sou · H6B358 · 2018-06-29 00:00:00 — –tydligt utvecklingsperspektiv genom t.ex. lokala arbetsmarkna- der, dvs, funktionalitet före administrativa gränser –breddad kompetens hos beslutsfattare, Förslag till en en utökad och bättre samordning –incitament för ett effektivt utnyttjande av befintliga medel och återinvestering i trafiken, vilket förhoppningsvis ger bättre trafik till lägre kostnad. Utredningen kan vidare konstatera att det finns vissa framgångsfak- torer för en hög grad av samordning, varav ett relativt stort resande- underlag redan har nämnts. Vidare bör man inte underskatta en ut- talad vilja och ett politiskt engagemang för att kunna driva frågorna med uthållighet. Slutligen bedömer utredningen att en förtroendefull dialog mellan den regionala kollektivtrafikmyndigheten och kommu- nerna kan vara av avgörande betydelse för att kunna åstadkomma en samordning som varar . I kraft att sin storlek och sitt uppdrag bedömer utredningen att den regionala kollektivtrafikmyndigheten har förutsättningar för att naturligt kunna driva utvecklingen framåt genom att skapa en förtroendefull dialog med övriga huvudmän och andra intressenter i regionen, vilket i förlängningen kan leda till en högre grad av samordning. Förslaget om att tillåta överlämning av uppgifter avseende kommu- nal skolskjuts till den regionala kollektivtrafiken, se avsnitt 11.1.2. Beslut om rätt till skolskjuts, bedömer utredningen kan få stor prak- tisk betydelse, och väsentligt kan öka samordningen, under förut- sättning att det leder till bra lösningar för den enskilda eleven. Den förmodade vinsten består i förbättrad resursanvändning och bättre reseutbud i trafiksvaga områden, främst i lands- eller glesbygd, samt en enhetlig rättstillämpning och gemensamt regelverk. Slutligen vill utredningen också lyfta fram att den demografiska utvecklingen, med en stor ökning av barn och unga samt äldre över 80år, kommer att få genomslag på hela välfärdsområdet. Det innebär att kostnaderna för särskilda persontransporter kan förväntas öka genom att fler personer kommer att beviljas resor. I det perspektivet är samordning en nyckelfaktor för att kunna hantera den förväntade efterfrågeökningen. 17 Frågor om sekretess Enligt 29 kap. 6 § offentlighets- och sekretesslagen gäller sekretess i ärende om tillstånd till färdtjänst eller riksfärdtjänst enligt lagen om färdtjänst och lagen om riksfärdtjänst för uppgift om en enskilds personliga förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider men. Av andra stycket framgår att för uppgift i allmän handling gäller sekre- tessen i högst . Sekretessbestämmelsen har utformats efter förebild av sekretess inom . Presumtionen är att sekretess råder. Sekretessen gäller på samma sätt hos en nämnd som hos en regional kollektivtrafikmyndighet. Av 29 kap. 7 § offentlighets- och sekretesslagen följer att den föreskrivna sekretessen enligt 6 § inte hindrar att uppgift lämnas till en enskild enligt vad som föreskrivs i lagen om färdtjänst och lagen om riksfärdtjänstlagen om färdtjänst. 14 § lagen om färdtjänst och 11 § lagen om riksfärdtjänst stadgar att en tillståndsgivare får lämna ut uppgifter om enskildas personliga förhållanden till en beställningscentral för transporter eller en trafik- utövare, om uppgifterna behövs för att anordna respektive samordna resor. Det innebär således att sekretess inte hindrar att en tillstånds- givare till en beställningscentral och trafikutövare lämnar ut sådana uppgifter som behövs för utförande av transporten i syfte att möjlig- göra att transporten ska kunna genomföras respektive att åstadkomma en bättre samordning av resorna. 