sou · H6B319 · 2018-03-06 00:00:00 — – samverkan för lärande och förbättring Betänkande av Utredningen om praktiknära skolforskning i samverkan SOU och Ds kan köpas från Juridiks kundservice. Beställningsadress: Juridik, Kundservice, 106 47 Ordertelefon: Webbadress: /offentligapublikationer För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Svara på remiss – hur och varför Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ). En kort handledning för dem som ska svara på remiss. Häftet är gratis och kan laddas ner som pdf från eller beställas på /remisser Layout: Kommittéservice, Tryck: , 2018 Regeringen beslutade att uppdra åt en särskild utredare att föreslå hur universitet och högskolor som bedriver lärar- och förskollärarutbildningar och huvudmän inom skolväsendet kan skapa långsiktig samverkan kring praktiknära forskning för att stärka den vetenskapliga grund som utbildning enligt skollagen (2010:800) ska vila på. , vice-rektor för globalt engagemang och utmaningsbaserat lärande vid och tidigare prorektor vid , utsågs som särskild utredare. Som utredningssekreterare anställdes fr.o.m. , föredragande i utbildningsutskott. förordnades som experter i utredningen departementssekreterare , departementssekreterare , departementssekreterare och departementssekreterare , samtliga från . I hennes ställe förordnades fr.o.m. departementssekreterare . I hennes ställe förordnades fr.o.m. kanslirådet . Utredningen, som har antagit namnet Praktiknära skolforskning i samverkan (PiS), får härmed överlämna betänkandet Forska tillsammans – samverkan för lärande och förbättring (SOU 2018:19). Utredningens uppdrag och arbete .............................. Dialog och samråd ................................................... Andra uppdrag av relevans för utredningen........... Några benämningar i betänkandet ......................................... En utbildning på vetenskaplig grund förpliktigar ........... 2.1Hela det svenska utbildningssystemet ska vila på 2.2En skola på vetenskaplig grund är ett gemensamt 2.3 Två olika strategier för skolutveckling behöver förenas ..... 2.4En skola på vetenskaplig grund är mer än ett Evidens och evidensbaserad praktik ....................... 2.5 Praktiknära forskning ............................................................. 2.6Skolforskningsinstitutet – ett stöd för en skola på Sammanställning av forskningsresultat.................. Identifiering av kunskapsluckor............................. Finansiering av praktiknära forskning ........................... 3.1Lärosätenas anslag för forskning och utbildning på Försöksverksamheten med praktiknära forskning .......... Försöksverksamhetens vision och utgångspunkt................. Lärosäten med lärar- och förskollärarutbildningar .......... Professionsutbildningar på lärosätena................................... Utbildningar till lärare och förskollärare .............................. Rätt för sitt yrke .......................................... 5.2.2Framtidens lärare – ett medvetet 5.2.3Förutsättningar för att forskningsintegrera 5.2.4Möjligheter till forskarutbildning för lärare Kvalitetsutveckling av en professionsutbildning .................. Samverkan mellan lärosäten och samhället ........................... Samverkan i anställningen....................................... utvecklingscentrum (RUC) ................................... resurscentrum (NRC)............................................. Samverkan mellan lärosäten .................................... Huvudmän inom skolväsendet .................................... Kommunala och enskilda huvudmän..................................... FoU-enheter hos skolhuvudmännen ..................................... Forskarutbildade lärare i skolväsendet .................................. Aktörer med regionalt utvecklingsansvar ...................... Länsindelning och regionalt utvecklingsansvar..................... En lärar- eller förskollärarutbildning i nästan alla län.......... Regionernas roll i arbetet