ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H5111171 · 2018-04-11 00:00:00 — Fråga 2017/18:1171 Hat och attacker mot svenska bönder av (SD) till Justitie- och inrikesminister (S) I kan man läsa om hur svenska bönder utsätts för hat och attacker. Enligt en undersökning som Landja markanalys har utfört på uppdrag av LRF är var fjärde lantbrukare i rädd för att utsättas för brott. Bönder vågar inte berätta att de är djurägare av rädsla för att utsättas för brott eller hat i sociala medier. ”De ville låsa in mig i källaren och skicka mig till slakt”, säger en bonde. En annan berättar om hur sonen blev uppringd och trakasserad av flera personer som ville att hans mamma skulle sluta med sitt lantbruk och konvertera till veganism. Dessa personer meddelade att de kollat upp var barnen gick i skolan och var de bodde. I tidningen framkommer att när hoten polisanmälts har polisen föreslagit att de drabbade ska stänga ned sina egna Facebooksidor. Anmälningarna har sedan lagts ned i brist på bevis. Det är uppenbart att rättssamhället har kapitulerat även på detta område i brist på tillräckliga resurser. Justitie- och inrikesministern är den som är ytterst ansvarig för detta. Av denna anledning vill jag fråga justitie- och inrikesminister följande: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att komma tillrätta med detta problem?
fr · H5111172 · 2018-04-11 00:00:00 — Fråga 2017/18:1172 Vårdgarantin som en del av patientlagen av (M) till Socialminister (S) är vårdgarantin en del av patientlagen. Den är en lagstadgad rättighet som anger inom vilka tidsgränser vård ska erbjudas. Vårdgarantin omfattar till exempel kontakt med primärvården, läkarbesök inom densamma samt besök, behandling och operation inom den specialiserade vården . lever dock inget landsting och ingen region upp till vårdgarantin trots att den är lagstadgad. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialminister följande: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att patienter ska få den vård de har laglig rätt till?
fr · H5111173 · 2018-04-11 00:00:00 — Fråga 2017/18:1173 mellan och av (S) till Utrikesminister (S) är det gränskonflikten mellan och bröt ut. Konflikten, som krävde mer än 100 000 liv, är fortfarande olöst och påverkar regional utveckling och stabilitet negativt. En internationell gränskommission tillsattes och kom med ett utslag som inte genomförts. Än kontrollerar till exempel gränsstaden , som enligt gränskommissionen ska tillhöra . Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Vad avser utrikesministern att göra för att bidra till att situationen uppmärksammas internationellt och att gränskommissionens beslut kan genomföras?
fr · H5111174 · 2018-04-11 00:00:00 — Fråga 2017/18:1174 Porrfri skola av (S) till Utbildningsminister (MP) I regeringens digitaliseringsstrategi för skolan, som är utmärkt på många sätt, saknar jag tydliga skrivningar om hur vi ska göra barns förskole- och skolmiljö fri från den sjuka pornografi som tyvärr finns lättillgänglig på nätet. Vi vet att små barn av misstag hamnar på sidor med grovt pornografiskt material när de söker efter helt andra saker på internet. Vi vet att genomsnittsåldern för när pojkar börjar konsumera porr är . Vi vet också att män som regelbundet konsumerar porr i mycket större utsträckning än andra män utövar sexuellt våld och sexuella övergrepp. Vi har ett ansvar för att skydda barnen från detta, åtminstone i deras skolmiljö. Därför vill jag fråga utbildningsminister : Vilka åtgärder arbetar ministern och regeringen med för att göra våra barns skolmiljö porrfri?
