ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H512487 · 2018-01-11 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:487 av (SD) Inhemska adoptioner har frågat mig huruvida jag och regeringen avser att agera för att informera om möjligheten att adoptera bort barnet vid oönskad graviditet. Rätten till vård och hälsa är en mänsklig rättighet. Sexuell och reproduktiv hälsa, där abort är en del, är också en grundläggande rättighet. har kvinnor i haft rätt att själva besluta om abort till och med den artonde graviditetsveckan. För detta har det funnits en stabil och blocköverskridande majoritet i . Oavsett vilka skäl som ligger bakom en kvinnas beslut att genomgå en abort ska hon kunna räkna med ett professionellt bemötande inom hälso- och sjukvården. Som patient ska du alltid bli bemött med respekt och veta att hälso- och sjukvården värnar din integritet. En kvinna som begär abort ska enligt abortlagen (1974:595) erbjudas stödsamtal innan åtgärden utförs. Det främsta syftet med ett sådant samtal är att hjälpa kvinnan att själv fatta beslut om hon ska genomgå abort eller inte (prop. 1994/95:142 s. 39). I ett sådant sammanhang kan det finnas möjlighet att informera om alternativ och t.ex. förmedla kontakt med . Vilken information som ska lämnas och hur måste bero på vilket stöd m.m. som efterfrågas av den enskilda kvinnan. Det är av stor betydelse att kvinnans självbestämmande och integritet respekteras. Mot den bakgrunden riskerar ett införande av obligatorisk information om adoption vid oönskad graviditet att uppfattas som stigmatiserande och kan i praktiken riskera leda till en inskränkning i den svenska aborträtten. Jag avser inte att vidta någon åtgärd i detta avseende.
frs · H512491 · 2018-01-12 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:491 av (M) Trygghet för företagare har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att öka tryggheten för företagare. Den typ av brottslighet som syftar på måste vi ta på stort allvar. Näringsidkare måste kunna bedriva sin verksamhet utan att riskera att utsättas för brott. Regeringen har aviserat en historisk satsning som kommer att medföra kraftfulla resursförstärkningar till . Att det polisiära arbetet stärks och att fler poliser kan bekämpa brottsligheten och öka tryggheten i hela landet är en prioriterad fråga för regeringen. Under de borgerliga regeringsåren gjordes för lite för att öka kameraövervakningen. har antalet kameraövervakade platser ökat. I den utredning om en ny kamerabevakningslag som regeringen mottog föreslås att dagens generella tillståndsplikt för kamerabevakning slopas och att det ska bli lättare att få tillstånd till kamerabevakning för exempelvis brottsbekämpande ändamål. Regeringen avser att lämna förslag till ny lagstiftning . Som ett komplement till arbetet med den nya lagen om kamerabevakning har regeringen också givit en utredare i uppdrag att föreslå ytterligare åtgärder för att brottsbekämpande myndigheter på ett enklare och mer verksamhetsanpassat sätt ska kunna använda kameraövervakning. Utredningen ska även analysera om kameraövervakning av allmänna transportmedel och övervakning på stationer bör förenklas. Utredningen ska redovisas beträffande brottsbekämpande myndigheters kameraövervakning och beträffande allmänna transportmedel och stationer. Det brottsförebyggande och trygghetsskapande arbetet ska förstärkas. Regeringens brottsförebyggande program, Tillsammans mot brott, riktar sig till en bred målgrupp och även när det gäller denna typ av brottslighet är det viktigt att flera aktörer bidrar i det förebyggande arbetet. träffade jag och för att diskutera vilka ytterligare åtgärder som kan vidtas. I sammanhanget är det viktigt att påpeka att också de företagare som till exempel driver butiksverksamhet har ett ansvar för att minska risken att bli utsatta för rån eller stölder, exempelvis genom en säker förvaring av dagskassor och stöldbegärliga varor.
