ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H511570 · 2018-01-11 00:00:00 — Fråga 2017/18:570 Befrielse från medborgarskap vid risk för tvångsgifte av (M) till Statsrådet (S) Enligt den svenska medborgarskapslagen får den som är eller önskar bli utländsk medborgare befrias från sitt svenska medborgarskap efter ansökan. Befrielse skall medges den som saknar hemvist i . Den som har hemvist i får vägras befrielse endast om det finns särskilda skäl. Om en sådan ansökan gäller ett barn ska båda vårdnadshavarna eller den som har ensam vårdnad skriva under ansökan. Om barnet har fyllt måste barnet samtycka till att få bli befriad från svenskt medborgarskap. Ett barn kan heller inte ensamt ansöka om medborgarskap på nytt. rapporterade om en ung flicka i som enligt uppgift förts till sina föräldrars hemland och där utsatts för försök till tvångsgifte. Enligt rapporteringen fick flickan hjälp att ta sig tillbaka till , men väl här visade det sig att pappan upphävt hennes svenska medborgarskap. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Har regeringen för avsikt att genomföra ändringar i tillämplig lagstiftning för att undvika att vårdnadshavare ansöker om befrielse från medborgarskap för barn som löper risk för tvångsgifte?
fr · H511571 · 2018-01-11 00:00:00 — Fråga 2017/18:571 Miljöavgift på engångsmuggar av (V) till Miljöminister (MP) Användandet av engångsmuggar har ökat lavinartat och medför mycket negativa miljöeffekter. I har föreslagit att en avgift om per mugg införs på engångsmuggar. Syftet är att få ned det totala bruket av engångsmuggar och stimulera återvinning. Målet är att alla engångsmuggar ska återvinnas . Med anledning av detta vill jag fråga miljöminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att minska användandet av engångsmuggar i och stimulera ökad återvinning?
fr · H511572 · 2018-01-11 00:00:00 — Fråga 2017/18:572 Falska identiteter av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) Enligt uppgifter i TV4 misstänks det förekomma att fordon används för att skapa falska identiteter genom samordningsnummer som utfärdas av Transportstyrelsen i samband med ägarbyten. De falska identiteterna kan enligt inslaget användas vid exempelvis penningtvätt, finansiering av terrorism, bedrägerier och annan grov ekonomisk brottslighet. Det är allvarligt om våra statliga myndigheter och system utnyttjas av kriminella för brottsliga syften. Mot denna bakgrund vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Avser ministern att vidta några åtgärder för att förhindra att felaktigt utfärdade samordningsnummer kan användas vid brott?
fr · H511573 · 2018-01-11 00:00:00 — Fråga 2017/18:573 Censur och självcensur av (L) till Kultur- och demokratiminister (MP) Frågan om censur och självcensur är viktig för kulturpolitiken. Konst måste vara fri, och konstnärer måste få känna sig fria. Man måste inte utmana och vara kontroversiell men man måste känna att man kan göra det om man vill, och om ens konst kräver det. Enligt varnade franska l'Observatoire de la liberté de création för censurförsök. Ett par uppmärksammade fall fick intresseorganisationen att vädja till kulturministern om att stödja kulturarbetare i fråga om detta. Krav på censur liknande dem som fick l'Observatoire de la liberté de création att känna oro över den franska kulturens frihet förekommer också i . Vi har sett flera exempel på detta . Med jämna mellanrum vaknar debatten om censur och självcensur även i . Kraven på att konsten ska tämjas kommer från olika håll. Folk som vill slippa att känna sig kränkta kräver åtgärder när de känner sig provocerade. Med anledning av ovanstående vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Avser ministern att vidta åtgärder för att konstnärer ska känna sig trygga i sin rätt att provocera och utmana med sin konst?
fr · H511574 · 2018-01-12 00:00:00 — Fråga 2017/18:574 Att förhindra spridning av mässling av (M) till Socialminister (S) Det aktuella mässlingsutbrottet i är oroande. I är antalet smittade och dödsfall på grund av sjukdomen rekordhögt enligt branschtidningen . Mässlingsutbrottet i har 12 bekräftade fall, och ytterligare 63 nyfödda barn är i riskzonen för smitta. Att nyfödda barn inte har skydd mot mässling och utsätts för smittorisk är en farlig och oacceptabel situation som enkelt går att undvika med hjälp av vaccinering. Vaccinationer når sin fulla effekt när så många som möjligt är vaccinerade, en så kallad flockimmunitet. Det är uppenbart att visst vaccinmotstånd är organiserat, även om det rör sig om få men högljudda individer, men de sprider desinformation som är direkt farlig. De föräldrar som inte vaccinerar sina barn utsätter också andra människor för fara när de motverkar förebyggande av smitta. Detta skapar lidande och utsätter både barn och vuxna för onödig fara. Det finns en oro för att mässlingsutbrottet i kan spridas till andra delar av . Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialminister : På vilket sätt avser ministern att agera för att förhindra ytterligare mässlingsutbrott?