fr · H5111175 · 2018-04-12 00:00:00 — Fråga 2017/18:1175 Anmälningsplikt för kyltorn av (M) till Socialminister (S) Fyra personer dog efter att ha smittats av legionella som spridits från ett kylsystem på ett tak i i norra . Händelsen inträffade , men myndigheterna gick aldrig ut med någon information till allmänheten, och först efter det sjätte fallet fick vården kännedom om smittan. Fallen upptäcktes , men det dröjde information gick ut till vården om att vara extra vaksam på smittan. Det visade sig att smittan spridits i luften med vattendimma från så kallade kyltorn – ett typ av kylsystem där vatten används för att kyla till exempel serverhallar eller tryckerier. Tornen finns bland annat på och i fastigheter som gallerior, större livsmedelsbutiker, industrier och sjukhus. Det finns inga uppgifter om hur många eller var kyltornen finns eftersom de inte är tillstånds- eller anmälningspliktiga. Att leta efter smittkällor är därför svårt. I det utredningsarbete som har utförts har man sett att – utöver det kyltorn som bar på den aktuella smittan – ytterligare ett kyltorn har visat sig bära på smitta, och det har sanerats. Kyltorn har orsakat de största utbrotten av legionella i världen, och i tornen har man, enligt , påträffat bakterier som är bland de mest smittsamma. Det aktuella utbrottet visar hur viktigt det är att ha ett fungerande regelverk för kyltorn för att underlätta för myndigheterna att snabbt kunna identifiera potentiella smittkällor vid utbrott och stoppa dem. , , och är några länder som efter utbrott har lagstiftat om registrering av kyltorn och krav på egenkontroll med regelbunden provtagning. Med anledning av det ovanstående vill jag fråga socialminister : Vilka åtgärder avser ministern att, inom sitt ansvarsområde, vidta så att får regler om registrering av kyltorn och krav på regelbunden kontroll av dem så att det kan bli möjligt att identifiera smittkällor vid utbrott?
fr · H5111176 · 2018-04-12 00:00:00 — Fråga 2017/18:1176 Omlokalisering av myndigheter av (M) till Statsrådet (S) Regeringen har påbörjat en omlokalisering av myndigheter under parollen ”hela ska leva”. Dock har många av de planerade flyttarna inneburit kompetenstapp, då personal som arbetat på myndigheterna inte har velat flytta med till den nya orten. Detta har lett till att viktigt arbete fördröjts när myndigheter har tvingats nyrekrytera och bygga upp sin verksamhet på nytt. är det igen: gavs beskedet att Swedac (Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll) och MTM (Myndigheten för tillgängliga medier) ska omlokaliseras från till respektive . I båda dessa fall saknas en genomarbetad konsekvensanalys av omlokaliseringarna. För att täcka upp sitt förväntade kompetensbortfall, när personal redan nu har börjat säga upp sig, har exempelvis Swedac begärt i extra anslag av regeringen, och myndigheten varnar för ”förödande konsekvenser” på grund av omlokaliseringen. För Swedac kan flytten till innebära dubbla lönekostnader , höjda avgifter om regeringen inte skjuter till extra anslag och att kan bli utan nationellt ackrediteringsorgan, som svenska företag i hög grad är beroende av för sin export och handel. Även flytten av MTM till har stött på problem. MTM:s uppdrag är bland annat att producera lättläst studiematerial för människor med synnedsättning och funktionshinder, men få av myndighetens medarbetare är villiga att flytta till , och kunskapen om produktionen av lättläst material riskerar att drabbas svårt vid en flytt. Det finns få experter på så kallad taktil läsning, böcker som läses genom beröring, vilket får till följd att en omlokalisering får negativa konsekvenser för utvecklingen av bilderböcker. Regeringen har före beslutet att omlokalisera MTM inte heller genomfört en analys av flytten, vilket menar alltid ska göras. Med anledning av det ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka positiva effekter menar statsrådet att omlokaliseringen av Swedac och MTM för med sig?
