Vård- och omsorgspersonal utgör den största yrkesgruppen på svensk arbetsmarknad och som de upplever samvetsstress i sitt arbete står de för den högsta andelen sjukfall (2014) i . Utredningen föreslår därför en rad åtgärder i form av goda exempel som vårdgivarna kan vidta. Möjlighet till fortbildning genom individuella kompetensutveck- lingsplaner som upprättas i samråd med arbetsgivaren och tillgång till fristående kurser i högskolan för att utvecklas inom yrket utifrån en vetenskaplig nivå skulle enligt utredningen öka attraktiviteten och tillgången av specialistsjuksköterskor. För att ytterligare stärka kvaliteten i den evidensbaserade vården krävs även en satsning på den vårdvetenskapliga forskningen och på förenade anställningar. Åtgärder för ökad tillgång och behov av specialistsjuksköterskor Det finns en bred samsyn hos avnämare till utredningen att det på kort och på lång sikt behövs fler specialistsjuksköterskor i vården, vilket även stöds av flertalet myndigheters prognoser över olika bristyrken. För att kunna avgöra vårdens tillgång och behov inom olika specialistområden och få en djupare förståelse för bristens om- fattning har utredningen gjort en inventering av de bestämmelser och styrdokument som vårdgivarna har att förhålla sig till i fråga om kompetenskrav och kompetensförsörjning. Vilka verktyg använder hälso- och sjukvårdshuvudmän och vårdgivare för att bedöma och prognosticera behov och tillgång på kort och på lång sikt?