ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H512591 · 2018-01-31 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:591 av (C) bristande sjöräddningskapacitet har frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen tänker vidta för att ska få en sjöräddningstjänst som kan fungera dygnet runt, såväl i fint som i dåligt väder, och som medborgarna kan känna sig trygga med. är ansvarig myndighet för sjö- och flygräddning inom svenskt ansvarsområde enligt lagen om skydd mot olyckor och förordningen om skydd mot olyckor. Det är viktigt att ha i åtanke att utformningen av den svenska sjö- och flygräddningen bygger på ett system med samverkan mellan nationella aktörer såsom , , och samt med andra länders räddningstjänster. När det gäller förmågan att flyga i dåligt väder vill jag betona att det alltid är befälhavaren på helikoptern som självständigt fattar beslut om helikoptern ska flyga eller inte. Transportstyrelsen har också regler vid vilka siktförhållanden flygning får bedrivas. Jag vill också påpeka att de rapporteringar som frågeställaren syftar på där räddningshelikoptrar inte kunnat lyfta på grund av dåligt väder så gjorde även andra helikopterverksamheter samma bedömningar med hänsyn till väderförhållandena. Det är som har ansvaret för att säkerställa att sjö- och flygräddningen fungerar. Som säkert vet har såsom arbetsgivare under förhandlat med personalföreträdare om ett nytt arbetstidsavtal för den operativa personalen inom räddningshelikopterverksamheten. Störningarna i verksamheten beror framför allt på personalbrist. Jag har blivit informerad om att arbetar intensivt med berörda parter för att komma fram till en lösning som alla involverade är tillfreds med och som skulle kunna skapa förutsättningar till en långsiktig personalförsörjning.
frs · H512592 · 2018-01-31 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:592 av (M) Sjukdom orsakad av sexuella trakasserier har frågat mig om jag avser att vidta nya åtgärder för att minimera antalet arbetsrelaterade sjukdomar, och hur skulle dessa åtgärder i sådana fall utformas. Regeringens utgångspunkt är att ingen ska riskera att dö, skadas eller bli sjuk på grund av sitt arbete. Ingen arbetstagare ska behöva utstå en arbetsmiljö där kränkningar i form av sexuella trakasserier förekommer. På arbetsmiljöområdet finns redan många verktyg som kan användas för att möjliggöra en förändring. Lagstiftning finns på plats och mer resurser har tillförts. Enligt arbetsmiljöregelverket har arbetsgivaren en skyldighet att vidta åtgärder för att motverka förhållanden i arbetsmiljön som kan ge upphov till kränkande handlingar. Kränkande särbehandling är ett av områdena som står i fokus i nya föreskrifter om organisatorisk och social arbetsmiljö som även omfattar sexuella trakasserier och olika former av diskriminering. Föreskrifterna tydliggör arbetsgivarens ansvar att vidta åtgärder och innebär ett stort steg framåt och nya möjligheter i arbetsmiljöarbetet. har påbörjat en nationell inspektionsinsats som kommer att pågå under mellan 2017–2019. Projektet ska bidra till att en högre andel av landets arbetsgivare bedriver ett systematiskt arbetsmiljöarbete och att man arbetar mer offensivt med de organisatoriska och sociala arbetsmiljöfrågorna. Diskriminering i form av sexuella trakasserier är förbjudet enligt diskrimineringslagen och sexuella ofredanden är kriminella handlingar som är straffbelagda enligt oavsett var brottet fysiskt begås. Regeringen har också beslutat om vissa ändringar av instruktion, som har trätt i kraft . Av instruktionen framgår nu uttryckligen att myndigheten ska bedriva verksamheten så att den främjar mångfald och jämställdhet och en arbetsmiljö fri från kränkande särbehandling. Jag följer frågan noga och utesluter inte att ytterligare åtgärder behövs .
