ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H5121147 · 2018-04-10 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1147 av (M) Körkort för diabetiker har frågat mig om jag kommer att säkerställa att en översyn av regelverket för körkort vid diabetes kommer att genomföras . Bakgrunden till frågan är det besked som jag lämnade vid en tidigare interpellationsdebatt om att Transportstyrelsen planerade att påbörja en översyn av regelverket för körkort för högre behörigheter vid diabetes. De medicinska kraven i EU:s körkortsdirektiv, som infört, är avsedda att främja trafiksäkerheten. Kraven utvärderas och förändras kontinuerligt genom att tillgänglig kunskap och utveckling på området tillvaratas. När det gäller möjligheterna att medge dispens från de medicinska kraven för körkort vid diabetes har Transportstyrelsen redan i början av detta år infört vissa lättnader i bedömningen av innehav av lägre körkortsbehörigheter vid diabetes. Myndigheten avser också att göra en översyn av regelverket gällande de högre körkortsbehörigheterna vid diabetes . Jag kan konstatera att myndigheten avser att påbörja arbetet och att vidare nya insatser därmed inte är nödvändiga.
frs · H5121148 · 2018-04-11 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1148 av (KD) Allmänna arvsfonden har frågat mig om jag och regeringen avser att gå vidare med Statskontorets rekommendationer och ge Kammarkollegiet en större roll i linje med vad som anges i frågan. Allmänna arvsfonden har ett viktigt uppdrag att genom fördelning av arv som tillfallit fonden främja verksamhet av ideell karaktär till förmån för barn, ungdomar och personer med funktionshinder. Det är av yttersta vikt att dessa medel hanteras och redovisas transparent, rättssäkert och opartiskt och att alla verksamheter som får stöd ur fonden vilar på demokratisk grund. Statskontoret lämnade i sin rapport av Arvsfondsdelegationen (2017:20) alternativa förslag avseende Arvsfondsdelegationens organisering och sammansättning. Rapporten bereds nu i . tar upp en viktig fråga om att förebygga så att pengar inte delas ut till organisationer som saknar en demokratisk grund. För mig är det otänkbart att pengar skulle betalas ut till sådana organisationer. som regeringen beslutade om en myndighetsanalys av Arvsfondsdelegationen, fattade regeringen även beslut om att ge en särskild utredare i uppdrag att göra en översyn av regelverket för fonden (Dir. 2017:68). Utredaren ska föreslå hur villkor kan utformas som säkerställer att enbart organisationer som i sin verksamhet respekterar värderingar som präglar ett demokratiskt samhälle kan beviljas stöd ur fonden. Detta mot bakgrund av kravet på att de verksamheter som får stöd ur fonden ska vila på demokratisk grund. Utredningen ska redovisa sitt uppdrag och förslagen kommer därefter att beredas vidare.
frs · H5121149 · 2018-04-18 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1149 av (M) Tullen som samverkande och brottsbekämpande myndighet har frågat mig vilka konkreta åtgärder jag och regeringen avser att vidta redan i vårpropositionen för att ge resurser till förebyggande arbete, samverkan med polisen och och stävjandet av den här typen av brottslighet. Jag delar beskrivning av att samverkan mellan brottsbekämpande myndigheter är viktigt och att det finns goda skäl att vidareutveckla denna. Inom ramen för regeringens punktskatteuppdrag ledde bl.a. samverkan mellan , , och till att de s.k. spritbussarna slogs ut. Samarbetet innebär dessutom att resultatet kunde uppnås med mindre resurser. Vad avser internationella stöldligor lämnade regeringen ett uppdrag till , och om att förstärka bekämpningen av internationella brottsnätverk som begår tillgreppsbrott i . En del i uppdraget är att myndigheterna ska utveckla sin samverkan. En delrapport ska lämnas .
frs · H5121150 · 2018-04-18 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1150 av (M) har frågat vilka åtgärder jag och regeringen avser att vidta för att komma till rätta med bristen på poliser. Oppositionen tar ofta upp i debatten att det är regeringens fel att det råder brist på poliser . Alla vet att det tar att utbilda poliser. En starkt bidragande orsak till dagens polisbrist är den låga ambition som den förra, regeringen hade. Då var utbildningstakten alldeles för låg för att säkra kompetensförsörjningen. Vi har under vår mandatperiod fördubblat antalet som utbildas till polis. , 2019, beräknas det gå ut 1 300 polisstudenter, vilket är det högsta antalet . ser antalet poliser ut att öka och räknar med att det vid utgången av 2018 finns 20 100 poliser. Vår målsättning är att öka antalet polisanställda med 10 000 till 2024. För att klara detta genomförs nu också den största ekonomiska satsningen på polisen . Men vi måste också behålla de poliser vi har. Personalen är viktigaste resurs och för att öka attraktionskraften har regeringen gett i uppdrag att förbättra arbetsmiljön och att skapa fler utvecklings- och karriärvägar. Det pågår också ett gemensamt arbete med uppvärdera polisyrket. arbetar kontinuerligt med återrekrytering och nyrekrytering. Den senaste återanställningskampanjen ledde till att 58 poliser återanställdes. Det var också färre poliser som slutade än året innan. Det är ett positivt tecken, men mycket återstår ändå att göra. Regeringen är fast besluten att genomföra den expansion som aviserats så att kan öka med 10 000 anställda till 2024.
