sou · H6B323 · 2018-03-28 00:00:00 — I avsnitt 9.2.2 behandlar utredningen konstnärsbegreppet. Som framgår där finns det för- och nackdelar med olika begrepp. Utredningen har i sina texter konsekvent valt begreppet konst- när. Ett viktigt skäl är att konstnär är etablerat för att omfatta utövare och upphovsmän inom alla konstformer och det finns ett viktigt värde i detta. Valet av begrepp ska dock inte ses som en begränsning av fältets omfattning. Det handlar i stället om vilket begrepp som bäst motsvarar syftet med den förda och kom- mande politiken på området. Mot den bakgrunden föreslår utred- ningen att den statliga konstnärspolitiken fortsatt ska utgå från be- greppet konstnär i de dokument som reglerar insatserna på området. Utredningens bedömningar och förslag 9.7.2Bredd, genreöverskridande och flexibilitet Förslag: De statliga regleringarna av statsbidrag till konstnä- rerna ska möjliggöra en bred, genreöverskridande och flexibel hantering av bidragen. Alla kända och ännu okända uttryck för konstnärlighet ska omfattas oavsett om de kan eller inte kan sorteras in i en känd konstform. I frånvaro av begreppsdefinitioner används olika konstformer, yrken och professioner för att ringa in det fält som avses. De klas- siska konstformerna dominerar, dvs. teater, dans och musik – ibland med opera och cirkus som särskilt utpekade – tillsammans med bild, form, arkitektur, litteratur och film. Det måste anses vara okontroversiellt att dessa ingår i det konstnärspolitiska fältet, med reservation för att det inom varje konstform finns flera färdigheter i form av yrken och professioner, varav de flesta men inte alla handlar om konstnärlighet. Vilka yrken som tillhör den konstnärliga sfären förändras också . Det stora antalet konstnärliga yrken och professioner visar bl.a. på den betydande bredden och på hur olika instanser utifrån sina specifika målsättningar agerar för att fånga upp nya konstnärliga uttryck. Det är prestationerna inom dessa yrken och professioner som kan berättiga enskilda konstnärer bidrag och ersättningar, vilket gör att gränsdragningar gentemot yrken och professioner som inte omfattas av bidragsmöjligheterna kan vara nog så grannlaga. Bland konstformerna som nämns finns även bl.a. arkitektur, design, mode och slöjd. Alla dessa kan sägas ha en fot i det konst- närliga, i meningen något unikt med ett värde i sig självt, som de också har en fot i den mer industriella nyttan. Deras konst- närlighet kan inte heller betraktas som sekundär eller indirekt i förhållande till de renodlade konstformerna och bör därför bedö- mas utifrån sina egna förutsättningar. En del av utredningens analys har handlat om i vilken grad olika sektorer har, eller inte har, en öppenhet för att inkludera nya konst- områden, professioner och yrken. Ett exempel som diskuterats gäller upphovsmän inom dataspelsområdet. En fråga som har aktualiserats är om spel ska jämställas med t.ex. film och musik Utredningens bedömningar och förslag när det gäller kulturpolitiska stöd.66 T.ex. har identifierat ett nytt konstnärligt yrke på bild- och formområdet som vuxit fram inom spelindustrin. Även Kulturbryggan har inklu- derat professioner som kan härledas till spelområdet som berät- tigade bidragsmottagare. Enligt utredningens förslag ska statsbidraget till konstnärer an- vända en begreppsapparat när det gäller konstformerna som möj- liggör en bred, genreöverskridande och flexibel hantering av de kulturpolitiska bidrag och ersättningar som ska ingå. Även om det finns klassiska konstformer som är förhållandevis okontroversiella i sammanhanget finns det en risk att en politik som baseras på vissa konstformer begränsar perspektiven och inte anpassas till om- världsförändringar. Alla kända och ännu okända uttryck för konst- närlighet ska därför omfattas, oavsett om de kan eller inte kan sorteras in i en känd konstform. Detta hindrar inte att den instans som beslutar om bidrag för konstnärer kan ha nytta av någon form av sortering bland berörda konstnärer. Avgörande för konst- närspolitiken är att den ska ha aktualitet och vara flexibel. Styrningen ska vara tillitsbaserad. Utredningen utvecklar vad detta innebär i av- snitt 9.10 om förvaltningen av konstnärspolitiken. 