frs · H512493 · 2018-01-10 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:493 av (KD) Skolavslutningar i kyrkan har frågat mig när jag som minister och regeringen avser återkomma till med förslag på lagstiftning i enlighet med det som uttalat så att skolor ska kunna fira skolavslutningar i kyrkan utan att riskera att bryta mot lagar och regler. Skolavslutningar kan ske i kyrkan om de utformas så att tonvikten ligger på traditioner, högtidlighet och den gemensamma samvaron och det inte förekommer några religiösa inslag såsom bön, välsignelse eller tros-bekännelse. (Mer om… Skol- och förskoleverksamhet i kyrkan eller annan religiös lokal, Juridisk vägledning, , 2012). Frågan om hur skolavslutningar i kyrkan kan organiseras är ett av flera exempel som visar på utmaningar när det gäller att dra gränser utifrån nuvarande bestämmelser, t.ex. i frågan om vad som kan anses vara konfessionella inslag. remitterades förslag med innebörden att det, för verk-samhet med offentlig huvudman, ska införas en möjlighet att låta utbildningen innehålla enstaka inslag med konfessionell prägel som syftar till att överföra och utveckla traditioner som är en del av samhällets kulturarv (Vissa skollagsfrågor – Del 2, U2014/05176/S). Flera remissinstanser var kritiska till förslaget, vilket redogjordes för i propositionen En skyldighet att erbjuda lovskola (prop. (2016/17:156). Bl.a. anfördes att det framstår som oklart i vilken utsträckning de traditioner som förslaget tar sikte på inte kan upprätthållas inom ramen för nu gällande lagstiftning. Den föreslagna regleringen ansågs vidare riskera att ge upphov till fler, och i många avseenden svårare, frågeställningar än dagens reglering. Flera remissinstanser framförde även att utgångspunkten måste vara att alla barn och elever ska inkluderas i aktiviteter som anordnas inom ramen för utbildningen. Regeringen avser mot bakgrund av ovanstående ge en utredare i uppdrag att utreda regelverket om konfessionella inslag i skolväsendet.
frs · H512496 · 2018-01-10 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:496 av (M) Återinförandet av den bortre tidsgränsen har frågat mig hur tidsplanen ser ut för mig när det gäller återinförandet av den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen i enlighet med uttalade vilja. Den bortre tidsgränsen infördes av alliansregeringen i syfte att minska sjukfrånvaron. Utfallet visar att åtgärden endast hade en marginell effekt på antalet långa sjukfall, utöver det rent statistiska. den bortre tidsgränsen verkade steg sjukpenningtalet med eller . Jag kan konstatera att sedan borttagandet av tidsgränsen har sjukpenningtalet minskat. räknar med fortsatt nedgång . Nedgången gäller också de långa sjukfallen, detta som antalet nybeviljade sjukersättningar är på en låg nivå. Jag har därför svårt att se några positiva effekter av den bortre tidsgränsen. Den bortre tidsgränsen innebar också att människor utförsäkrades från sjukförsäkringen vid 130 000 tillfällen. Den absoluta majoriteten av dem som utförsäkrades återvände till sjukförsäkringen, vissa för att utförsäkras en andra eller en tredje gång. De gick inte till ordinarie jobb på den svenska arbetsmarknaden av det enkla skälet att människor inte slutar vara sjuka bara för att de kastas ut ur sjukförsäkringen. Människor hamnade också i försörjningsstöd eller tog ut tidig ålderspension i samband med utförsäkringen. Jag ser att vi inte längre har stöd i för det beslut vi fattade om att ta bort den ineffektiva bortre tidsgränsen. Jag kommer att analysera tillkännagivandet och återkomma till i frågan om den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen.
frs · H512497 · 2018-01-02 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:497 av Amineh Kakabaveh (V) Mänskliga rättigheter i Amineh Kakabaveh har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att förmå den iranska regimen att utveckla ett rättssystem som respekterar mänskliga rättigheter och förhindrar att fler drabbas på samma sätt som Ahmadreza Djalali. Situationen för mänskliga rättigheter i är allvarlig. Som Amineh Kakabaveh skriver, finns det omfattande brister i det iranska rättsväsendet, t.ex. i form av summariska rättegångar. Användningen av tortyr och det omfattande tillämpandet av dödsstraff är mycket oroande. Detta tas också upp i UD:s rapport om mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer i som publicerades . Frågor om skyddet av och respekten för mänskliga rättigheter är centrala i relation med . Regeringen fortsätter att ta upp och försöka påverka situationen för de mänskliga rättigheterna i , inklusive beträffande det iranska rättsväsendet och användningen av dödsstraff. Vi arbetar löpande med dessa frågor i FN, genom EU och i våra bilaterala kontakter med iranska företrädare, så även beträffande enskilda ärenden som det mycket oroande fallet Ahmadreza Djalali. Det arbetet kommer att fortsätta.