fr · H5111177 · 2018-04-11 00:00:00 — Fråga 2017/18:1177 Bankers närvaro i landsbygdskommuner av (M) till Statsrådet (MP) Bristen på riskvilligt kapital och banker utgör en utmaning för landsbygdens utveckling. I många landsbygdskommuner runt om i landet har ett stort antal banker stängt sina kontor. Detta är delvis ett resultat av digitaliseringen av banktjänster. Denna digitalisering medför många möjligheter och fördelar, men skapar även utmaningar för företag och privatpersoner kopplat till bland annat service och kontanthantering. De som framförallt drabbas av problem i samband med detta är dock de många småföretagare som inte längre har en personlig kontakt med sin lokala banktjänsteman när de till exempel ansöker om lån för att expandera sina företag. Möjligheterna för företagare att mer ingående presentera sin affärsidé, men även bankens kunskaper om lokala förhållanden, minskar naturligtvis om banken inte har en permanent närvaro i kommunen. Eftersom sparbankerna inte lyder under aktiebolagslagen, utan istället under sparbankslagen, kan de därför i egenskap av ekonomiska föreningar agera utifrån ett samlat ägarintresse snarare än ett vinstintresse. En rad sparbanker har därför arbetat för att vidmakthålla och i vissa fall expandera sin närvaro i landsbygdskommuner. Förutsättningarna för detta har dock begränsats av ägandeförhållanden och relationer till andra banker, främst beroende på att dessa aktörer har uppfattat det som mer angeläget att öka kundernas användning av digitala banktjänster än av att vidmakthålla en närvaro i landsbygdskommuner. Denna inriktning sker dock tyvärr på landsbygdens bekostnad. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Avser statsrådet att se över bankernas förutsättningar för att vidmakthålla sin service och närvaro i landsbygdskommuner?
fr · H5111178 · 2018-04-12 00:00:00 — Fråga 2017/18:1178 Förskolor och skolor fria från pornografiskt material av (S) till Utbildningsminister (MP) Regeringens beslut om en nationell digitaliseringsstrategi för skolan är bra. Den tydliggör att alla skolor ska ha en strategi för hur digitaliseringen av skolan ska gå till och hur elevernas teknik- och internetanvändning ska ske. Trots detta är det uppenbart att barn och elever på många håll i har tillgång till både våldsamt, brottsligt och pornografiskt material via sina tekniska hjälpmedel. Det duger inte. Våra barn har rätt att vistas i en helt porrfri miljö, både i förskolan och skolan. Vi behöver ett tydligare barnskydd för att nå målen i digitaliseringsstrategin. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utbildningsminister : Hur säkerställer ministern och regeringen att huvudmännen tar ansvar för att förskolor och skolor i är porrfria?
fr · H5111179 · 2018-04-12 00:00:00 — Fråga 2017/18:1179 Kemvapenattack i Douma av (SD) till Utrikesminister (S) Enligt rapporter från den rebellvänliga organisationen har en kemvapenattack ägt rum i syriska Douma som ligger i östra . Uppgifterna är naturligtvis fruktansvärda och mycket oroväckande, men det finns flertalet frågetecken som är värda att undersöka för att förhindra en ytterligare eskalering av våldet i landet. Douma styrs främst av rebellgruppen som är en sunniislamistisk och delvis salafistisk grupp som tidigare samarbetat med bland annat . Staden är det enda området i östra som fortfarande kontrolleras av rebeller och kan knappast anses som särskilt viktigt för den syriska regimen att kontrollera. Jaysh al-Islam har dessutom före den påstådda attacken ingått ett avtal med regimen om att evakuera kvarvarande rebeller till ett annat rebellkontrollerat område i norra för att förhindra ytterligare våldsamheter. Rent strategiskt vore det ur signalpolitiskt syfte därför mycket märkligt med en kemvapenattack i detta skede, då det bara handlar om dagar eller max någon vecka innan rebellerna lämnat området. Följden av dessa rapporter har resulterat i hot om väpnade angrepp mot från såväl som . har kontrat med att ingen kemvapenattack ägt rum efter att de själva säger sig ha gjort en undersökning, och har varnat om att militära hot eller angrepp kan leda till allvarliga konsekvenser. Allt detta skedde efter att israeliska missiler som träffat en syrisk flygbas dödade ett antal iranska soldater, vilket trappat upp tonen mellan och . Utvecklingen är med andra ord just nu mycket oroväckande. Svensk diplomati är kanske mer än någonsin viktig för att förhindra en ytterligare upptrappning av kriget. har begärt obegränsat tillträde till Douma, och har det framkommit att såväl som varit positivt inställda till att utreda attacken vidare. Möjligheten till att få ett brett stöd för en utredning inom torde vara mycket goda inför den diskussion som väntas i rådet. Glädjande nog har utrikesminister även uttalat stöd för något liknande. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Avser ministern att verka för en FN-ledd utredning kring den påstådda kemvapenattacken eller vilken typ av handling önskar hon se, och vad avser ministern att bidra med för att konflikten inte ska eskalera ytterligare?