9.7.3Konstnärlig kvalitet som tröskel Förslag: Beslut om bidrag och stipendier till konstnärer ska grundas på konstnärlig kvalitet och kunna ta hänsyn till motta- garens behov av ekonomiska bidrag. Begreppet professionell konstnär ska förstås i relation till ett yrkesfält. Att identifiera vilka konstområden, professioner och yrken som ska rymmas i de olika sektorerna är en sak. Det är en annan sak att avgöra om enskilda individer har uppnått en tillräcklig konstnärlig höjd på sitt konstnärskap för att antas till en utbildning, för att kunna ansöka om offentliga stipendier och bidrag eller för att om- fattas av Arbetsförmedlingens matchningsservice. 66 Inslag på Kulturnytt, , : Förslag: Ge spel kulturstöd. Utredningens bedömningar och förslag Ingenstans i det nuvarande systemet används begreppet profes- sionell för att skilja på behöriga och icke behöriga konstnärer. Söker man på synonymer kommer ord som yrkesskicklighet och kompetens upp och dess motsatsord är amatörmässig. I den meningen kan sannolikt en student med genomgången konstnärlig utbildning uppfattas vara professionell, liksom den som passerar kvalitetskraven vid en ansökan om stipendier och bidrag från . I begreppet professionell finns i vissa sam- manhang en underförstådd eller uttalad tanke om att den som är professionell också ska kunna försörja sig helt eller delvis på sitt konstnärskap. Med den senare tolkningen skulle det bara vara inom ramen för arbetsförmedlingen och yrkesförbunden som trösklarna motsvarar kraven på professionalitet. Enligt utredningen ligger det närmast till hands att förstå begreppet professionell i relation till ett definierat yrkesfält. Den professionella förstår att göra det rätta inom det aktuella fältet, kan förstå och agera utifrån de koder och den kodex som finns inom professionen. Inom det konstnärliga området väcker stora inkomster uppseende, men bekräftar inte professionaliteten. Det kan bara andra professionella och vissa utvalda aktörer inom konstområdet, t.ex. kritiker, göra. Profes- sionalitet ska alltså inte vara ett uttryckligt krav för konstnärspolitiska bidrag och ersättningar men om beslutsfattandet överlämnas till pro- fessionen kommer utfallet av bidragsgivningen att inriktas på konst- närlig professionalitet. Beslut om bidrag och stipendier till konstnärer ska grundas på konstnärlig kvalitet och kunna ta hänsyn till motta- garens behov av ekonomiska bidrag. 9.7.4Både fysiska och juridiska personer Förslag: Bidrag och stipendier till konstnärer ska kunna sökas av både individer och grupper samt fysiska och juridiska personer. En grundläggande konstnärlig aktivitet är en nödvändig förut- sättning för att komma i fråga för bidrag och stipendier. En viktig distinktion i det nuvarande ersättnings- och bidrags- systemet görs mellan insatser riktade till enskilda konstnärer resp. till grupper av konstnärer och konstnärliga institutioner. I de sty- rande förordningarna används begreppen fysiska och juridiska per- Utredningens bedömningar och förslag De uttalat konstnärspolitiska insatserna riktas till den först- nämnda gruppen, medan andra kulturpolitiska insatser riktas till den senare gruppen. Distinktionen används för att separera verk- samheterna vid å ena sidan och Författar- fonden och å andra sidan . Vid utredningens dialoger med olika intressenter har det fram- kommit att den nuvarande uppdelningen ger vissa begränsningar när det gäller att hitta lösningar på identifierade problem. Eftersom utredningens omvärldsanalys visar att alltfler konstnärer blir egna företagare blir uppdelningen mellan fysiska och juridiska personer mindre distinkt och relevant. Sammantaget talar sakliga förhållanden för att distinktionen mellan fysiska och juridiska personer har minskat i