frs · H512593 · 2018-01-31 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:593 och 2017/18:610 av (M) Nyanländas integration och Effektivare integration har frågat mig hur jag avser att förbättra integrationen av nyanlända i och om jag avser att ta initiativ till några reformer för att motverka jobbklyftan mellan inrikes och utrikes födda. Svensk arbetsmarknad utvecklas fortsatt starkt. Sedan regeringen tillträdde är det mer än 250 000 fler som är i jobb. Två tredjedelar av sysselsättningsökningen har skett bland utrikes födda. Ny statistik från visar att det går allt snabbare för nyanlända att komma i arbete. För nyanlända som kom till en kommun har det tagit innan hälften har jobb. ser vi att tiden till arbete minskar. Av de som kom till en kommun hade nästan hälften jobb . Om utvecklingen fortsätter på samma positiva sätt bör tiden från mottagning till arbete kunna fortsätta kortas. Ett nytt regelverk för nyanländas etablering i arbets- och samhällslivet trädde ikraft . Det nya regelverket stärker Arbetsförmedlingens möjligheter att ge rätt insatser utifrån individens behov som kraven på individen tydliggörs. Regeringen gör stora satsningar på utbildning och infördes också en utbildningsplikt för nyanlända. Möjligheten till en subventionerad anställning utgör en viktig väg till jobb för grupper som står långt ifrån arbetsmarknaden. Regeringen reformerar systemet för de subventionerade anställningarna. Ett flertal anställningsstöd slås samman till ett enhetligt mer kraftfullt stöd – introduktionsjobb. Extratjänsterna och moderna beredskapsjobb är vägar in på arbetsmarknaden för nyanlända och långtidsarbetslösa, liksom snabbspåren för nyanlända som har kompetens inom vissa bristyrken. Arbetsförmedlingen tar nu fram lokala spår till jobb i samarbete med kommunerna. Regeringen har också avskaffat vårdnadsbidraget och begränsat föräldraförsäkringen för personer som kommer till med barn äldre än . Arbetsmarknadens parter är centrala aktörer för att grupper som står långt ifrån arbetsmarknaden ska komma i arbete. De har spelat en avgörande roll för snabbspåren för nyanlända. Regeringen välkomnar att fack och arbetsgivarorganisationer nu har träffat en principöverenskommelse om så kallade etableringsanställningar i syfte att göra det lättare för bland annat nyanlända att komma in på arbetsmarknaden. Regeringen har inlett en dialog med parterna.
frs · H512594 · 2018-01-31 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:594 av (M) Stiftelsen har frågat mig om jag tillgodosett synpunkter genom att säkerställa att Försvarsmakten inte använder anslagsmedel till otillåtet verksamhetsstöd till stiftelsen och genom att Försvarsdepartementet inte företräds av någon vars lämplighet kan ifrågasättas vid myndighetsdialogen med Försvarsmakten rörande relationen till MHS-Bostäder. Försvarsdepartementet tar noggrant del av revisionsrapporter rörande försvarsmyndigheterna. Jag kan konstatera att iakttagelser rörande Försvarsmaktens relation till stiftelsen inte återkommit efter den revisionsrapport som refererar till. arbetar systematiskt med de synpunkter lämnar i olika granskningsärenden. I finns rutiner för att följa upp vad anfört i sina betänkanden. Expeditions- och rättscheferna får en genomgång av Statsrådsberedningen och tillser att detta vid behov uppmärksammas i respektive departement. Försvarsdepartementet har rutiner för att se till att departementet inte företräds av personal där jävssituationer anses föreligga.