med skolutveckling ...... Kartläggning av befintlig samverkan kring praktiknära Vad är samverkan? Gemensamma möten med samverkansparterna.................... Exempel på strukturer för samverkan ................................... Lärosätesarena för samverkan................................. Vad gynnar långsiktig samverkan?....................................... Praktiknära forskning ur ett processperspektiv ........... Formulering av forskningsfrågan......................................... Forskningens delning och spridning ................................... Användning av praktiknära forskning till förbättring Ett kontinuerligt lärande är grunden för förbättring ........ Förbättringsarbete inom hälso- och sjukvård..................... Tre samverkande delar i ett sammanhållet Samverkan kring praktikutvecklande forskning för förbättring inom utbildningssystemet ................................ Utredningens slutsatser och rekommendationer ......... 11.2.1 Rekommendationer för att stärka skolhuvudmännens medverkan i praktiknära 11.2.2 Rekommendationer som stärker lärosätenas roll i utbildningssystemet ..................................... 11.2.3 Rekommendationer för att skapa utrymme för samverkan i det dagliga arbetet ............................ 11.2.4 Rekommendationer om ett utökat uppdrag 11.2.5 Rekommendationer för att öka medelstilldelningen för praktiknära forskning... 139 11.2.6 Rekommendation att förtydliga uppdraget till Konsekvenser för lärosäten med examenstillstånd för lärar- och förskollärarutbildning ........................................ Konsekvenser för huvudmän inom skolväsendet ............... Konsekvenser för lärare och förskollärare i Konsekvenser ur ett barnrättsperspektiv ............................ Gemensamma möten med samverkansparterna ........ Bilaga 4 Samrådsmöten, studiebesök, intervjupersoner och Exempel på FoU-enheter hos skolhuvudmän ........... Utredningens uppdrag har varit att kartlägga och redogöra för befintlig samverkan mellan lärosäten och skolhuvudmän kring praktiknära forskning, redovisa vad som kan utgöra hinder för långsiktig sådan samverkan och föreslå hur lärosäten och skolhuvudmän kan skapa långsiktig samverkan kring praktiknära forskning för att stärka den vetenskapliga grund som utbildning enligt skollagen (2010:800) ska vila på. I direktivet anges också att utredningen ska knyta an till den femåriga försöksverksamhet med praktiknära forskning som startade som utredningen. Stöd för en utbildning på vetenskaplig grund Hela det svenska utbildningssystemet – från förskola till vuxenutbildning och högre utbildning – ska vila på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet. En skola på vetenskaplig grund är ett gemensamt ansvar som delas mellan , regeringen, skolhuvudmännen, skolmyndigheterna och den enskilda skolan. Lärarprofessionen är central och därför är det av största vikt att alla lärare får en forskningsintegrerad utbildning som rustar dem för att verka i ett utbildningssystem på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet i en föränderlig värld. Utredningen har utgått från att praktiknära forskning är tydligt kopplad till att förbättra undervisningen så att varje barn/elev/ student ges likvärdiga möjligheter att utveckla sina förmågor och bygga kunskap och förståelse för ett livslångt lärande. Den praktiknära forskningen är ett forskningsområde som är starkt kopplat till utvecklingen av lärarnas professionella kunskapsbas. Till stöd för en skola på vetenskaplig grund har inrättats. Institutets uppdrag – att sammanställa och sprida forskningsresultat inom skolväsendet och identifiera områden inom skolväsendet där relevant praktiknära forskning saknas (kunskapsluckor) – är en förutsättning för systematisk kunskapsuppbyggnad inom området. Praktiknära forskning finansieras med statliga medel som anvisats lärosäten, och . Finansiering kan också komma direkt från skolhuvudmännen, regionerna och externa finansiärer. Samverkansstrukturen beror på vad samverkan omfattar