relevans för bidragssystemet. Utredningens förslag till ny bidragsförordning i avsnitt 1.3 innebär därför på den här punkten att distinktionen upphör som grund för konstnärspolitiska bidrag. Båda individer, grupper, fysiska och juridiska personer ska kunna få konstnärspoli- tiskt motiverade bidrag. Denna skillnad mellan de olika stödformerna och myndighe- terna är inte tydliggjord i befintliga bidragsförordningar. Däremot framgår det av förordning (1976:528) om bidrag till konstnärer att konstnärsbidrag och långtidsstipendier kan lämnas till en aktiv konstnär. Krav på en grundläggande konstnärlig aktivitet ska alltså föreligga även i en ny bidragsförordning. Utredningen har analyserat hur förutsättningarna skulle förändras för berörda konstnärer om den föreslagna förändringen avseende fysiska och juridiska personer genomförs. Exemplet är fyra dansare som vill turnera tillsammans med en föreställning . Ingen av dem är juridisk person eller enskild näringsidkare. Med den nuvarande ordningen kan de inte ansöka som grupp hos eftersom nämnden endast tar emot ansökningar från en- skilda konstnärer. Det bidrag som finns tillgängligt är att dansarna en och en, som enskilda konstnärer, söker projektbidrag hos myndig- heten. Om den föreslagna förändringen genomförs kan dansarna även söka projektbidrag som en grupp bestående av enskilda konstnärer. Antalet ansökningsmöjligheter ökar alltså. Om samma dansare vänder sig till måste de bilda en juridisk person för att komma i fråga för bidrag, alternativt att någon av dem startar en enskild firma som då kan representera hela Utredningens bedömningar och förslag Just inom scenkonstområdet informerar dock dem som inte är juridiska personer/enskilda näringsidkare att de kan söka bidrag via en annan juridisk person som är involverad i projektet. Det är dock relativt få bidrag hos som skulle vara möjligt för enskilda konstnärer att söka och kanske ännu färre i praktiken att få. 9.7.5Tre typer av bidrag och stipendier Förslag: Statsbidraget till konstnärer ska omfatta arbetsstipendier, projektbidrag och långtidsstipendier. Inom ramen för de tre bi- dragstyperna ska det finnas utrymme för regeringen och för bi- dragsbeslutande instans att ange mer preciserade ändamål. Som framgår av kapitel 8 rymmer de nuvarande statliga insatserna för konstnärer ett stort antal specifika bidragsformer. De är delvis sorterade efter konstformer och ansvariga bidragsgivande instanser men man kan också beskriva dem utifrån vad bidragen syftar till. Då framgår det att det handlar om tre typer av bidrag till konst- närer: ett- och fleråriga bidrag, projektbidrag och långtids- stipendier. De ett- och fleråriga bidragen fördelas som konstnärs- bidrag, verksamhetsbidrag och arbetsstipendier till konstnärer och det fria kulturlivet. Den rådande ordningen kompliceras av att samma typer av bidrag lämnas av flera instanser och i regeringens årliga regle- ringsbrev till används en delvis annan indel- ning. Den nya konstnärspolitiken ska konsekvent utgå från tre typer av bidrag till konstnärer: arbetsstipendier, projektbidrag och långtidsstipendier. Det ska framgå av såväl en ny förordning som av det årliga regleringsbrevet. Inom ramen för dessa tre bidragstyper ska det finnas utrymme för regeringen och för bidragsbeslutande instans att ange mer preciserade ändamål. Utredningens bedömningar och förslag Förslag: Arbetsstipendier till konstnärer får lämnas för att ge en aktiv professionell konstnär en sådan ekonomisk trygghet att denne kan ägna sig åt konstnärlig yrkesutövning utan avbrott eller åt experiment och nydanande inom konst- närlig verksamhet. Syftet med arbetsstipendierna är att ge en aktiv professionell konstnär en sådan ekonomisk trygghet att denne kan ägna sig åt konstnärlig yrkesutövning utan avbrott eller åt experiment och nydanande inom konstnärlig verksamhet. Det kan finnas goda skäl för att denna bidragsform ska omfatta den största budgetposten även framgent, men det är angeläget att frågan