frs · H512595 · 2018-01-29 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:595 av Nooshi Dadgostar (V) Utförsäljning av allmännyttiga hyresrätter Nooshi Dadgostar har frågat mig vilka initiativ jag tänker ta för att minska utförsäljningen av allmännyttan och därigenom stärka och utveckla allmännyttans ställning. Kommunerna har bostadsförsörjningsansvaret och det är viktigt att kommunerna bedriver en ändamålsenlig planering för bostadsförsörjningen. I många kommuner är allmännyttiga bostadsbolag ett viktigt verktyg i arbetet. Kommunerna arbetar utifrån olika lokala förutsättningar och omständigheter och frågor om försäljningar av det allmännyttiga beståndet är en angelägenhet. Enligt lagen om allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag (allbolagen), som gäller , ska sådana företag bedriva verksamheten enligt affärsmässiga principer, men ska med den begränsningen i allmännyttigt syfte huvudsakligen förvalta fastigheter i vilka bostadslägenheter upplåts med hyresrätt, främja bostadsförsörjningen i den eller de kommuner som är ägare till bolaget samt erbjuda hyresgästerna möjlighet till boendeinflytande och inflytande i bolaget. I det övergripande allmännyttiga syftet ingår exempelvis att tillgodose olika bostadsbehov, dvs. inte enbart för grupper med särskilda behov eller som av olika skäl har en svag ställning på bostadsmarknaden, utan även att tillhandahålla ett varierat bostadsutbud av god kvalitet som kan attrahera olika hyresgäster. Hur kommunen och dess bostadsföretag arbetar med dessa frågor är helt beroende på de lokala förutsättningarna och de lokala behoven. Ett kommunalt bostadsföretag är ett mycket viktigt verktyg för kommunen och det är kommunen som genom ägardirektiv och den valda styrelsen kan och ska styra sitt bostadsföretag så det långsiktigt bidrar till bostadsförsörjningsbehoven. Det är viktigt att kommunerna är aktiva i sitt arbete med bostadsförsörjningsfrågor. Därför har regeringen bland annat tillsatt en utredning för att se över hur planering för bostäder kan stärkas ytterligare. Kommunerna behöver ha en sammanhängande bild av behoven i såväl kommunen som regionen, annars finns en risk att nödvändiga åtgärder inte kommer till stånd. Jag vill understryka att allmännyttan har en mycket viktig roll att spela på svensk bostadsmarknad, särskilt nu när vi behöver få fler bostäder till rimliga kostnader. En aktiv politik i kommunerna, exempelvis tydliga ägardirektiv och uppdrag till bolagen att utveckla allmännyttan, är viktigt för allmännyttans ställning. Den ovan refererade utredningen ska redovisa och jag vill inte föregå dess slutsatser.
frs · H512597 · 2018-01-31 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:597 av (M) Familjeklassificering av narkotika har frågat mig om jag och regeringen avser att fullfölja tillkännagivande om att införa familjeklassning av narkotika. Narkotikapolitiken bygger på en strategi där tillgångsbegränsning och efterfrågeminskning är likvärdiga beståndsdelar och fokuserar på förebyggande arbete, vård och behandling, sociala insatser samt insatser för att förbättra hälsan hos personer med riskbruk, skadligt bruk eller beroende. En samlad nationell strategi, ANDT-strategin, för alkohol, narkotika, dopning och tobak anger inriktningen för arbetet. Det övergripande målet för den svenska ANDT-politiken är ”Ett samhälle fritt från narkotika och dopning, minskade medicinska och sociala skador orsakade av alkohol och ett minskat tobaksbruk”. Det tillkännagivande som lämnat uppmanar inte regeringen att införa familjeklassning utan att regeringen ska utreda problemet med nätdroger brett och se över frågan om generisk klassning/familjeklassning av narkotika men också överväga andra åtgärder. Regeringen har tillsatt en utredare för att göra en bred översyn av problemet med nya psykoaktiva substanser med direktiv om att bl.a. analysera möjligheterna att klassificera substanser som narkotika eller hälsofarliga varor i grupper i stället för som klassificera varje substans enskilt. Utredaren har lämnat sitt betänkande Utredningen om nätdroger (SOU 2016:93). Utredningen konstaterar att det inte är möjligt att konstruera kemiska grundstrukturer som, oavsett den kemiska sammansättningen i övrigt, med säkerhet uppfyller dagens kriterier för klassificering som narkotika eller hälsofarliga varor (t.ex. att de har euforiserande effekter). Utredningen anser att övervägande skäl talar emot att införa generiska definitioner. Utredningen bedömer att regleringen av narkotika och hälsofarliga varor inte heller bör ske genom verkansbaserade (substanser med särskilda psykoaktiva effekter) eller analoga (substanser som liknar en redan narkotikaklassad vara vad gäller struktur och psykoaktiva effekt) definitioner, eftersom inte heller sådana regleringar uppnår en tillräckligt hög grad av rättssäkerhet. För att utgöra narkotika eller en hälsofarlig vara måste en substans som omfattas av en generisk definition också konstateras ha vissa egenskaper. Sådana bedömningar är komplicerade och inte alltid entydiga ens bland dem som är sakkunniga inom kemi och farmakologi. Möjligheten att i förväg avgöra om en substans är tillåten eller otillåten skulle därför starkt begränsas med generiska definitioner.