Det finns 28 lärosäten med lärar- och förskollärarutbildningar och närmare 1 000 huvudmän inom skolväsendet. Utredningen har kartlagt den samverkan som finns mellan lärosäten och skolhuvudmän kring praktiknära forskning genom gemensamma möten med samverkansparterna – lärosätet, skolhuvudmännen och i vissa fall regionen – på 14 lärosätesorter geografiskt spridda över . Utredningens exempel rör gemensam finansiering, huvudmannabaserad samverkan, lärosätesarena för samverkan, regional samverkan och forskningsbaserad skolutveckling. Kartläggningen visar att samverkan ofta omfattar mer än praktiknära forskning. Strukturerna ser olika ut beroende på vilka som samverkar, i vilket syfte de samverkar och vad deras samverkan avser. Det går därför inte att uttala sig generellt om vad en gemensam samverkansmodell skulle kunna vara och hur den uppnås bäst. Det finns dock faktorer som kan underlätta eller försvåra samverkan. En långsiktig samverkan förutsätter att samverkan har ett tydligt syfte och att den ingår i ett större sammanhang – i detta fall ett gemensamt ansvar för att utveckla lärande i skolan och i lärarutbildningen. Den förutsätter också tillit och en jämbördig relation mellan parterna. Samverkan behöver ske på flera plan: mellan lärosäten, mellan skolhuvudmän och mellan lärosäten och skolhuvudmän. Praktiknära forskning som en process med samverkan i varje steg Utredningen har sett på den praktiknära forskningen ur ett processperspektiv och identifierat ett antal steg som karakteriserar den praktiknära forskningsprocessen: formulering av forskningsfrågan, forskningens finansiering, forskningens genomförande, forskningens delning och spridning och forskningens användning. Graden av samverkan varierar mellan stegen. Genom att gemensamt inventera vilken samverkan som behöver finnas i de olika stegen och i vilken omfattning kan lärosäten och skolhuvudmän utveckla formerna för samverkan tillsammans. Praktiknära forskning som en del i arbetet med att förbättra undervisningen Praktiknära forskning bör ligga till grund för arbetet med att utveckla och förbättra undervisningen i skolan och i lärar- och förskollärarutbildningarna så att barns, elevers och studenters lärande stärks. Genom att koppla forskningsfrågor direkt till identifierade behov för förbättring och använda en forskningsmetodik som aktivt involverar verksamhetens olika aktörer, minimeras implementeringsfasen och förbättringsarbetet blir en del av forskningsmetoden. Utredningen menar att praktikutvecklande forskning är ett mer definierande begrepp än praktiknära forskning. Det uttrycker att forskningens resultat ska leda till en förflyttning av praktikens forskningsgrund. Forskningens syfte – att utveckla praktiken – kommer då till tydligt uttryck genom begreppet. Utredningen riktar tre rekommendationer till huvudmän inom skolväsendet, sex rekommendationer till lärosäten med lärar- och förskollärarutbildningar och elva rekommendationer till regeringen. Sammantaget avser rekommendationerna att •stärka skolhuvudmännens medverkan i praktiknära forskning •stärka lärosätenas roll i utbildningssystemet •stärka stödet för en skola på vetenskaplig grund genom ett utökat uppdrag till •öka medelstilldelningen för praktikutvecklande forskning •skapa utrymme för samverkan i det dagliga arbetet. Utredningen rekommenderar också regeringen att förtydliga uppdraget till den försöksverksamhet med praktiknära forskning som ska pågå –2021. Utredningen har identifierat ett antal områden som försöksverksamheten kan pröva och utveckla. 