frs · H5121152 · 2018-04-18 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1152 av (M) Polisens skyddsutrustning har frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen avser att vidta för att komma tillrätta med problemen kring bristen i fråga om polisens skyddsutrustning. En förutsättning för att ska kunna fullgöra sitt uppdrag är att medarbetarna känner sig trygga och har en god arbetsmiljö. Regeringen har därför gett i uppdrag att intensifiera det systematiska arbetsmiljöarbetet. Därför pågår nu ett arbete inom myndigheten att utveckla skyddet av medarbetarna där bland annat frågor om utrustning ingår. Det är ansvar att säkerställa att det utvecklas eller finns tillgång till skyddsutrustning som motsvarar de behov som identifierats. Utvecklingsarbetet bedrivs utifrån ett medarbetarperspektiv och med referensgrupper som i förekommande fall består av poliser som arbetar i yttre tjänst. Utrustningen upphandlas enligt gällande regelverk och precis som i alla former av upphandlingar kan det ta olika att genomföra dem beroende på komplexitet och tillgång på marknaden. Regeringen anser dock att förmåga att ingripa mot organiserad brottslighet och terrorism behöver öka snabbare än planerat. Därför satsar regeringen i vårändringsbudgeten som bland annat syftar till att ska kunna säkra en adekvat tillgång till skyddsutrustning och förstärkningsvapen samt ytterligare utrustning till Nationella bombskyddet. Poliser i yttre tjänst behöver också utrustas med kroppsburna kameror. Tillgången till sådan utrustning är viktig för att förbättra arbetsmiljön, framförallt för poliser i yttre tjänst.
frs · H5121153 · 2018-04-18 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1153 av Boriana (M) Kriminellt belastade som offentliga biträden till asylsökande Boriana har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att kriminellt belastade personer inte ska kunna anlitas som offentliga biträden till asylsökande . Inledningsvis vill jag framhålla att det är en viktig rättssäkerhetsfråga att enskilda asylsökande möts av seriösa och professionella aktörer i asylprocessen. Det ställs höga krav på de som företräder asylsökande där. Till offentligt biträde får förordnas en advokat, en biträdande jurist på advokatbyrå eller någon annan som är lämplig för uppdraget. De flesta som förordnas som offentliga biträden i asylärenden är advokater, eller biträdande jurister på advokatbyrå, som har tillsyn över. Inför ett förordnande gör ändå alltid en lämplighetsbedömning i det enskilda fallet, även när det rör sig om advokater eller biträdande jurister på advokatbyrå. Vid denna bedömning beaktas om det har framkommit uppgifter om att biträdet har begått brott som kan påverka lämpligheten som offentligt biträde. Möjligheten för att registrera uppgifter om bl.a. misskötsamhet och oskicklighet, men även uppgifter om brottslighet, rörande offentliga biträden har utretts av utlänningsdatautredning (SOU 2015:73). Frågan om behandling av sådana personuppgifter behöver emellertid analyseras och beredas ytterligare, bl.a. med anledning av EU:s nya dataskyddsförordning som gäller som lag i . har arbetat kontinuerligt med att utveckla och förbättra rutiner och kvalitet vid förordnanden av offentliga biträden. Eftersom rättssäkerheten är grundläggande för asylprocessen är detta en fråga som regeringen följer noggrant.
frs · H5121154 · 2018-04-18 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1154 av (M) European Plan for har frågat mig om jag har för avsikt att agera för att förverkliga den s.k. European Plan for , som föreslagits av två f.d. litauiska premiärministrar. Planen föreslår ett koordinerat och förstärkt stöd till investeringar i , främst från multilaterala finansieringskällor. och delar i stort synen på och jag har bl.a. genomfört två gemensamma resor till tillsammans med min litauiske kollega. är en av de största och mest tongivande bilaterala givarna till reformprocess. Inom EU driver en aktiv linje för att upprätthålla EU:s engagemang för , dels vad gäller konflikten med , dels vad gäller reformer och samhällsomvandling. Den senare har EU-närmandet som främsta drivkraft, vilket vi anser ställer krav på EU:s engagemang för europeiska framtid. Vi är noga med att påminna om att reformer ligger i hela intresse och är av strategisk vikt för EU. Därför menar vi att politisk associering och ekonomisk integration måste stå i fokus för EU:s bilaterala relation till . Genom associeringsavtalet – det mest långtgående sådant avtal EU har med något land – har båda sidor gjort tydliga åtaganden för att fördjupa dessa relationer. Vad gäller reformer och EU-närmande finns en rad utmaningar. Reformstödet kompliceras av den svaga kapaciteten hos ukrainska institutioner att tillgodogöra sig externt stöd. Det finns starka interna särintressen som ofta motsätter sig reformer i riktning mot mer transparens, konkurrens och demokratisering. Korruptionen är landets främsta samhällsproblem och en hämmande faktor som bromsar inte bara reformer, utan även investeringar. EU har redan fungerande institutioner med omfattande utlåning i form av Europeiska och Europeiska investeringsbanken. Även privata företag avvaktar med sina investeringar i väntan på korruptionsåtgärder och på reformer som förbättrar rättssäkerheten och gör den offentliga förvaltningen mer transparent och effektiv. Regeringen uppskattar initiativet och står bakom målen i den s.k. European Plan for , men att tillföra ökat multilateralt finansieringsstöd till är inte det mest prioriterade just . behöver ta itu med korruptionen och särintressen som bromsar reformer. Landet behöver också förbättra sin förmåga att ta emot och hantera stöd. Detta är ett tydligt ansvar som vilar på president, regering och parlament.