fr · H511575 · 2018-01-12 00:00:00 — Fråga 2017/18:575 Desinformation gällande vaccin av (M) till Socialminister (S) Det aktuella mässlingsutbrottet i är oroande. är antalet som smittats av och avlidit till följd av sjukdomen rekordhögt i . I har 12 fall av mässling bekräftats, och ytterligare 63 nyfödda barn är i riskzonen för smitta. Att nyfödda barn inte har skydd mot mässling och utsätts för smittorisk är en farlig och oacceptabel situation som enkelt går att undvika med hjälp av vaccination. De allra flesta svenska barn blir vaccinerade genom det svenska vaccinationsprogrammet, men det finns fortfarande grupper där deltagandet är lägre och desinformation förekommer. Vaccinationer når sin fulla effekt när så många som möjligt är vaccinerade. Detta kallas flockimmunitet. Det är uppenbart att visst vaccinmotstånd är organiserat. Även om det rör sig om få individer är dessa högljudda och sprider desinformation som är direkt farlig. De föräldrar som inte vaccinerar sina barn utsätter också andra människor för fara när de motverkar förebyggande av smitta. Detta skapar lidande och utsätter både barn och vuxna för onödig fara. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialminister : Hur avser ministern att motverka den desinformation som sprids angående vaccinationer?
fr · H511576 · 2018-01-12 00:00:00 — Fråga 2017/18:576 Gripandet av Oyub Titiev av (C) till Utrikesminister (S) Den drastiskt försämrade människorättssituationen i , inklusive , slår hårt mot ryska medborgare men också mot europeisk säkerhet. inträde i ger både ett tillfälle och ett ansvar att se till att börjar leva upp till sina internationella åtaganden beträffande mänskliga rättigheter. Den ryska republiken präglas av mycket omfattande och allvarliga människorättskränkningar. Ramzan leder ett skräckvälde, där straffrihet råder för grova människorättskränkningar och där alla som visar minsta tecken på bristande lojalitet förtrycks brutalt. har öppet hotat ryska regimkritiker, och flera mord på kända oliktänkande i misstänks ha kopplingar till hans regim, bland annat mordet på oppositionspolitikern och journalisten . Detta pågår utan ingripande från president och – snarare med deras tysta medgivande. greps den tjetjenske människorättsaktivisten och chefen för misstänkt för narkotikainnehav. Allt pekar på att det inte finns grund för anklagelserna. Titiev är chef för i huvudstad . Hans företrädare kidnappades och mördades 2009. Memorial står för den mest täckande rapporteringen om människorättskränkningar i . Deras arbete är avgörande för att omvärlden ska få kännedom om övergreppen i republiken. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Hur kommer att ta upp Oyub Titievs fall med politiska ledning och kräva att människorättsaktivisten släpps fri?
fr · H511577 · 2018-01-12 00:00:00 — Fråga 2017/18:577 Kränkningar av lärare av Boriana (M) till Utbildningsminister (MP) har ett stort problem i uppmärksammats, nämligen att lärare känner rädsla för att gå till arbetet och ställer in lektioner som en följd av att deras elever utsätter dem för förnedring, dödshot och misshandel. En granskning som gjorts av , där tidningen begärt ut alla rapporterade incidenter på tio slumpvis utvalda skolor i , utgör chockerande läsning. Lärare som blivit huggna med glasbitar, slagna och dödshotade och som fått kränkande kommentarer om både utseende och personliga egenskaper är några exempel på alla de vittnesmål som tidningen rapporterar om. Tyvärr är hot, våld och trakasserier ingen ny företeelse i svensk skola. har det rapporterats om lärare som hotas av elever, och det är en utveckling som är fullständigt oacceptabel. Skolan är en plats som är avsedd för elevers lärande, men det är också lärarnas arbetsplats på vilken de ska känna sig trygga och ha goda förutsättningar att göra sitt jobb. Bara i finns ca 5 600 anställda fördelat på ett sjuttiotal grundskolor. Det faktum att antalet kränkningar mot lärare har ökat säger en hel del om vidden på problematiken. Regeringen har ett enormt arbete framför sig, ett arbete som måste fortsätta till den dag då alla dessa rapporter upphör och vi har skapat ordning och reda i skolan. Det är en ren nödvändighet, för såväl lärares som elevers skull. Med anledning av ovanstående vill jag därför fråga utbildningsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att lärare inte ska utsättas för våld och kränkningar av elever?