1996/97:115 Mer tillgänglig kollektivtrafik, framgår att uppgifterna i sig kan vara så triviala att det står klart att de kan röjas utan att den enskilde lider skada eller men, dvs. att sekretess inte gäller. Därutöver kan det vara fråga om uppgifter som är nödvändiga för att ordna transporten, som det inte är praktiskt möjligt att kräva en sökandes samtycke i varje enskilt fall. Exempel på upp- gifter som avses är mellan vilka platser transporten ska ske, om special- fordon eller annan utrustning krävs, om fordonet måste vara sanerat på något sätt eller inte får ha använts till att transportera exempelvis pälsdjur, om samåkning med andra resenärer är möjlig och om en ledsagare eller en ledarhund måste följa med. Bestämmelserna om sekretess i offentlighets- och sekretesslagen gäller endast myndigheter och annan offentlig verksamhet, vilket framgår av 2 kap. offentlighets- och sekretesslagen. Det innebär att personer inom en enskild verksamhet som får ta del av aktuella upp- gifter faller utanför den krets som är förbjudna att röja eller utnyttja dessa uppgifter. 15 § lagen om färdtjänst och 12 § lagen om riksfärdtjänst stadgar därför att personer som är eller har varit verksamma inom en enskild verksamhet som bedrivs yrkesmässigt och som omfattas av dessa lagar får inte obehörigen röja vad de i verksamheten fått veta om någons personliga förhållanden. Den som bryter mot bestämmelser om sekretess den kan dömas för brott mot tystnadsplikt enligt 20 kap. 3 § . Innebörden av relevanta bestämmelser enligt lagen om färdtjänst och lagen om riksfärdtjänst kommer enligt utredningens förslag att införas i lagen om särskilda persontransporter. Lagen har även utökats med en bestämmelse om att information om resenärens personliga förhållanden ska kunna utbytas mellan två olika beställningscentraler om syftet är att öka samordningen I 23 kap. 2 § offentlighets- och sekretesslagen finns bestämmelser om sekretess i förskoleklass och skolan beträffande uppgifter om en enskilds personliga förhållanden inom elevhälsan och särskild elev- stödjande verksamhet i övrigt. Uppgift om en enskilds identitet, adress och dylikt kan alltid omfattas av sekretess i skolan om det av särskild anledning kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne lider men om uppgiften röjs. Det finns däremot ingen speciell sekretess som gäller i ärenden om skolskjuts. Uppgifter i dessa ärenden är därför normalt offentliga. Uppgift om hälsa kan dock enligt 21 kap. 1 § offentlighets- och sekretesslagen omfattas av sekr- etess i skolskjutsärenden om det måste antas att den enskilde eller närstående till denne kommer att lida betydande men om uppgiften röjs. Sekretessen gäller dock inte om uppgiften tas in i ett beslut om Av 21 kap. 3 § följer att sekretess kan också gälla i ärende om skolskjuts för uppgift om en enskilds bostadsadress med mera om det av särskild anledning kan antas att eleven eller någon när- stående till denne kan komma att utsättas för hot eller våld eller lida annat allvarligt men om uppgiften röjs. 17.2Utredningens överväganden och förslag Utredningens förslag: Sekretesskyddet i 29 kap. 6 § offentlig- hets- och sekretesslagen (2009:400) utökas till att avse samtliga särskilda persontransporter, dvs. även sjukresor och skolskjuts. Det utökade sekretesskyddet medför också att motsvarande ändringar behöver göras i 29 kap. 7 § offentlighets- och sekretess- lagen (2009:400) i syfte att kunna överlämna uppgifter till en en- skild. I lagen om särskilda persontransporter införs det bestämmel- ser som möjliggör att uppgifter om personliga förhållanden får lämnas över till beställningscentral eller trafikutövare, i syfte att kunna anordna eller samordna särskilda persontransporter samt att tystnadsplikt råder för personer i dessa verksamheter. råder redan sekretess i tillståndsärenden avseende färdtjänst och riksfärdtjänst. Den nuvarande ordningen innebär så- ledes att sjukresor samt skolskjuts faller utanför bestämmelser om sekretess. Genom utredningens förslag kommer samtliga transport- former inom ramen för särskilda persontransporter regleras i en ramlag som bl.a. innehåller krav på samordning mellan dessa. I SOU 2011:58 Skolans dokument – insyn och sekretess, gjordes bedömningen att även om det förekommer uppgifter om personliga förhållanden av känsligare