1Utredningens uppdrag och arbete Regeringen beslutade att uppdra åt en särskild utredare att föreslå hur universitet och högskolor som bedriver lärar- och förskollärarutbildningar och huvudmän inom skolväsendet kan skapa långsiktig samverkan kring praktiknära forskning för att stärka den vetenskapliga grund som utbildning enligt skollagen (2010:800) ska vila på. Syftet är att stärka lärar- och förskollärarprofessionen och lärar- och förskolläraryrkets attraktivitet, utveckla lärar- och förskollärarutbildningen och öka elevers och förskolans måluppfyllelse. Enligt utredningsdirektivet ska utredaren •kartlägga och redogöra för befintlig samverkan mellan universitet och högskolor och huvudmän inom skolväsendet kring praktiknära forskning och redovisa vad som kan utgöra hinder för långsiktig sådan samverkan, •presentera förslag på olika modeller för långsiktig samverkan, •bedöma vilka åtgärder som intresserade skolhuvudmän och universitet och högskolor behöver vidta för att kunna genomföra de föreslagna modellerna, och •föreslå nödvändiga författningsändringar och vid behov även andra åtgärder. Utredningen ska knyta an till den försöksverksamhet med praktiknära forskning som regeringen beslutade om . Uppdraget ska redovisas (se bilaga 1 och 2). Utredningens uppdrag och arbete Utredningen har vinnlagt sig om att arbeta utåtriktat och inkluderande och har genomgående mötts av ett stort intresse för utredningens arbete. Många har generöst bidragit med sina erfarenheter och synpunkter och det har utredningen satt stort värde på. I alla samtal har det framkommit att man ser utvecklingen av praktiknära forskning som ett viktigt område att fortsätta utveckla tillsammans. Enligt direktivet har utredningen samrått med universitet och högskolor med lärar- och förskollärarutbildningar och ett antal myndigheter inom utbildningsområdet – , , , Specialpedagogiska skolmyndigheten, och Universitets- och högskolerådet – samt med Statskontoret. Vidare har utredningen, enligt direktivet, samrått med företrädare för huvudmännen – Kommuner och Landsting, och Idéburna skolors riksförbund – samt med fackliga organisationer – och . Enligt direktivet har utredningen också samrått med aktörer med regionalt utvecklingsansvar. Därutöver har utredningen identifierat ytterligare myndigheter och organisationer av relevans för uppdraget och har samrått med Ifous, , , , lärarstudenter från , samt universitets- och högskoleförbunds (SUHF) arbetsgrupp om lärarutbildning, Vetenskap i Skolan (VIS) och Svenska Läromedel. Utredningen har enligt direktivet samrått med andra utredningar och hållit sig informerad om utredningsarbete som pågår och som bedömts vara av betydelse för utredningens uppdrag. Utredningen har identifierat och samrått med ett antal intervjupersoner av relevans för uppdraget. Utredningen har medverkat eller deltagit i ett antal konferenser. I bilaga 4 finns en sammanställning över utredningens samråds- möten, intervjupersoner och medverkan i konferenser. Utredningen har haft en webbplats länkad till . Av kalendariet på webbplatsen har det löpande framgått vilka per- Utredningens uppdrag och arbete soner och organisationer utredningen har träffat och vilka konferenser utredningen har medverkat eller deltagit i. Utredningen har haft återkommande möten med expertgruppen. 1.2.2Andra uppdrag av relevans för utredningen Utredningsarbetet har bedrivits parallellt med tre andra utredningar av direkt relevans för uppdraget. Detta har inneburit att utredningen har fått avgränsa sitt uppdrag i förhållande till nedanstående utredningar. Utredningen om en bättre skola genom mer attraktiva skolprofessioner ska ta ställning till vilken form som bäst lämpar sig för behörighetsgivande fortbildning, och om den bör bli permanent, och hålla sig informerad om arbete och de förslag som kommissionen lämnar när det gäller professionsutveckling och vid behov lämna kompletterande förslag som bidrar till att säkerställa att huvudmannen tar sitt ansvar för kompetensutveckling (dir. 2016:76). Uppdraget ska redovisas . Skolmyndighetsutredning ska analysera fördelningen av uppgifter mellan myndigheter inom skolområdet, utreda och vid behov föreslå förändringar när det gäller skolmyndigheternas roll och ansvar i syfte att säkerställa en effektiv organisation av deras arbete med relevant praktiknära forskning samt utreda och föreslå hur kunskapsspridning och spridning av forskningsresultat kan komma verksamma inom skolväsendet till del på ett effektivt