frs · H512598 · 2018-01-31 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:598 av (M) Platsbanken har frågat mig om jag avser att ålägga Arbetsförmedlingen att kartlägga huruvida Platsbanken och innovationsprojektet leder till fler jobb. Arbetsförmedlingens Platsbanken är den dominerade jobbsajten för personer som söker arbete i . var det 4,3 miljoner besök i genomsnitt på . Platsbanken finns också som app, den hade 339 000 användare . En av Arbetsförmedlingens huvuduppgifter är att fungera som effektiv informationskanal mellan arbetssökande och arbetsgivare och därmed bidra till en effektiv matchning på arbetsmarknaden. En offentlig arbetsförmedling kan öka effektiviteten i matchningen genom att centralisera, och koordinera information och sökvägar för arbetssökande och arbetsgivare. Det är viktigt att Platsbanken och andra digitala verktyg fortsätter att utvecklas. Exempelvis har myndigheten infört en ny matchningsmotor på Arbetsförmedlingens webbplats. Den nya tjänsten ersätter en enklare sökmotor med ett system för tvåvägsmatchning som matchar mot kompetenser i stället för yrkesklassificeringar. Arbetsförmedlingen arbetar även med att öppna sina databaser och bjuda in aktörer inom jobbmatchning att samarbeta med myndigheten kring bland annat Platsbanken och CV-databasen.
frs · H512599 · 2018-01-31 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:599 av (SD) Ett begränsat klientantal för gode män och förvaltare har frågat mig om regeringen har för avsikt att införa ett nationellt maximalt antal klienter per ställföreträdare. Lagstiftningen ställer tydliga och höga krav på vem som får vara god man eller förvaltare. trädde ny lagstiftning i kraft som skärpte den kontroll som överförmyndaren ska göra av tilltänkta gode män och förvaltare. Överförmyndaren ska göra en aktiv efterforskning vid lämplighetsbedömningen. I detta sammanhang är det givetvis viktigt att överförmyndaren ser till att inte någon utses att ha fler uppdrag än vad han eller hon klarar av. Att en sådan kontroll görs är också något som understryks i förarbetena till den nya lagstiftningen. För att säkerställa enskildas rättssäkerhet är det av avgörande betydelse att det sker en ordentlig kontroll av att den tilltänkte ställföreträdaren uppfyller lagens krav och att kontrollen följs upp av tillsyn. Som jag har svarat på en fråga av och i en interpellationsdebatt med pågår inom arbete med att överväga vilka åtgärder som kan behöva vidtas för att anpassa och modernisera ordningen med gode män och förvaltare.