om- prövas med jämna mellanrum av regeringen efter att den har in- hämtat underlag från ansvarig bidragsinstans. Syftet är att medels- tilldelningen ska vara så relevant som möjligt givet ansökningstryck och ansökningarnas kvalitet, jämfört med andra bidragsformer. Budgetramen bör även sättas i relation till de mer preciserade bidragsformer som utvecklas. Arbetsstipendier bör t.ex. kunna lämnas för att främja konstnärer i hela landet, kritiker, curators, mellanhänder, unga och äldre konstnärer samt internationella ut- byten. Det ankommer på ansvarigt beslutsorgan att utforma dessa bidragsändamål och bidragsvillkor efter en bedömning av den aktu- ella behovsbilden bland konstnärerna. När det gäller ett- eller fler- åriga arbetsstipendier innebär det nya bidragssystemet ingen förändring i förhållande till nuvarande system. Förslag: Projektbidrag till konstnärer får lämnas till aktiva konstnärer för målinriktat utvecklingsarbete av mer kostnads- krävande natur som kan antas få betydelse för utvecklingen av konsten i vid mening. Syftet med projektbidraget är att aktiva konstnärer ska kunna be- driva ett målinriktat utvecklingsarbete av mer kostnadskrävande natur som kan antas få betydelse för utvecklingen av konsten i vid Utredningens bedömningar och förslag Även inom ramen för det nya bidragssystemet ska det finnas utrymme för flera former av projektbidrag. Med utgångs- punkt från den allmänna inriktningen om att den nya konstnärs- politiken ska främja en genreöverskridande och flexibel hantering, samt att både fysiska och juridiska personer ska omfattas av bi- dragsmöjligheten, är det möjligt att utforma nya bidragsformer. I det nuvarande bidragssystemet fördelar vissa stipendier som utvecklats av myndigheten inom de relativt vida ramar som gäller för verksamheten, varav vissa inte är sökbara utan i stället tilldelas utvalda konstnärer på andra grunder. Inom ramen för ett projektbidrag i det nya bidragssystemet ska den ansvariga bidragsinstansen fortsatt ha den möjligheten. Förslag: Långtidsstipendier till konstnärer får lämnas för att ge en aktiv konstnär, som dokumenterat konstnärlig verksamhet av god kvalitet, arbetsmässig trygghet för att utveckla denna verksamhet. Förslaget innebär att det nuvarande systemet med långtidsstipen- dier kvarstår i huvudsak oförändrat i det nya bidragssystemet. Det innebär att långtidsstipendier får lämnas för att ge en aktiv konst- när, som dokumenterat konstnärlig verksamhet av god kvalitet, arbetsmässig trygghet för att utveckla denna verk- samhet. Den pågående avvecklingen av inkomstgarantierna och den kontinuerliga överföringen av medel till långtidsstipendierna har enligt utredningens bedömning i huvudsak accepterats av intres- senterna på området och bör fullföljas. Utredningens bedömningar och förslag Förslag: Den konstnär som fått bidrag eller stipendium ska re- dovisa till ansvarig bidragsfördelande instans hur medlen har använts. Under utredningens omvärldsanalys har det påpekats att en viktig skillnad mellan de konstnärspolitiska stöden och de stöd som för- delas av bl.a. är att de förstnämnda riktas till konstnä- rer utan krav på återrapporterade resultat, vilket däremot gäller för de sistnämnda bidragen. En konstnär som t.ex. tilldelas plats i ett konstnärligt residens behöver inte visa upp ett nytt konstverk som resultat av sin vistelse utan ska kunna åberopa en konstnärlig ut- veckling, nya kontakter eller samarbeten. En fri teatergrupp som får verksamhetsbidrag ska däremot kunna uppvisa genomförda före- ställningar eller motsvarande. I det nya konstnärspolitiska bidragssystemet ska det fortsatt finnas en relativ frihet, med utrymme för konstnärlig utveckling och experiment. Krav på en redovisning av hur medlen har använts ska dock vara en del av bidragsbestämmelserna. 