och ändamålsenligt sätt (dir. 2017:37). Uppdraget ska redovisas . Styr- och resursutredningen (Strut) ska göra en samlad översyn av universitetens och högskolornas styrning, inklusive resurstilldelning. Utredningen ska bl.a. föreslå på vilket sätt anslag för utbildning och forskning bör tilldelas så att lärosätena får förutsättningar att bedriva långsiktig verksamhet, kan nå målen för utbildning och forskning samt uppnå högsta möjliga kvalitet (dir. 2017:46). Uppdraget ska redovisas . Utredningens uppdrag och arbete Utredningen har enligt direktivet kartlagt den samverkan som finns mellan lärosäten och skolhuvudmän kring praktiknära forskning i skolan. Uppdraget har inte varit att göra en heltäckande inventering av all samverkan utan en kartläggning av den samverkan som pågår. Utredningen har valt att ha gemensamma möten med samverkansparterna på platser runtom i . Vid dessa möten har utredningen efterfrågat att få träffa alla samverkansparter, dvs. regionen, lärosätet (inklusive studenter), skolhuvudmännen (kommunala tjänstemän och politiker respektive företrädare för fristående verksamheter), liksom rektorer/förskolechefer och lärare/förskollärare. I bilaga 3 finns en sammanställning över dessa möten. Arbetet med kartläggningen beskrivs närmare i kapitel 8. Därutöver har utredningen gjort ett flertal studiebesök för att öka förståelsen för skolperspektiven. Utredningen har träffat företrädare för FoU-enheter på kommunala utbildningsförvaltningar och hos enskilda skolhuvudmän. Utredningen har besökt en förskola och träffat rektorer för kommunala och enskilda skolor. I bilaga 4 finns en sammanställning över utredningens studiebesök. 1.2.4Försöksverksamheten med praktiknära forskning Enligt direktivet ska utredningen arbeta nära de lärosäten som har i uppdrag av regeringen att genomföra en försöksverksamhet i syfte att pröva och utveckla modeller som kan stärka den praktiknära forskningen. Av regeringens uppdrag till lärosätena framgår att de också ska ha regelbunden kontakt med utredningen och kontinuerligt informera den om hur försöksverksamheten utformas och genomförs (U2015/03573/UH, U2017/01129/UH). Lärosätena är , , och . De ska tillsammans med övriga medverkande universitet och högskolor och skolhuvudmän initiera samarbeten kring praktiknära forskning i skolan och sprida resultaten. Försöksverksamheten ska bidra till en stärkt vetenskaplig grund i lärar- och förskollärarutbildningarna och i skolväsendet. Medel för verksamheten tilldelas 2017–2021. Uppdraget ska delredovisas och därefter senast samma Utredningens uppdrag och arbete Uppdraget ska slutredovisas . Utredningen har hållit sig informerad om försöksverksamheten genom att regelbundet delta på den nationella samordningsgruppens möten och vara med när verksamheten har presenterat sig i olika sammanhang . Utredningen har också tagit del av de underlag som ligger till grund för verksamheten. 1.3Några benämningar i betänkandet I betänkandet omfattar benämningen ”skola” alla skolformer.1 Med ”huvudman inom skolväsendet” avses både kommunala och enskilda skolhuvudmän. Med ”lärare” avses alla lärare i skolväsendet, inklusive förskollärare. I de fall benämningen avser lärare på lärosäten framgår det särskilt. I betänkandet används benämningarna ”skolans verksamma” och ”professionen” synonymt. Benämningarna avser i huvudsak lärare och förskollärare, men även andra yrkesgrupper inom skolan och förskolan kan ingå. Benämningarna ”lärosäten” och ”universitet och högskolor” används synonymt i betänkandet. Med ”lärarutbildning” avses både lärar- och förskollärarutbildningarna. I utredningens direktiv används benämningen ”praktiknära forskning”. Utredningen har dock valt att i sitt namn använda benämningen ”praktiknära skolforskning” för att precisera kopplingen till verksamhetsområdet. I betänkandet har utredningen valt att använda båda benämningarna samt benämningen ”praktikutvecklande forskning”. 