frs · H512601 · 2018-01-31 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:601 av (M) Försvarsmaktens insatser mot kriminella gäng har frågat mig om det pågår någon konkret planering från Försvarsdepartementets sida om hur Försvarsmakten och dess resurser kan sättas in mot kriminella gäng i likhet med statsminister uttalande ? Försvarsmakten planerar, övar och utrustar sig för att försvara vid ett väpnat angrepp. Försvarsmakten ska också, under vissa förutsättningar, kunna lämna stöd till civil verksamhet. Detta stöd regleras bl.a. i lagen (2003:778) och förordningen (2003:789) om skydd mot olyckor, förordningen (2002:375) om Försvarsmaktens stöd till civil verksamhet, lagen (2006:343) och förordningen (2006:344) om Försvarsmaktens stöd till polisen vid terrorismbekämpning samt i förordningen (2017:113) om Försvarsmaktens stöd till polisen med helikoptertransporter. Försvarsdepartementet bereder inget uppdrag till Försvarsmakten att lämna stöd utöver vad som följer av ovan redovisade lagar och förordningar.
frs · H512602 · 2018-01-31 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:602 av (M) Användning av Försvarsmaktens resurser mot kriminella gäng har frågat mig om det pågår någon konkret planering från regeringens sida om hur Försvarsmakten och dess resurser kan sättas in mot kriminella gäng i likhet med Statsminister uttalande . Försvarsmakten planerar, övar och utrustar sig för att försvara vid ett väpnat angrepp. Försvarsmakten ska också, under vissa förutsättningar, kunna lämna stöd till civil verksamhet. Detta stöd regleras bl.a. i lagen (2003:778) och förordningen (2003:789) om skydd mot olyckor, förordningen (2002:375) om Försvarsmaktens stöd till civil verksamhet, lagen (2006:343) och förordningen (2006:344) om Försvarsmaktens stöd till polisen vid terrorismbekämpning samt i förordningen (2017:113) om Försvarsmaktens stöd till polisen med helikoptertransporter. bereder inget särskilt uppdrag till Försvarsmakten att lämna stöd utöver vad som följer av ovan redovisade lagar och förordningar.
frs · H512603 · 2018-01-31 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:603 av (M) Rätten att överklaga beslut har frågat mig om jag avser att följa rekommendationerna i betänkandet Rättslig översyn av skogsvårdslagstiftningen (SOU 2017:81) och därmed utvidga rätten att överklaga vissa beslut från samt när regeringen i så fall avser att återkomma till med ett konkret förslag. Jag har svarat på en liknande riksdagsfråga, 2017/18:150, och regeringens inställning har inte ändrats . Beredning av betänkandet Rättslig översyn av skogsvårdslagstiftningen pågår inom . Jag kan därför ännu inte uttala mig om förslagen i betänkandet, det vore att föregripa beredningsprocessen.
frs · H512605 · 2018-01-31 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:605 av (M) Ungdomspåföljder har frågat mig om jag avser att lägga fram förslag om skärpta ungdomspåföljder . Det är viktigt med tidiga insatser för barn och unga som riskerar att hamna i kriminalitet. Det är också viktigt att vi har tydliga och konsekventa ungdomspåföljder som kan bidra till att förebygga och hindra att unga fortsätter begå brott. , som lämnade sitt betänkande 2012, föreslog att det skulle införas nya påföljder för unga. Den borgerliga regeringen vidtog dessvärre inga åtgärder för att gå vidare med förslagen. Sedan utredningens ställningstaganden gjordes har vissa av förutsättningarna för dessa förändrats. Jag gav därför en utredare i uppdrag att överväga och komplettera de bedömningar och förslag som lämnats av om nya påföljdsinslag för unga lagöverträdare. Utredaren redovisade sitt uppdrag i promemorian Nya ungdomspåföljder (Ds 2017:25). I promemorian föreslås två nya påföljder för unga. Förslaget om ungdomsövervakning med åtgärder som gör att unga kan hållas borta från platser med droger och kriminalitet och kvällar tycker jag är särskilt intressant. Påföljden innefattar tydliga inskränkningar i den unges rörelsefrihet, som utgångspunkt i form av s.k. helghemarrest. Till skillnad från förslag föreslås de rörelsebegränsade inslagen i princip alltid kontrolleras med elektronisk övervakning. (SiS) föreslås vara huvudman för påföljden. Promemorian har remissbehandlats. Förslaget om ungdomsövervakning har överlag mottagits väl av remissinstanserna. Några av remissinstanserna ifrågasätter dock valet av huvudman för påföljden och om det inte vore bättre att huvudmannaskapet ankom på Kriminalvården. Frågan om nya ungdomspåföljder är mycket viktig för regeringen och förslagen bereds vidare i högt tempo inom .