9.7.10En ny fond för stöd till bild- och formkonstnärer Förslag: En ny fond för bild- och formkonstnärer inrättas. Den finansieras med en konstavgift om högst vid andra- handsförsäljning av bildkonst som inte omfattas av följerätten. Avgiften läggs ovanpå köpeskillingen. Fondens medel admini- streras av . lämnade 1997 betänkandet En fond för unga konstnärer till regeringen med ett förslag om att, efter norsk förebild, inrätta en fond till stöd för unga konstnärer finan- sierad genom en ny avgift på försäljning av äldre konst.67 Den norska avgiften är etablerad och den fond som inrättats för ändamålet fördelar bidrag till bildkonstnärer. 67 SOU 1997:106. Utredningens bedömningar och förslag största delen av fondens tillgångar går till konstnärer , samt till arbetsstipendier, etableringsstöd, projektstöd och till fyra årliga priser till konstnärer. Den norska avgiften läggs ovanpå för- säljningspriset vid såväl första- som andrahandsförsäljningen av bildkonst. Den norska erfarenheten är att avgiften i stort respekte- ras av köparna, med vetskap om vad medlen används till. Den oro som funnits bland försäljarna över att den extra kostnad som avgif- ten utgör skulle vara en konkurrensbegränsande i förhållande till länder utan en sådan avgift har inte kunnat styrkas av försäljnings- statistik. Följerätten som infördes i innebär att en extra av- gift tas ut ovanpå försäljningspriset vid andrahandsförsäljning av upphovsrättsskyddad konst, en summa som fördelas till upphovs- mannen till konstverket, eller efter dennes död av , till dennes efterlevande. Den här föreslagna avgiften skulle gälla för försäljning av den konst där följerätten upphört. Till skill- nad från följerätten, som är en upphovsrättsligt grundad ersättning, är den tilltänkta avgiften formellt en skatt, men av praktiska skäl bör den i detta sammanhang benämnas avgift. Konstavgiften föreslås, liksom följerätten, utgå med högst 5 pro- cent av köpeskillingen före mervärdeskatt på andrahandsförsäljning av konst där upphovsrätten har gått ut och högst med . Genom införandet av en konstavgift kommer all andrahandsförsälj- ning av konst utom den som sker mellan privatpersoner att beläggas med samma avgift oberoende av om det föreligger följerätt eller inte. För följerätt gäller att, med utgångspunkt i försäljningspriset i euro, tas en kostnad ut på följande nivåer: –0,. –0,. –Avgift får högst tas ut med . Utredningens bedömningar och förslag De medel som genereras av den nya konstavgiften föreslås fördelas av i särskild ordning. Förutom att kvalitetskriterier ska beaktas ska medlen kunna riktas till speciella grupper av bild- och formkonstnärer. Det kan handla om en speciell åldersgrupp, inter- nationella ateljéprogram, stipendier för vistelse under en längre peri- od i . Enligt ska en lag om fonden innehålla materiella bestämmelser för avgiftsuttaget, bl.a. regler om avgiftspliktens omfattning och avgiftens storlek. I en för- ordning ska finnas föreskrifter om bl.a. användningen av de inbetalda avgifterna och om förvaltningen av fondens medel. 9.8Konstnärernas sociala trygghet m.m. I detta avsnitt lämnar utredningen sina bedömningar och förslag om för konstnärerna angelägna förändringar och förtydliganden vad gäller socialförsäkringssystemen, arbetslöshetsförsäkringen och skatteområdet. Vidare lämnar utredningen förslag om hur konstnä- rernas framtida pensioner kan förbättras. Bedömning: Socialförsäkringssystemen är i många avseenden uppbyggda för arbetstagare med längre anställningsperioder och regelbunden inkomst. Det gäller sällan för konstnärer. Parlamentariska socialförsäkringsutredningens (PSFU) förslag om ersättningsgrundande inkomst (EGI) och e-inkomst gynnar konstnärerna. Utredningen ser dock behov av ytterligare åt- gärder för att öka konstnärernas sociala trygghet. Det behövs tydligare regler för hur sjukpenningsgrundande inkomst (SGI) för enskilda näringsidkare ska beräknas. Detta bör tillsamman med den ekonomiska tryggheten vid sjukdom för konstnärer som har stipendier ingå i beredningen av PSFU:s förslag. På samma sätt bör tiden vid långa stipendier vara över- hoppningsbar för a-kassa. Utredningens bedömningar och förslag Det är