1 Av 1 kap. 1 § skollagen (2010:800) framgår att skolväsendet omfattar skolformerna förskola, förskoleklass, grundskola, grundsärskola, specialskola, sameskola, gymnasieskola, gymnasiesärskola, vuxenutbildning och särskild utbildning för vuxna. I skolväsendet ingår också fritidshem som kompletterar utbildningen i förskoleklassen, , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan och vissa särskilda utbildningsformer. Utredningens uppdrag och arbete Betänkandet inleds med att utredningens uppdrag sätts in i ett större sammanhang (kapitel 2). I kapitlet presenteras också några centrala begrepp (vetenskaplig grund, beprövad erfarenhet, evidens, evidensbaserad praktik och praktiknära forskning) och presenteras närmare. I kapitel 3 beskrivs finansieringen av praktiknära forskning. Utredningen ska enligt uppdraget knyta an till den försöksverk- samhet med praktiknära forskning som startade . Försöksverksamhetens uppdrag, organisation och innehåll beskrivs därför närmare i kapitel 4. Samverkansparterna – lärosäten med lärar- och förskollärarutbildningar, huvudmän inom skolväsendet och aktörer med regionalt utvecklingsansvar – beskrivs i kapitel 5–7. Utredningen har haft i uppdrag att kartlägga den samverkan som finns mellan lärosäten som bedriver lärar- och förskollärarutbildningar och huvudmän inom skolväsendet kring praktiknära forskning. I kapitel 8 beskrivs samverkan, kartläggningsarbetet (gemensamma möten med samverkansparterna) och exempel på strukturer för samverkan redovisas liksom vad som gynnar långsiktig samverkan. Utredningen presenterar sina reflektioner kring praktiknära forskning ur ett processperspektiv i kapitel 9 (formulering av forskningsfrågan, forskningens finansiering, forskningens genomförande, forskningens delning och spridning, forskningens användning). Modeller om användning av praktiknära forskning till förbättring och utveckling presenteras i kapitel 10. Praktiknära forskning är behovsmotiverad forskning. Användningen av resultaten är därför viktig – de ska både leda till en positiv effekt på elevers lärande och måluppfyllelse och driva förbättring inom skolan och lärarutbildningen. Två modeller presenteras i kapitlet: Förbättringsloopen och Tre samverkande delar i ett sammanhållet lärandesystem (systematiskt kvalitetsarbete, praktikutvecklande forskning och förbättringsarbete). I kapitel 11 redovisar utredningen sina slutsatser och rekommendationer till lärosäten, huvudmän inom skolväsendet och regeringen. Konsekvensbeskrivningarna finns i kapitel 12. Därefter följer referenser och bilagorna. 2En utbildning på vetenskaplig grund förpliktigar 2.1Hela det svenska utbildningssystemet ska vila på vetenskaplig grund Av högskolelagen (1992:1434) framgår att utbildningen i högskolan ska vila på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet (1 kap. 2 § högskolelagen). skollag (2010:800) infördes en ny bestämmelse om att även utbildningen i skolväsendet ska vila på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet (1 kap. 5 §). Det betyder att vilar hela utbildningssystemet i –från förskolan till vuxenutbildningen och den högre utbildningen –på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet. Det ställer stora krav på en av landets största offentliga verksamheter och är en viktig förutsättning för att uppnå ett hållbart samhälle. Ur ett internationellt perspektiv är denna lagstiftning i sig unik och utgör en grundpelare för ett samhälle där det livslånga lärandet ger förutsättningar för att möta samhällsförändringar. Det sätter ett tydligt fokus på forskningens betydelse inom hela det svenska utbildningssystemet och kan förstås som att det svenska utbildningssystemet, från förskolan till vuxenutbildningen och den högre utbildningen, ska utvecklas genom tillämpningen av relevanta forskningsresultat och beprövad erfarenhet. Detta ställer stora krav på de förutsättningar som ges alla nivåer i ett sammanhållet svenskt utbildningssystem för att leda lärande på vetenskaplig grund. En utbildning på vetenskaplig grund förpliktigar 2.2En skola på vetenskaplig grund är ett gemensamt ansvar