slag för bl.a. skolskjuts, var omfattningen inte så stor att det motiverade en utökad sekretess. Den allmänna sekretessbestämmelse som kan aktualiseras inom ramen för skol- verksamhet innehåller ett rakt skaderekvisit, vilket innebär att offent- lighet uppställs som huvudregel. Sekretessbestämmelsen om färdtjänst och riksfärdtjänst innehåller däremot ett omvänt skaderekvisit, dvs. en presumtion för sekretess, vilket innebär att sekretessen gäller om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan risk för skada eller men. Det omvända skaderekvisitet ger således ett starkare sekretesskydd. Samordningen kommer rimligen att öka med utredningens för- slag och hänsyn behöver därmed tas till resenärernas personliga förhållanden för att kunna optimera samordning genom t.ex. sling- läggning och samåkning. Om olika resenärsgrupper åker tillsammans, bedömer utredningen att det är rimligt att sekretesskyddet utökas till att även avse sjukresor samt särskilt anordnad skolskjuts. Med särskilt anordnad skolskjuts avses skolskjuts som inte företas i kollektiv- trafiken utan med taxi eller annat fordon. Genom förslaget tillför- säkras resenärerna, oavsett vilken typ av resa de företar, samma sekretesskydd. Eftersom färdtjänst och riksfärdtjänst omfattas av ett starkare sekretesskydd än den sekretess som gäller inom skolan ser utredningen därför att den rimliga lösningen är att sekretesskyddet för särskilt anordnad skolskjuts och sjukresor blir lika starkt som för färdtjänst och riksfärdtjänst. Utredningen bedömer också att sådana uppgifter om en enskild resenärs personliga förhållanden som kan bli föremål för överläm- ning till beställningscentral eller trafikutövare behöver utvidgas i förhållande till de exempel som anges i tidigare förarbeten, se ovan. Det gäller t.ex. uppgifter som kan ha betydelse för chaufförens säkerhet och därmed även för trafiksäkerheten, såsom att resenären kan bli utåtagerande eller orolig i vissa situationer. Det kan också handla om uppgifter som är kopplade till resenärens mående och att speciella omständigheter behöver råda under transporten för att den ska kunna genomföras på ett ändamålsenligt sätt utifrån resenärens specifika förutsättningar. I det sammanhanget vill utredningen sär- skilt uppmärksamma frågan om hur samtycke till registrering av sådana uppgifter ska lämnas för personer vars funktionsnedsättning omöjliggör att samtycket lämnas på traditionellt vis. Här kan beställ- ningscentralen eller trafikutövaren behöva ta fram ett dokumenterat ställningstagande om hur man går till väga i dessa situationer. Som en följd av resonemanget ovan föreslår utredningen också en komplettering av den sekretessbrytande bestämmelsen i 29 kap. 7 § offentlighets- och sekretesslagen till att omfatta inte bara färdtjänst och riksfärdtjänst utan också sjukresor och särskilt anordnad skol- skjuts. 18Behov av kompletterande nationell statistik Enligt utredningens direktiv saknas det regelbunden uppfölj- ning och statistikunderlag för utveckling av utbud, kvalitet och kost- nader för de särskilda persontransporterna. till den befintliga statistiken ser det olika ut för respektive transportform. Trafikanalys samlar in, sammanställer och publicerar officiell statistik av- seende färdtjänst och riksfärdtjänst. Statistiken avser information om antal tillstånd, tillståndsinnehavarnas ålder, antal resor såväl totalt som per kön och andel tillståndshavare som faktiskt nyttjade sitt tillstånd. () samlar in uppgifter om bl.a. kommunernas kostnad för färdtjänst, riksfärdtjänst och skolskjuts genom räkenskapssammandrag för kommuner och landsting. –2009 samlade SKL in uppgifter om sjukresor, men därefter finns det inte någon sammanhållen statistik att tillgå. SKL har gjort en skolskjutsenkät, se avsnitt 11.1.1. Skol- skjuts och elevresor, men har det inte funnit någon samlad statistik avseende resande och antal skolskjutsberättigade elever , vilken avsåg /2005. tillhandahåller årlig statistik