fr · H511578 · 2018-01-15 00:00:00 — Fråga 2017/18:578 Försvarsberedningens formulering av (KD) till Utrikesminister (S) sedan överlämnade Försvarsberedningen rapporten – Inriktningen av totalförsvaret och utformningen av det civila försvaret 2021–2025. Försvarsberedningen är det forum där samtliga partier samt regeringen är representerade för att staka ut svensk försvarspolitisk inriktning framgent. I rapporten har samtliga partier, förutom , ställt sig bakom formuleringen ”ett väpnat angrepp mot kan inte uteslutas”. Detta är ett paradigmskifte från föregående formulering som löd ”ett enskilt angrepp mot är osannolikt”. Då alla partier, inklusive Socialdemokraterna, är representerade i Försvarsberedningen och dessutom står bakom den formulering som går att läsa däri är det svårförståeligt att den äldre, väsentligen annorlunda, formuleringen används av både utrikesministern och . Min fråga till utrikesminister är därför: Vilken är egentligen den svenska utrikespolitiska hållningen i frågan – står ministern bakom den formulering som Försvarsberedningen använder sig av?
fr · H511579 · 2018-01-16 00:00:00 — Fråga 2017/18:579 Individuell prövning för personer som söker till polisutbildning av (L) till Justitie- och inrikesminister (S) Frågan om antagningskraven till polisutbildningen diskuteras återkommande. Något som uppmärksammats i flera sammanhang är att sökande som har fått diagnosen adhd rutinmässigt inte blir kallade till prövning vid . Det innebär att de sorteras bort tidigt i processen. De krav som ställs upp bestäms dock av . Liberalerna anser att det ska vara högt ställda förväntningar på den som verkar som polis. Med yrkesrollen följer särskilda krav på fysisk förmåga, teoretiska och praktiska kunskaper samt personlig lämplighet för uppdraget. Dessa krav ska inte sänkas. Det är viktigt att varje sökande blir bedömd utifrån sina individuella förutsättningar och att kollektiva schablonbedömningar undviks. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Avser ministern och regeringen att vidta några åtgärder för att säkerställa att alla personer som söker till polisutbildningen ges en individuell prövning utifrån sina egna förutsättningar?
fr · H511580 · 2018-01-16 00:00:00 — Fråga 2017/18:580 Svensk jaktturism av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) Jakt och viltvård är en viktig möjlighet till rekreation och friluftsliv i , som den ökar förståelsen för djur och natur. Den svenska modellen för jaktpolitiken – där det civila samhället genom samarbetar med berörda myndigheter – är på flera sätt framgångsrik. Genom frivilliga insatser från jägare har vi livskraftiga viltstammar i landet. Den hållbara rovdjurspolitiken säkerställer att våra fem stora rovdjur har gynnsam bevarandestatus. Men svensk jakt är inte lättåtkomlig för alla. Utländska jägare som vill besöka för jaktturism möter en byråkrati som är unik i Europeiska unionen. Utöver en lång handläggningstid för att få tillstånd att ta med sitt vapen krävs en avgift på , vilket är tämligen udda vid jakt i andra europeiska länder. Problemet med långa handläggningstider för vapenlicens har belysts under den snart fullgjorda mandatperioden. Många är de små jaktbutiker på landsbygden som tvingats stänga ned till följd av detta – och regeringen fortsätter att ducka för frågan om inrättandet om en ny viltvårdsmyndighet, efter att man lagt ned . Det är problematiskt när detta går ut över laglydiga jägare som vill jaga i . Med en handläggningstid som överstiger är det svårt att planera sin jakt. Åt andra hållet, när jägare från vill jaga i exempelvis , går det att bestämma sig samma vecka som själva jakten ska äga rum. är väl lämpat för natur- och jaktturism. Våra varierade landskap, med öppna fält, höga fjäll och levande skogar lockar många. Varje regelförenkling som möjliggör mer av detta leder till fler hotellnätter, fler köpta måltider och en rad andra aktiviteter som leder till ökade skatteintäkter. Det är bra – inte bara för de enskilda som tillåter jakt på sina marker utan för hela samhället. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Vilka åtgärder ämnar ministern och regeringen vidta för att underlätta för laglydiga jägare från andra länder som vill medföra eget vapen och jaga i ?