viktigt att beslutsprocesser är transparenta och kon- taktvägarna till myndigheter tydliga. bör ut- veckla dialogen med konstnärsorganisationer för att öka tilltron till handläggning. Konstnärerna har behov av bättre information och service för att kunna göra informerade val och utnyttja de rättigheter som trygghetssystemen ger. De instanser som fördelar bidrag, stipen- dier och ersättningar till konstnärer bör få i uppdrag att tydliggöra och informera om hur olika konstnärsstöd påverkar ersätt- ningarna från socialförsäkringssystemen m.m. Syftet med socialförsäkringssystemen och arbetslöshetsförsäkringen är att ge en grundläggande trygghet och därigenom stärka individers frihet. Försäkringarna ska ge frihet från oro för den egna ekonomin när människor inte kan försörja sig genom arbete. De ska också ge trygghet som gör det möjligt att ställa om till nya arbeten eller arbetsplatser. Utgångspunkt för socialförsäkringssystemens upp- byggnad har varit en arbetstagare med längre anställningsperioder och regelbunden inkomst. Det är förhållanden som sällan gäller för konstnärer. De allra flesta konstnärer är i stället beroende av flera inkomst- källor och av att kombinera ihop olika inkomster. Det kan handla om kortare anställningar och projekt eller uppdrag som egen före- tagare. Ett problem är att och alla dessa inkomster inte ger rätt till alla försäkringar. talas det om gig-ekonomin – att ta sig fram genom att gå från uppdrag till uppdrag. Tendensen är att detta blir vanligare på arbetsmarknaden generellt och får allt större spridning även bland andra yrken, framför allt bland unga. Man kan säga att konstnärerna i detta avseende går före. Att sätta sig in i hur de olika inkomsterna påverkar trygghets- systemen kräver mycket av den enskilde konstnären. En stor andel av konstnärerna är egna företagare med näringsinkomster och får lägga både energi och tid på att se till att de får ut det mesta möjliga av sina inkomster och av de försäkringsstöd de har rätt till vid olika situationer i livet. Eftersom anställningarna minskar går dessutom allt fler miste om den trygghet, utöver försäkringssystemen, som finns i anställningarna, särskilt i de med kollektivavtal. Som framgår av kapitel 7 har den parlamentariska socialför- säkringsutredningen (PSFU) lämnat vissa förslag som ligger i linje Utredningens bedömningar och förslag med de behov av förändringar i socialförsäkringarna som utred- ningen anser angelägna. Hit hör införande av EGI och e-inkomst som skulle gynna konstnärerna.68 visar utredningens kart- läggning och analyser att flera problem inte blir omhändertagna. Förslagen från PSFU bereds f.n. i . De komplette- rande förslag som utredningen lämnar när det gäller socialför- säkringarna kan därför lämpligen hanteras inom ramen för bered- ningen av PSFU. Utredningen gör i detta avsnitt sina bedömningar av några av de frågor på området för socialförsäkringar, a-kassa och skatter som behandlas i den konsultrapport som tagits fram på utredningens uppdrag.69 Beräkning av SGI för enskild näringsidkare En av svårigheterna för konstnärer med blandade inkomster är att kunna förutse vilket stöd från socialförsäkringssystemen de kan förvänta sig. Detta är ett allmänt problem i samhället, i takt med att vi får allt mer av en gig-ekonomi. Den som har olika typer av upp- drag med olika inkomstslag har svårt att förutse sin sjukpennings- grundande inkomst. Det går i och för sig att få ett beslut om SGI när som helst. Ett sådant beslut måste dock alltid grunda sig på hur inkomstsituationen ser ut när personen ansöker om ersättning. Det innebär att en i förväg fastställd SGI kan vara inaktuell när frågan om en förmån uppstår. Till viss del blir det en förbättring om förslaget från PSFU om en övergång till ersättningsgrundande inkomst (EGI) genomförs, eftersom den ska baseras på faktiska inkomster bakåt i tiden. Med införande av e-uppgifter kommer det också att kunna vara aktuella uppgifter från de närmast föregående måna- derna.