om kostnader för skolskjuts. Dessa ingår i räkenskapssam- mandraget. Enligt förordningen (2001:100) om officiell statistik är Trafikanalys statistikansvarig myndighet inom ämnesområdet Kollektivtrafik och samhällsbetalda resor. Trafikanalys beslutar självständigt om statisti- kens innehåll och omfattning inom respektive statistikområde, om Behov av kompletterande nationell statistik inte annat följer av beslut av regeringen. Uppgifter om ekonomisk statistik faller utanför Trafikanalys mandat. SCB har ett omfattande mandat enligt lagen och förordningen om officiell statistik, som bl.a. omfattar ekonomisk statistik som produktionskostnader. SCB ger också ut ett stort antal föreskrifter, varav föreskrifter (SCB-FS 2017:17) om uppgifter till statistik om kommunernas, landstingens samt kom- munalförbundens årliga bokslut, Räkenskapssammandraget; är mest relevant i detta sammanhang. Genom räkenskapssammandraget (RS) samlas in ekono- misk statistik ur kommunernas och landstingens bokslut. Huvud- syftet med undersökningen är att utgöra grund för beräkning av kommunsektorns del av nationalräkenskaperna. Men under har intresset vuxit för att genom statistik och nyckeltal jämföra kostnadseffektiviteten mellan verksamheter i olika kommu- ner. RS har en mycket stor grundläggande betydelse för en rad till- lämpningar på , nationell, internationell nivå.1 Enligt 1 § förordningen (2016:822) om instruktion för ansvarar myndigheten för att utveckla, framställa och sprida officiell statistik och annan statlig statistik samt för att sam- ordna systemet för den officiella statistiken. 18.2Utredningens överväganden och förslag Utredningens förslag: Regeringen bör ge Trafikanalys i uppdrag att i samråd med och andra relevanta aktörer utreda förutsättningarna för framtagande av komplette- rande nationell statistik för särskilda persontransporter avseende utbud, kvalitet, kostnader och resande. Det bör övervägas om Trafikanalys ska ges rätt att kunna begära ut uppgifter från redovisnings- och beställningscentraler i enlighet med lagen om redovisningscentraler för taxitrafik. Med beaktande av att redovisnings- och beställningscentralerna inte omfattas av krav på utlämnande av uppgifter till annat än skattekontroll, behövs stöd i lag för annan användning. Dessutom behöver det utredas 1SCB, Per , . Behov av kompletterande nationell statistik ytterligare vilka andra förändringar i regelverken som är nödvändiga för att möjliggöra att uppgifterna används för statistik- och uppfölj- ningsändamål, t.ex. av sekretesshänsyn. Utredningen kan konstatera att tillgång till nationell statistik inom särskilda persontransporter finns tillgänglig i varierande grad. Möjligheten att på nationell nivå följa utvecklingen inom området är därför begränsad. Bristen på tillgång till nationell statistik är bekymmersam utifrån ett kvalitets- och uppföljningsperspektiv. I praktiken leder bristen på statistik till att information om hur man kan effektivisera ekonomi varken kommer beslutsfattare eller medborgare till del. Statistiskt underlag är ett incitament för att förbättra verksamheten och ger också ett bättre beslutsunderlag för politiken. Särskilda persontrans- porter omfattar ett stort antal transporter och ökande kostnader, vilket i sig tillsammans med den demografiska utvecklingen moti- verar en ändamålsenlig utvärdering och uppföljning i det systema- tiska kvalitetsarbetet, se kapitel 14, Systematiskt kvalitetsarbete – ett verktyg för att uppnå likvärdighet och god kvalitet. Genom en samlad statistik skapas förutsättningar för en helhets- syn över kostnadsbilden och övriga relevanta parametrar. Statistiken kan såsom nämnts utgöra underlag för en verksamhetseffektivi- sering men också öka kvaliteten genom att resurser kan omfördelas till delar av verksamheten där de gör mest nytta. Att förbättra det statistiska underlaget kan därmed skapa förutsättningar för huvud- männen att analysera sin verksamhet, lära av varandra, förbättra kvali- teten