fr · H511581 · 2018-01-16 00:00:00 — Fråga 2017/18:581 Regelförenklingar hos myndigheter av (M) till Närings- och innovationsminister (S) () gör en granskning av de statliga regleringsbreven och instruktionerna till 24 myndigheter som är relevanta för företag i , med avseende på regelförbättringar och förenklingar. Som NNR konstaterar i sin granskning finns det en viss diskrepans mellan regeringens uttalande ambitioner att minska regelkrånglet och det faktiska utfallet. Enligt deras utredning nämns regelförbättring och företagarnas villkor inte alls i de flesta av årets regleringsbrev. ”Den samlade känslan är att regeringen, trots att den säger att regelförbättring är viktigt, egentligen inte prioriterar frågan. De resultat som förbättrats är att fyra myndigheter fått nya uppdrag, men dessa är tyvärr mycket begränsade både i omfattning och i betydelse, säger , VD på .” Just krångliga regler som tar tid i anspråk och fördyrar för företag är en konkurrensnackdel och har återkommande framförts av svenska företag som ett förbättringsområde. Med anledning av ovanstående vill jag fråga närings- och innovationsminister : Avser ministern att ta till sig av NNR:s kritik och se över regleringsbreven för att faktiskt minska regelbördan för svenska företag?
fr · H511582 · 2018-01-16 00:00:00 — Fråga 2017/18:582 Moms- och tullförluster vid privatimport av (SD) till Finansminister (S) Privatimporten till ökar kraftigt. Rapporterna om utvecklingen av paketleveranserna till och bristerna i transportörernas arbete med tull- och momsdeklarationer har duggat tätt . Allt pekar på att de ekonomiska konsekvenserna för såväl staten som svensk handel är mycket negativa som en följd av att pakettransportörerna, till exempel statliga Postnord, är mycket stora. Försiktiga beräkningar gör gällande att enbart statens förlust på grund av uteblivna momsinbetalningar för en stor andel av paketleveranserna i samband med näthandel från handlar om . Detta är naturligtvis inte acceptabelt. Det finns dessutom tydliga indikationer på att det förekommer ett utbrett fusk med varuvärdesredovisningen för paketförsändelser från . Genom att systematiskt ange för låga belopp för varuvärde byggs ytterligare ett stort gap upp mellan korrekt och verklig redovisning av både moms och tull. Empiriska undersökningar ger vid handen att glappet kan vara så stort som . Sammantaget innebär detta att staten går miste om åtskilliga miljarder i momsintäkter och sannolikt även stora belopp i form av ej redovisad tull. Den negativa påverkan på svensk handel ökar också genom att privatimport, på det ovan beskrivna sättet, skattesubventioneras av staten genom att felen inte korrigeras. Min fråga till finansminister är därför: Hur avser ministern att agera dels för att se till att momsredovisningen för privatimporten säkerställs och dels för att säkerställa korrekta värdeunderlag?
fr · H511583 · 2018-01-16 00:00:00 — Fråga 2017/18:583 Svenska myndigheters inköp av livsmedel av (KD) till Statsrådet (S) När arrangerade en konferens serverades kyckling från , ett land där djurskyddet är sämre än i . Det är demoraliserande, och upplevs som dubbelmoral, när de myndigheter som ansvarar för att utfärda regler för livsmedelsproduktion och kontrollera deras efterlevnad köper in mat som produceras på ett sätt som de själva inte skulle tillåta. har i jämförelse med vår omvärld lagar, förordningar och branschregler som innebär att vi har en mycket lägre antibiotikaanvändning och högre djurvälfärd. Jag vill därför fråga statsrådet : Vad tänker statsrådet göra för att säkerställa att de statliga myndigheterna vid sina upphandlingar använder upphandlingskriterier på minst samma nivå som kraven på producenter inom ?
fr · H511584 · 2018-01-16 00:00:00 — Fråga 2017/18:584 Ansvarsfördelning mellan klimatministern och miljöministern av (C) till Statsminister (S) Regeringen aviserar på att man förbereder en proposition om förändringar av djurskyddslagen. I sakfrågan får vi givetvis återkomma när ett konkret förslag föreligger, men är det utifrån denna artikel av vikt att bättre förstå ansvarsfördelningen inom regeringen. Artikeln är undertecknad av landsbygdsminister och , minister för internationellt utvecklingssamarbete och klimat. Djurskyddsfrågor har historiskt främst hanterats av miljöministern och av den minister som handhar jordbruksfrågor. Kopplingen mellan djurskydd, som av ministrarna exemplifieras med övergivna sommarkatter, och internationellt utvecklingssamarbete och klimat får sägas vara diffus. Det är avgörande att veta var frågor hör hemma i regeringen, såväl för riksdagsledamöternas arbete och ansvarsutkrävande som för mediernas granskning och väljarnas förståelse. Det är statsministern som ansvarar för arbetsfördelningen inom regeringen. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsminister : Hur är ansvaret fördelat mellan ministern för internationellt utvecklingssamarbete och klimat, som synbarligen nu hanterar djurskyddsfrågor, och miljöministern?