frs · H512498 · 2018-01-12 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:498 av (M) Kravet på danstillstånd har frågat mig om jag och regeringen har som ambition att avskaffa kravet på danstillstånd /18 eller när kan vi se en lagändring på plats. fick en utredare i uppdrag att biträda med att utreda frågan om kravet på tillstånd för att anordna offentlig danstillställning. Utredaren ska inom ramen för uppdraget undersöka och redogöra för praxis när det gäller möjligheten att befria en anordnare av en danstillställning från kravet på tillstånd och att sätta upp villkor för tillstånd. Utredaren ska även redogöra för vilka fördelar och nackdelar det nuvarande systemet har. I uppdraget ingår att ta ställning till om kravet på tillstånd bör tas bort eller förändras i något avseende. Oavsett vilken bedömning som görs ska utredaren lämna de förslag till författningsändringar som behövs för att ta bort tillståndskravet helt eller delvis. Uppdraget ska redovisas .
frs · H512499 · 2018-01-10 00:00:00 — Dnr U2017/05034/S Svar på fråga 2017/18:499 av (S) Antisemitism har frågat mig vad jag tänker göra för att stärka kunskapen om och motverka antisemitismen på grundskolenivå. Antisemitism är oacceptabelt i alla former och ska bekämpas och förebyggas. Skolans arbete mot alla former av rasism tar sin utgångspunkt i skolans demokratiska uppdrag. Främlingsfientlighet och intolerans ska bemötas med kunskap, öppen diskussion och aktiva insatser. Att arbeta i skolan innebär att arbeta för demokrati och mänskliga rättigheter och mot antisemitism. Regeringen har tagit ett samlat grepp mot rasism genom att fatta beslut om en nationell plan mot rasism, liknande former av fientlighet och hatbrott. Förstärkt kunskap, utbildning och forskning samt förebyggande arbete på nätet är två av den nationella planens identifierade strategiska områden som har tydlig koppling till arbetet i skolan. På regeringens uppdrag genomför tillsammans med Forum för levande historia en utbildningsinsats för anställda i skolväsendet i syfte att stärka arbetet mot alla former av rasism (A2014/1587/DISK). Kursen har erbjudits i tre omgångar på tolv lärosäten i landet. Myndigheterna har även genomfört två konferensserier på tio orter. har i arbetet med uppdraget sammanställt kunskaper, kartläggningsverktyg och andra resurser för skolan att använda i arbetet mot rasism. har även i regleringsbrevet givits uppdraget att förstärka de insatser som genomförs i syfte att stödja lärare att bemöta olika former av intolerans och extremism. Uttryck av antisemitism och antisemitiska konspirationsteorier sprids och upprätthålls via internet. Nätet är en växande del av barns och ungas liv och det blir allt viktigare för skolan att ge möjligheter för barn och elever att kunna utveckla digitala kompetenser. Inte minst för att kunna verka aktivt i och för demokratin. Regeringen fattade beslut om en nationell digitaliseringsstrategi för skolväsendet (U2017/04119/S). Den innehåller bl.a. delmålet att elever ska ges möjlighet att utveckla ett kritiskt och ansvarsfullt förhållningssätt till digital teknik, för att kunna se möjligheter och förstå risker och för att kunna värdera information. Regeringen har även beslutat om förändringar i läroplanerna med inriktning på digitalisering i linje med den nationella strategin. Förändringarna innebär bland annat ett stärkt fokus på källkritiska förmågor och ett säkert kritiskt användande av digitala medier. I budgeten finns även avsatta medel för att öka möjligheten för hågkomstresor till minnesplatser. Regeringen har alltså vidtagit en rad konkreta åtgärder för att på grundskolenivå stärka kunskapen om antisemitism och arbetet motverka antisemitism. Arbetet mot rasism och för demokrati och mänskliga rättigheter fortsätter.