fr · H5111181 · 2018-04-13 00:00:00 — Fråga 2017/18:1181 Förslag för ett bättre dricksvatten av (M) till Statsrådet (S) Rent och bra vatten är vårt viktigaste livsmedel. Vi har historiskt varit bortskämda med dricksvatten av bra kvalitet i . Dock har tillgången på dricksvatten kommit högre upp på den politiska agendan, framför allt för kommuner i främst sydöstra där vattentillgången under delar av året är oroväckande dålig. En ransonering av rent vatten är inte ovanligt till följd av att grundvattennivåerna sjunker och tillgången till rent vatten minskar. överlämnade regeringen en remiss till lagrådet, Åtgärder för ett bättre dricksvatten. Lagrådet har svarat på denna remiss, och i protokollet från kan vi läsa: I den föreslagna paragrafen föreskrivs att kommunen ska ta till vara möjligheter att samverka med andra kommuner när det gäller vattenförsörjning. Bestämmelsen är så allmänt hållen att den knappast kan sägas innefatta någon skyldighet för kommunen. Till yttermera visso ska bestämmelsen inte omfattas av tillsyn, och någon sanktion föreskrivs inte. Lagrådet ifrågasätter det meningsfulla i att tynga lagen med en sådan paragraf. Att liknande bestämmelser finns i andra lagar kan inte godtas som argument för bestämmelsen. Paragrafen anger att huvudmannen ska se till att det finns en plan för förnyelse och underhåll av de anläggningar som används för vattenförsörjning. Vad denna plan ska innehålla framgår inte av bestämmelsen. I författningskommentaren (s. 28) anges vad planen kan ha för innehåll, men inget sägs om vad den ska innehålla. Det föreslås inte någon tillsyn över planerna eller någon sanktion i fall av brister i en plan. Bestämmelsen saknar således konkret innehåll och kan inte sägas innebära någon skyldighet för huvudmannen. Det kan ifrågasättas om den fyller någon funktion. Om regeringen inte är beredd att ange några krav på vad en plan ska innehålla avstyrker Lagrådet lagstiftning i enlighet med den föreslagna paragrafen. Om den som producerar eller tillhandahåller dricksvatten inte lämnar föreskrivna uppgifter får enligt paragrafen förelägga ”honom eller henne” att fullgöra denna skyldighet. Bestämmelsens utformning ger intrycket att sådana förelägganden skulle avse enskilda individer, vilket vanligen inte är fallet. Lagrådet föreslår att bestämmelsen ges följande lydelse: får förelägga den som producerar eller tillhandahåller dricksvatten och som inte lämnar de uppgifter som krävs enligt föreskrifter meddelade med stöd av 10 a § att fullgöra denna skyldighet. Detta är ännu en i raden av regeringens förslag som Lagrådet haft synpunkter på. Samtyckeslagen, förslaget om vinster i välfärden samt förslaget om uppehållstillstånd för ensamkommande fick alla milt uttryckt hård kritik. Propositionen Åtgärder för ett bättre dricksvatten har i skrivande stund inte inkommit till , vilket väcker en rad frågor. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : När avser statsrådet och regeringen att lägga propositionen Åtgärder för ett bättre dricksvatten på bord?