och effektivisera verksamheten. Förekomsten av nationell statistik synliggör dessutom verksam- heten och kan på medföra att likvärdigheten ökar. Utred- ningen bedömer därför att den nationella statistiken på området behöver kompletteras, eftersom den är viktig både för lokalsamhället utifrån rättviseaspekter och för staten såsom garant för likvärdiga välfärdstjänster. Utredningen gör bedömningen att nyckeltal avseende utbud, kva- litet och kostnader samt även resandet bör framgå av en regelbunden nationell statistisk uppföljning för de särskilda persontransporterna. Här vill utredningen särskilt lyfta fram att graden av samordning är särskilt intressant att följa , såväl i form av samåkning mellan olika transportformer inom särskilda persontransporter, men också den samordning som sker med kollektivtrafiken. Behov av kompletterande nationell statistik Att utveckla en ny statistikprodukt kräver ett omfattande och systematiskt arbete som är tänkt att hålla . Först måste ändamålet och användarnas informationsbehov fastställas. Sedan finns det oftast flera möjliga sätt att tillgodose dessa behov på, alla med sina för- och nackdelar och tillhörande kostnader. En avvägning måste därför göras för varje sätt att lösa uppgiften på, mellan kost- naden – inte minst uppgiftslämnarbördan – och den erhållna nyttan. Slutligen ska den mest kostnadseffektiva lösningen väljas, som i till- räcklig omfattning tillgodoser ändamålet. Mot den bakgrunden finner utredningen att Trafikanalys, i samråd med och andra för uppdraget relevanta aktörer, bör få i uppdrag att utreda förutsättningarna för framtagande av kompletterande nationell stati- stik för särskilda persontransporter avseende utbud, kvalitet, kostna- der och resande. Uppgifter från redovisnings- och beställningscentraler för statistik- och uppföljningsändamål 2017/18:239 föreslås lagen om redovisningscentraler för taxitrafik från omfatta även beställningscen- traler. Enligt förslaget ska även beställningscentralerna samla in, lagra och på begäran lämna ut uppgifter till för skattekontroll av innehavare av taxitrafiktillstånd och taxiförare. Insamlingen kan ske via uppgifter som kommer till beställningscentralen från beställare av taxitjänster, genom uppgifter som beställningscentralen skapar och genom uppgifter som härrör från särskild utrustning för taxifordon.2 Förslaget ger också regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer rätt att meddela närmare föreskrifter om vilka uppgifter som ska samlas in och lagras av en beställningscentral samt på vilket sätt dessa ska samlas in.3 De data som lagras i redovisningscentralerna är bl.a. antal körpass, körsträckor med och utan taxameter påslagen, ersättningar samt stilla- stående fordon. Motsvarande uppgifter föreslås samlas in av de till- ståndspliktiga beställningscentralerna. Samtliga dessa uppgifter är av intresse för statistikändamål. Utöver uppgifter för skattekontroll lagras dessutom data i beställningscentralerna om t.ex. förseningar 2017/18:239 En ny kategori av taxitrafik, s. 36. 3Ibid, s. 39. Behov av kompletterande nationell statistik och inställda körningar, som är intressanta för uppföljning av kvali- teten i utförandet av t.ex. färdtjänst. Myndigheten för delaktighet har föreslagit försenade och uteblivna körningar som kvalitetsindi- katorer i uppföljningen av funktionshinderpolitiken, men denna typ av data behandlas inte i propositionen om ny typ av taxitrafik eller i lagen om redovisningscentraler och behöver därmed utredas ytter- ligare.4 Om uppgifter om kvalitet och resande kan tillgängliggöras via beställningscentralerna, lättar uppgiftslämnarbördan för huvud- männen. Utredningen bedömer att Trafikanalys rätt att få ut uppgifter från redovisnings- och beställningscentraler bör övervägas närmare. Med beaktande av att redovisnings- och beställningscentralerna i dags- läget inte omfattas av krav på utlämnande av uppgifter till annat än skattekontroll, behövs stöd i lag för annan