frs · H512500 · 2018-01-02 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:500 av (V) Koldioxidbedövning vid slakt av grisar har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder för att sätta ett slutdatum och fasa ut koldioxidbedövning vid slakt av grisar. Enligt djurskyddslagen (1988:534) ska djur skonas från onödigt obehag och lidande under slakt, liksom under hela djurets liv. Både branschen och myndigheterna jobbar aktivt för ett upprätthålla ett gott djurskydd för våra djur i hela kedjan, vilket självklart också innefattar tidpunkten för slakt. De bedövningsmetoder som används på våra slakterier är lagstiftade på EU-nivå. Personal på slakterierna som hanterar djur under bedövning och avblodning har genomfört en godkänd utbildning om slakt och avlivning samt har ett kompetensbevis utfärdat av . Officiella veterinärer på slakterierna kontrollerar att djur hanteras i enlighet med djurskyddslagstiftningen från det att de ankommer till slakteriet fram till avblodning. har som ansvarig myndighet ansvar för att följa effekterna av olika bedövningsmetoder. Regeringen anser att det är viktigt att föreskrifter baseras på aktuell vetenskaplig forskning om djurens välfärd och har därför gett SLU i uppdrag att inrätta ett vetenskapligt råd. Genom rådet säkerställer vi att som en viktig del i bland annat föreskriftsarbete får tillgång till uppdaterade vetenskapliga rön. Jag har förtroende för att branschen och myndigheterna upprätthåller en god djurvälfärd enligt den rådande lagstiftning vi har på området.
frs · H512502 · 2018-01-08 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:502 av (M) har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att efterlever beslut att bolaget ska bedrivas på affärsmässig grund och ge marknadsmässig avkastning, samt att bolaget ska sälja mark till dess att av den areal bolaget hade vid bolagets bildande är avyttrad. Bolagen med statligt ägande verkar i de flesta fall under marknadsmässiga villkor på konkurrensutsatta marknader, så även . För att bland annat säkerställa värdeskapandet och på ett strukturerat sätt mäta, följa upp och utvärdera bolagens lönsamhet, effektivitet och risknivå fastställer regeringen vanligtvis ett antal för bolaget specifika ekonomiska mål. För är lönsamhetsmålet att bolagets direktavkastning ska uppgå till . Vad gäller markförsäljningsprogrammet har i uppdrag att ”genom försäljning av mark på marknadsmässiga villkor möjliggöra omarronderingar och tillköp för enskilt skogsbruk, särskilt i glesbygd. Försäljning av mark ska ske till dess att av den areal bolaget hade 2002, vid bolagets bildande, är avyttrad.” (prop. 2009/10:169, bet. 2009/10:NU22). har avyttrat av den areal bolaget hade 2002. I riksdagsbeslutet anges vidare att markförsäljningsprogrammet ska ”förstärka det enskilda skogsbruket” samt ”genom försäljning av mark till enskilda underlätta utkomstmöjligheterna och lokal utveckling i skogs- och landsbygd”. Jag konstaterar alltså att markförsäljningsprogrammet syftar till att ge privatpersoner möjlighet att köpa mark, inte till att minska fastighetsinnehav. Jag konstaterar även att det inte finns någon del i uppdrag, eller något annat direktiv från ägaren, som hindrar bolaget från att förvärva mark. Såväl markförsäljningar som markuppköp ökar de facto likviditeten på marknaden för skogsfastigheter, och stärker på det sättet förutsättningarna för det privata skogsbruket på mindre orter. Jag vill härmed också understryka Sveaskog AB:s betydande roll för landsbygdens utveckling och fortlevnad dels i form av lokal arbetsgivare, dels genom affärsmässiga relationer med privata skogsägare, sågverk, skogsentreprenörer och aktörer inom turistnäringen. Sammantaget är det min uppfattning att verksamhet drivs i enlighet med uppdrag och att bolaget dessutom spelar en viktig roll för landsbygden på många sätt. Mot bakgrund av ovanstående avser jag inte att vidta några ytterligare åtgärder.