frs · H512606 · 2018-01-31 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:606 av (S) Lagförslag i som kan tillåta barnäktenskap har frågat mig vilka initiativ jag tänker ta för att markera att ett irakiskt förslag om ändrad äktenskapslag inte är förenligt med principerna för grundläggande mänskliga rättigheter, inklusive barns och kvinnors rättigheter. Jag delar uppfattning att det aktuella lagförslaget om att ändra äktenskapslagstiftning skulle innebära en allvarlig försämring av flickors och kvinnors mänskliga rättigheter. i har tillsammans med FN, andra EU-medlemsstater och lokala organisationer tagit upp frågan med irakiska företrädare. I dessa samtal har vi uttryckt oro för förslagets eventuella följder och framfört att det strider mot internationella åtaganden. Förslaget har dessutom mötts av omfattande inhemsk kritik, exempelvis fredliga demonstrationer i . tar fortsatt upp förslaget med och framhåller att det skulle innebära en kränkning av barns rättigheter. för en feministisk utrikespolitik och driver konsekvent frågan om alla kvinnors och flickors fulla åtnjutande av de mänskliga rättigheterna i . Situationen för de mänskliga rättigheterna i landet är mycket oroande. om mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer i beskriver ingående de problem och utmaningar som landet står inför, inklusive flickors och kvinnors eftersatta rättigheter. beslutade om en femårig utvecklingsstrategi för om . Utvecklingsstrategin har jämställdhet som ett huvudmål. Svenska insatser syftar till ökad respekt för flickors och kvinnors mänskliga rättigheter samt till ökat deltagande för kvinnor i demokratiska och fredsbyggande processer.
frs · H512607 · 2018-01-31 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:607 Brott mot mänskliga rättigheter i har frågat mig hur prioriterad MR-situationen i är för regeringen, och om arbetet för att påverka den kinesiska regeringen i en positiv riktning. Regeringen fäster mycket stor vikt vid frågor om situationen vad gäller mänskliga rättigheter i . Svenska regeringsföreträdare tar konsekvent upp frågor om situationen vad gäller mänskliga rättigheter när de träffar kinesiska företrädare, exempelvis när statsministern besökte . Under besöket träffade statsministern även i som stöder och inför besöket träffade statsministern representanter från civilsamhällesorganisationer med verksamhet i . Regeringen publicerade 135 landspecifika rapporter om mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer världen över. Att publicera dessa rapporter är en del av arbete med att bidra till öppenhet och transparens i vitala frågor. var ett av de granskade länderna och rapporten bekräftar bilden av att situationen för de medborgerliga och politiska rättigheterna är allvarlig. I rapporten framgår också att inskränkningar vad gäller utbildning, religion och rörelsefrihet etc. är särskilt förekommande i . kommer situationen för de mänskliga rättigheterna i avhandlas inom FN:s universella granskningsmekanismen (UPR), en process där kommer att ge rekommendationer till syftande till att stärka respekten för de mänskliga rättigheterna i landet. En annan viktig plattform är EU. Vi arbetar aktivt för att unionen ska vara tydlig i dialogen med , vilket också slogs fast i som antogs 2016. EU:s och dialog om mänskliga rättigheter är en viktig arena där bland annat frågan om organhandel har lyfts. Den senaste dialogen mellan och om mänskliga rättigheter ägde rum . ser allvarligt på de anklagelser som framförs angående så kallad organhandel i . införde kinesiska myndigheter förbud mot användande av organ från avrättade fångar. Anklagelser om att de nya reglerna kringgås förekommer dock. följer tillsammans med EU-kretsen noga utvecklingen i frågan.