fr · H511585 · 2018-01-17 00:00:00 — Fråga 2017/18:585 Vårdgaranti av (M) till Socialminister (S) Svenska patienter upplever sämre tillgänglighet till hälso- och sjukvården än patienter i andra jämförbara länder. Väntetiderna är nu återigen på samma höga nivåer som . Över 100 000 personer står i vårdköer. Mer än var fjärde patient tvingas vänta på operation i specialistvården. Det är oroande att allt fler människor inte får vård i rimlig tid och att det är de sårbara, barn och äldre, som far mest illa. Den som väntar i en vårdkö blir ofta allt sämre både fysiskt och psykiskt. Jag har vid ett flertal tillfällen uppmärksammat vårdköer och tillgänglighet i vården. Regeringen har försökt, och försöker, måla upp en bild som inte stämmer med verkligheten. Det har gått Socialdemokraterna nationellt tog över ansvaret för hälso- och sjukvården. Det är tydligt att resultaten försämrats angående väntetider. Regeringen ger en skönmålande bild av satsningar hit och dit som kommer att förbättra väntetiderna, men dessa ger inte resultat. Och vi kan inte vänta . Just nu drabbas enskilda patienter och anhöriga, och förtroendet för hälso- och sjukvården försvagas. Det är varken smickrande för regeringen eller för välfärdslandet . har prioriterat vårdköerna och satsar på en utvecklad tredubblad kömiljard: . Det var konkreta satsningar som halverade vårdköerna i . Vi har goda erfarenheter av att prestationsbundna ersättningar leder till att människor inte behöver vänta för länge och i onödan. Enligt Vårdanalys rapport om uppföljning av den nationella vårdgarantin har efterlevnaden av samtliga fyra tidsgränser i vårdgarantin – kontakt med primärvården, besök i primärvården, besök i specialistvården och behandling – enligt mätningarna i väntetidsdatabasen försämrats. Detta är ett underkännande av regeringens förda politik på området. För att hälso- och sjukvården ska lyckas med sitt uppdrag att ge god vård på lika villkor till hela befolkningen behöver alla delar i hälso- och sjukvårdssystemet vara tillgängliga utifrån befolkningens behov och förutsättningar. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialminister : Väntetiderna har försämrats och blivit längre under regeringen . Vad avser ministern och regeringen att vidta för konkreta åtgärder för att stärka patienten och efterleva de fyra tidsgränserna i vårdgarantin?
fr · H511586 · 2018-01-17 00:00:00 — Fråga 2017/18:586 Läkemedelshantering i ambulanssjukvården av (M) till Socialminister (S) Att jobba för att stärka patientsäkerheten är oerhört viktigt och något som välfärdens kärna, det vill säga medarbetare i vård och omsorg, jobbar med dygnet runt. Myndigheter och empirisk forskning ska såklart ligga till grund för detta arbete. beslutade att endast legitimerad person ska iordningställa läkemedel samt att denna person själv ansvarar för administrering av läkemedel till patient och att delegering inte är möjligt (4 kap. 1 § SOSFS 200:1). För att en patientsäker vård ska bedrivas finns det lagar, föreskrifter och reglementen som reglerar ansvar och skyldigheter för olika roller. Allt för att stärka patientsäkerheten med en så god och kvalitativ vård som möjligt. För att göra detta hanterbart finns det dispenser på området, till exempel inom ambulanssjukvården. Det förekommer därför att det på vissa håll i landet finns anställningar i ambulanssjukvården med dispenser. Det är då oerhört viktigt att normgivande myndigheter och tillsynsmyndigheter är överens om detta och är tydliga med vad som ska gälla. Det förekommer tyvärr att ansvariga myndigheter, Inspektionen för vård och omsorg () och , har olika uppfattningar om vad som gäller vad avser läkemedelshantering inom ambulanssjukvården. För att patientsäkerheten inte skall riskeras är det att regeringen ser till att ansvariga myndigheter sätter ned foten. Med anledning av det ovan beskrivna vill jag fråga socialminister : Vilka åtgärder avser socialministern att vidta för att förtydliga för välfärdens kärna, ambulanssjukvårdspersonal, om det är , IVO:s eller annan statlig myndighets tolkning som gäller vad avser läkemedelshantering inom ambulanssjukvården, och när ska dessa åtgärder vidtas?