fr · H5111182 · 2018-04-13 00:00:00 — Fråga 2017/18:1182 Jordbruksstödet av (M) till Statsrådet (S) Att vara företagare betyder att man har en idé och en dröm som förverkligas i en verksamhet. Företagare drivs av entreprenörskap, inte minst på landsbygden, där uppfinningsrikedomen är hög. En levande och hållbar landsbygd är beroende av människor som upprätthåller entreprenörskap och framtidstro. Grunden i företagandet på landsbygden är lantbruken, och med dagens lantbrukspolitik är verksamheten beroende av de statliga jordbruksstöden, som betalas ut av länsstyrelserna. Jordbruksstöden har omgärdats av problem med utbetalningarna, vilket i slutändan drabbar företagarna, vars räkningar och utgifter inte går att skjuta . rapporterade om hur de uppländska lantbrukarna fått vänta oacceptabelt länge på sina stöd. var det runt 600 företagare som inte fått hela eller delar av sina jordbruksstöd utbetalade. Regeringen har lagt en landsbygdsproposition på bord, och i pressmeddelandet från går det att läsa: ”Riktningen på landsbygdspolitiken innebär ett tydligt fokus på att skapa förutsättningar för landsbygderna att utvecklas.” Hanteringen av jordbruksstöden visar att det finns förbättringspotential när det gäller att få målsättningen i landsbygdspolitiken att marschera i takt med verkligheten. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att säkerställa att länsstyrelserna betalar ut jordbruksstöden ?
fr · H5111183 · 2018-04-13 00:00:00 — Fråga 2017/18:1183 Subventioner av elmotorer för fritidsbåtar av (M) till Statsrådet (MP) Regeringen presenterade en utökning av elfordonspremien. Om förslaget blir verklighet kommer man utöver elcyklar även att få sin nya elmotor till fritidsbåten subventionerad av skattepengar. Elfordonspremien får i och med detta ett tillskott på . Enligt ”breddar regeringen möjligheterna för människor att delta i omställningen till det fossilfria samhället. är det en viktig åtgärd för att skapa rena och levande hav och sjöar.” Satsningar på att förbättra miljön är lovvärda. Regeringen presenterar dock ingen analys av vad vi får för pengarna, och det är därför svårt att avgöra om satsningen kommer att göra någon nytta eller om det är pengar i sjön. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Har statsrådet och regeringen beräknat klimatnyttan av att subventionera elmotorer för båtar, och vilken är den i så fall?
fr · H5111184 · 2018-04-13 00:00:00 — Fråga 2017/18:1184 Vardagsbrott som inte upp av Boriana (M) till Justitie- och inrikesminister (S) Mellan och beslutade sig en Icahandlare i i för att anmäla alla brott som uppdagades i butiken. Totalt resulterade detta i 50 anmälningar. Hela 39 stycken avskrevs eller blev nedlagda. Endast tre stycken ledde till fällande domar. Hela resultatet har publicerats i rapporten nedlagd. Även den här typen av brott måste såklart prioriteras och upp. Handlare måste kunna bedriva verksamhet på ett säkert sätt, som kunderna måste kunna känna trygghet när de går till affären. Vardagsbrott såsom dessa är mycket skrämmande för både personal och kunder. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att fler vardagsbrott såsom mindre tillgreppsbrott ska upp?
fr · H5111185 · 2018-04-13 00:00:00 — Fråga 2017/18:1185 Jourhavande präst av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) kopplas 200 personer som ringer larmnumret 112 till jourhavande präst, en tjänst som garanteras absolut tystnadsplikt, vilket gör att samtalet inte avlyssnas. I takt med att samtalen ökar har även , som tillhandahåller tjänsten, professionaliserat sin medverkan. Det är även som betalar tjänsten, vilket få rimligen känner till. Som exempel betalar stift . Till det kommer även lönekostnaden för det nattarbete som prästen utför. Detta är något att välkomna. Det civila samhällets aktörer såsom kyrkan ställer upp med sina tjänster, vilket gör dem vill ett oerhört viktigt komplement till det offentligas åtaganden. Dock har den utredning som har utrett den statliga alarmeringen skapat oro. De tidigare farhågorna om att tjänsten jourhavande präst ska upphöra är borta, då regeringen var tydlig om det i sina direktiv. Dock föreslår utredningen att avgiften från såväl som , en annan del av civilsamhällets aktörer, ska höjas. finansieras av kyrkoavgiften, medan baserar en stor del av sin finansiering på privata donationer. Något besked om hur mycket mer som ska betala ges inte i utredningen. På detta sätt riskerar man att utarma förutsättningarna för civilsamhällets aktörer. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Hur avser ministern att agera för att civilsamhällets aktörer inte ska drabbas negativt av förslag likt det som den statliga alarmeringsutredningen lägger fram?