frs · H512504 · 2018-01-12 00:00:00 — Dnr Ju2017/09849/ Svar på fråga 2017/18:504 av (M) Sexualbrott har frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen avser vidta för att komma till rätta med den stora ökningen av antalet brott i allmänhet och sexualbrott i synnerhet. Sexualbrotten tillhör de allvarligaste brotten och frågan har högsta prioritet för regeringen. Vi delar oron för att sexualbrotten ökar. Polisen måste prioritera sexualbrott, särskilt när det handlar om barn och unga. Brotten måste anmälas och utredas. Brottsoffren måste få snabbare återkoppling på sin anmälan. För att kunna möta behoven och höja ambitionsnivån i arbetet behöver myndigheten väsentligt fler anställda. Därför har regeringen i budgetpropositionen föreslagit och aviserat historiskt stora resurstillskott till för de kommande tre åren. Genom uppdrag i polisens och regleringsbrev följer regeringen hur myndigheterna arbetar med att utveckla arbetsmetoderna vid utredning av våldtäkt och andra sexualbrott. Brå kommer också få i uppdrag att belysa rättsväsendets hantering av våldtäktsbrott från anmälan till dom, och att ge förslag på hur hanteringen skulle kunna förbättras. Brå har även fått i uppdrag att belysa orsakerna till ökningarna av antalet sexualbrott. Regeringen har lämnat förslag om en ny sexualbrottslagstiftning som bygger på frivillighet. Regeringen föreslår en skärpt syn på sexualbrott genom att höja minimistraffet för grov våldtäkt och grov våldtäkt mot barn från fyra till fängelse. Vi skärper också synen genom förslaget att införa ett särskilt oaktsamhetsansvar för vissa sexualbrott. Regeringen föreslår också att målsägandebiträden ska utses tidigare i processen. Den nya lagstiftningen är tydlig med vad som är ett brott och inte och det är viktigt att kunskapen om detta når ut. Därför kommer få i uppdrag att ta fram informations- och utbildningsinsatser på sexualbrottsområdet. Om det skulle visa sig att det behövs ytterligare åtgärder när det gäller sexualbrotten är jag öppen för det.
frs · H512505 · 2018-01-17 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:505 av (C) Vattendirektivets påverkan på bostadsbyggandet har frågat mig om jag har för avsikt att verka för att implementeringen av ramdirektivet för vatten sker på ett sådant sätt att bostadsbyggandet inte ytterligare försvåras och fördyras. Bakgrunden till frågan är Miljö- och promemoria, Vattenmiljö och vattenkraft (dnr M2017/01639/R), vars huvudsyfte är att genomföra de vattenkraftrelaterade delarna av den energiöverenskommelse som träffades mellan , , de gröna, och , samt att förtydliga det svenska genomförandet av EU:s ramdirektiv för vatten i fråga om skyldigheten att säkerställa att rätt vattenstatus kan nås. Promemorian remissbehandlades och remissyttranden har bl.a. inkommit från Kommuner och Landsting och . Ärendet bereds inom . Jag kommer mycket noggrant att följa ärendets beredning för att förslagen inte ska innebära hinder för bostadsbyggandet.
frs · H512507 · 2018-01-12 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:507 av (M) om missvisande statistik om jaktbrott (M) har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att skilja viltolyckor och jaktbrott åt i statistiken. Det är (Brå) som ansvarar för att producera och utveckla officiella kriminalstatistik. Brå är även ansvarig för systemet för brottskoder som används av de myndigheter inom rättsväsendet som registrerar brott, bland annat polisen. Brå har uppmärksammat viss felanvändning av brottskoden för jaktbrott och vidtagit åtgärder. I Brå:s anvisningar för klassificering av brott har det förtydligats att brottskoden för jaktbrott (4011) inte är avsedd för viltolyckor. Det är emellertid de myndigheter som använder brottskoderna som ansvarar för att tillämpningen sker enligt dessa anvisningar. För att åtgärda felanvändning av brottskoden inom polisen har tagit fram en intern skrivelse om hur kodningen bör göras. Brå har noterat en minskning av anmälda jaktbrott sedan skrivelsen lämnades ut, vilket tyder på att den har haft effekt. pågår också ett omfattande utvecklingsarbete inom ramen för Rättsväsendets informationsförsörjning (RIF) med syfte att införa en enhetlig struktur för registreringen av grunduppgifter inom rättsväsendets Arbetet kommer bland annat innebära att brottskoderna upphör och ersätts med ett nytt system för att registrera brott.