användning. Dessutom behöver det utredas ytterligare vilka andra förändringar i regelverken som är nödvändiga för att möjliggöra att uppgifterna används för statistik- och uppföljningsändamål, t.ex. av sekretesshänsyn. För upp- följning av kvaliteten avseende särskilda persontransporter behöver det utredas vilka underlag om vilka uppgifter som är mest relevanta, och hur beställningscentralerna och ytterst även leverantörerna av planer- ings- och beställningssystemen ska kunna tillhandahålla dem på ett samlat och likvärdigt sätt. Eftersom frågan är komplex och ytterligare utredningsbehov har identifierats, väljer utredningen att inte lägga fram några förslag till författningsändringar i den här delen. 4Myndigheten för delaktighet, En funktionshinderspolitik för ett jämlikt och hållbart samhälle, serie A 2016:13, s. 89. 19Kollektivtrafikens användbarhet för personer med funktionsnedsättning Utredningen delar intresseorganisationernas slutsatser, se kapitel 20, Samråd med resenärsorganisationer, att en ambition om en över- flyttning från särskilt anordnade transporter till kollektivtrafik där så är möjligt, utifrån individens förutsättningar och kollektivtrafikens beskaffenhet, förutsätter att resekedjan fungerar fullt ut. Att rese- momentet avstigning får ett index på 13 av 100 i Trafikanalys mätning Kollektivtrafikens användbarhet för personer med funktionsnedsätt- ning, indikerar att det finns ett glapp mellan statistiken avseende till- gänglighetsanpassade fordon och den faktiska funktionaliteten. För att åstadkomma en fullgod tillgänglighet är det inte tillräck- ligt att framföra ett tillgänglighetsanpassat fordon, föraren måste också använda fordonet på ett sådant sätt att t.ex. avstigning möjlig- görs. Därtill behöver infrastrukturen vara så beskaffad att funktio- naliteten inte blir lidande (genom t.ex. bristfällig snöröjning). Att den potentiella överflyttningen kan fördröjas av trasiga hissar, illa fun- gerande ramper och bussar som stannar för långt från trottoaren är inte enbart ett verkligt hinder för den enskilde resenären som be- finner sig i den faktiska situationen. Dessa brister utgör dessutom psykologiska hinder genom att skapa en generell osäkerhet och otrygghet. Om det från resenärens perspektiv råder tveksamhet huru- vida det över huvud taget finns förutsättningar för att genomföra en resa i kollektivtrafiken är det naturligt att ta det säkra före det osäkra och därmed åka färdtjänst utförd med särskilt anordnad transport i den mån det beviljas i stället för att nyttja kollektivtrafiken. Kollektivtrafikens användbarhet för personer med funktionsnedsättning Även om det inte är möjligt att garantera att brister som ovan inte uppstår , är utredningens uppfattning att det i sådana situationer är nödvändigt med tydlig information för att möjliggöra reella valmöjligheter för resenären. Det kan t.ex. handla om alterna- tiva färdsätt och alternativa färdvägar. En ändamålsenligt utformad reseplanerare, med parametrar som omfattar brister såsom hissar ur funktion kan antas ha en stor betydelse. Vissa huvudmän erbjuder även reseträning i kollektivtrafiken för personer med funktions- nedsättning, vilket i förlängningen kan minska känslan av otrygghet och osäkerhet och som gör resenären mer att hantera eventu- ella brister i resekedjan. 19.2Utredningens överväganden och förslag Utredningens förslag: Trafikanalys bör få ett uppdrag av reger- ingen att utvärdera och utveckla undersökningen Mätning av kollek- tivtrafikens användbarhet för personer med funktionsnedsätt- ning. Härigenom kan erfarenheterna från tidigare mätningar tas tillvara, och mer statistiska och kostnadseffektiva metoder ut- vecklas och användas. I uppdraget bör även ingå att genomföra en pilotinsamling för att kunna bedöma möjligheten att genomföra undersökningen i större skala. En ökad överflyttning till kollektivtrafik förutsätter en fungerande resekedja och en ändamålsenlig tillgänglighetsanpassning på individ- nivå.