fr · H5111186 · 2018-04-16 00:00:00 — Fråga 2017/18:1186 Fredsfonden Sostenible av (M) till Statsrådet (MP) I samband med fredsavtalet mellan den colombianska regeringen och Farcgerillan inrättades fyra fredsfonder. Enligt regeringen bidrar med omfattande medel till dessa. Mediala uppgifter gör gällande att dessa pengar nu kan stoppas. Det ska ha framkommit uppgifter från nationella aktörer i och colombianska åklagarmyndigheten om att det skulle ha förekommit korruption i fredsfonden Sostenible. Enligt medierna ska via ambassaden i tillsammans med andra länder skickat ett brev som kritiserade transparensen i fonden. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att säkerställa att bidraget till fredsfonden Sostenible och de övriga fonderna inte går till korruption?
fr · H5111187 · 2018-04-16 00:00:00 — Fråga 2017/18:1187 Auktoriserade tolkar på av (M) till Statsrådet (S) P4 rapporterade att av de tolkar som använder sig av inte är auktoriserade. Detta enligt egna siffror och en rapport från Kammarkollegiet. I reportaget från P4 lyfts det upp ett fall där det förekommit problem med tolken eftersom tolken inte behärskat det aktuella språket ordentligt. Det är viktigt att upprätthålla kvalitet och rättssäkerhet i asylprövningen. Därför är det viktigt att de tolkar som används av behärskar de aktuella språken och kan tolka på ett rättssäkert sätt för den asylsökande. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka initiativ avser statsrådet att vidta för att säkerställa kvalitet i asylprövning?
fr · H5111188 · 2018-04-16 00:00:00 — Fråga 2017/18:1188 Utbyggnaden av av Boriana (M) till Statsrådet (S) Enligt beslutad plan ska en utbyggnad av genom vara klar . har nu gått ut och krävt att pengar omfördelas från utbyggnaden av till finansiering av höghastighetståg. Det skulle innebära att utbyggnaden av trafikplats inte blir av. En majoritet av partierna i och även är överens om att det behövs nya trafiklösningar och att en utbyggnad av avfarten är nödvändig. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Avser statsrådet att gå till mötes och ta bort en nödvändig satsning från planen om utbyggnad av ?
fr · H5111189 · 2018-04-16 00:00:00 — Fråga 2017/18:1189 Miljökontroll i samband med fordonsbesiktning av (C) till Miljöminister (MP) presenterade Transportstyrelsen ett remissförslag med förslag till nya regler för den miljökontroll som görs i samband med fordonsbesiktning. Förändringen föreslås träda i kraft , men förslaget har mött omfattande kritik från flertalet miljöorganisationer eftersom det innebär bland annat höjda gränsvärden för utsläpp, en mindre träffsäker diagnoskontroll och att det påverkar så mycket som 4,7 miljoner fordon. Förslaget innebär också att fordon ska undantas från miljökontroll, trots att det är just dessa, räknat som utsläpp per fordon, som släpper ut mest. Kritikerna menar att effekterna av förslaget kommer leda till en kraftigt försämrad miljökontroll och att fordon som tidigare underkänts på grund av miljörelaterade fel nu i stället ska godkännas trots att de släpper ut mer miljöskadliga ämnen än vad fordonstillverkarna själva angett som acceptabelt vid typgodkännandet. Förslaget går på tvärs mot beslutade miljö- och klimatambitioner, och många ifrågasätter samhällsnyttan av förändringen, däribland . Trots omfattande kritik, bland annat i medierna, har Transportstyrelsen inte begärt in remissynpunkter från flertalet relevanta miljöorganisationer. Det finns med detta en oro för att dessa synpunkter inte kommer att beaktas av myndigheten och regeringen, inte minst eftersom remisstiden har varit mycket kort och förändringen träder i kraft . Jag vill därför fråga miljöminister ; Hur säkerställer ministern inom sitt ansvarsområde att de ändrade reglerna om miljökontroll av fordon inte motverkar att miljö- och klimatambitioner uppnås?