frs · H512509 · 2018-01-10 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:509 av (M) Beskattning av bilar har frågat mig om vad jag avser att vidta för åtgärder för att skapa mer långsiktighet i bilpolitiken. Minskade utsläpp från transportsektorn är avgörande för att nå de långsiktiga klimatmålen. har satt som nationellt mål att utsläppen inom inrikes transporter, exklusive flyget, ska minska till 2030 jämfört med . En viktig del i insatserna för att nå en fossilfri fordonsflotta är att skapa långsiktiga spelregler för hållbara biodrivmedel. Regeringen föreslog därför i budgetpropositionen Bränslebytet. beslutade enligt regeringens förslag och de nya reglerna träder i kraft . En reduktionsplikt har förutsättningar att utgöra ett långsiktigt styrmedel, inte minst eftersom den till skillnad från dagens skattenedsättning inte utgör statligt stöd. För att bidra i omställningen av vägtrafiken till fordon med lägre utsläpp av koldioxid föreslog regeringen också i budgetpropositionen att ett bonus–malus system för nya lätta fordon införs. Regeringen kommer även att göra det möjligt för kommuner att införa miljözoner för lätta fordon, särskilda zoner i stadsmiljön där endast de fordon som uppfyller vissa utsläppskrav får köra. Miljözonerna kan bidra till att förbättra luftkvalitén i tätorterna men också bidra till en snabbare omställning till en fossilfri fordonsflotta. Regeringen har genom stadsmiljöavtalen satsat på att utveckla kollektivtrafiken och cykelinfrastrukturen i städer.
frs · H512510 · 2018-01-12 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:510 av (L) Åtgärder för att locka tillbaka poliser har frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen vidtagit eller kommer att vidta för att locka tillbaka många av de poliser som slutar. Det utbildades tyvärr allt för få poliser under alliansregeringens år, något som fått till följd att polisorganisationen är underdimensionerad. Vi har under vår mandatperiod fördubblat antalet polisstudenter och vår målsättning är att öka antalet polisanställda med 10 000 till 2024. För att klara detta genomförs nu också den största ekonomiska satsningen på polisen . Utbildningstakten måste öka ännu mer och bland annat därför har regeringen beslutat om ytterligare en utbildningsort i . För att öka attraktionskraft har regeringen dessutom gett i uppdrag att förbättra arbetsmiljön och att skapa fler utvecklings- och karriärvägar. arbetar också med att locka tillbaka poliser som har slutat. Förra årets återanställningskampanj ledde till att fler än 100 poliser ansökte om att komma tillbaka. Det var också färre poliser som slutade än året innan. Det är ett positivt tecken, men mycket återstår ändå att göra.
frs · H512511 · 2018-01-12 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:511 av (M) Outredda brott har frågat mig vilka åtgärder regeringen och jag avser att vidta för att komma till rätta med det ökande antalet outredda brott, och i så fall när. Bland annat till följd av att det utbildades alltför få poliser under alliansregeringen är organisationen nu underdimensionerad och behöver byggas ut kraftigt. Vi behöver 10 000 fler polisanställda till 2024. Regeringen genomför därför historiskt stora satsningar på i syfte att bemanna upp kärnverksamheten. Antalet polisstudenter har fördubblats , och vi har beslutat om en ny polisutbildning i . arbetar även med att undersöka förutsättningarna för att etablera polisutbildning vid ett lärosäte i västra . Ytterligare utökningar av antalet platser på polisutbildningen kan bli nödvändiga för att på lång sikt säkerställa kompetensförsörjningen vid . Vi har också sett vissa resultatförbättringar i brottsutredande verksamhet. Antalet öppna ärenden var vid utgången av november månad sammantaget lägre än . Antalet ärenden redovisade till åklagare har januari ökat jämfört med .