frs · H5121155 · 2018-04-18 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1155 av (M) GDPR – införande och stöd till företag och företagare har frågat mig vilka konkreta åtgärder jag avser att ta initiativ till för att säkerställa att implementeringen av GDPR i sker så smidigt som möjligt, att företag ges stöd och vägledning och att införandet inte hämmar svenskt företagande och svensk konkurrenskraft. GDPR, EU:s dataskyddsförordning, kommer att ersätta den svenska personuppgiftslagen och skapa ett enhetligt regelverk inom EU för behandling av personuppgifter. Syftet med den nya förordningen är att modernisera reglerna om behandling av personuppgifter och att minska skillnaderna mellan olika medlemsstater. Enskilda ska få större kontroll över sina personuppgifter och företag kommer bara behöva förhålla sig till ett regelverk om de verkar i flera EU-länder. Det är bra för svenska företag. har regeringen ökat Datainspektionens anslag med för att myndigheten ska klara de uppgifter som följer av EU:s dataskyddsförordning. Denna satsning bidrar också till att inspektionen får bättre kapacitet att informera om de regler som gäller. uppdrog regeringen åt Datainspektionen att i samverkan med , och Verket för innovationssystem () ta fram informations- och utbildningsmaterial samt genomföra kunskapshöjande och stödjande åtgärder för att underlätta näringslivets anpassning till de nya reglerna. anordnade därför Datainspektionen utbildningar om dataskyddsförordningen specifikt för den privata sektorn, med särskilt fokus på små och medelstora företag. Datainspektionen har också haft samverkansmöten med branschorganisationer som , IT- och telekombolagen och betalningsråd. Datainspektionen har dessutom, tillsammans med , tagit fram en interaktiv frågeguide om dataskyddsförordningen riktad till enmansföretag och mikroföretag. Detta stöd finns tillgängligt på företagsportalen och har spridits av både Datainspektionen och . Vidare erbjuder Datainspektionen stöd och rådgivning genom sin upplysningstjänst per telefon samt via information på sin hemsida.
frs · H5121156 · 2018-04-18 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1156 av Boriana (M) Normalisering av barnäktenskap Boriana har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att myndigheter som faller under mitt ansvarsområde inte ska trivialisera/normalisera allvarliga brott såsom äktenskap med barn. Jag vill inleda med att jag och regeringen ser väldigt allvarligt på barnäktenskap. Det är inte tillåtet att ingå barnäktenskap i . Barn ska få vara barn och ska inte leva i äktenskap. Regeringen har genomfört flera åtgärder för att stärka skyddet mot barnäktenskap. Regeringen har, för att skydda alla barn i från erkännande av barnäktenskap, tillsatt en utredning med uppdrag att oavsett eget ställningstagande lämna förslag som innebär ett förbud för erkännande av äktenskap där någon av makarna var barn när den första av dem kom till . Ett delbetänkande har varit ute på remiss (SOU 2017:96) och regeringen kommer återkomma med lagförslag . Regeringen har även givit uppdrag för att öka kunskapen om barnäktenskap i och om hedersrelaterat våld, som barnäktenskap kan vara en yttring av. Jag vill vara tydlig med att det åligger alla svenska myndigheter att följa de lagar och bestämmelser som har beslutats av regeringen och . Jag förutsätter att och de andra myndigheter som jag ansvarar för vidtar de åtgärder som krävs för att de lagar och regler som gäller också följs och för att de uppgifter som regeringen har beslutat att ge myndigheterna genomförs på ett ändamålsenligt sätt. För att försäkra mig om att så är fallet förs en löpande dialog med de myndigheter jag ansvarar för. Frågan om barnäktenskap är viktig för regeringen. Barn-, äldre- och jämställdhetsminister, , och jag kommer naturligtvis att fortsätta att följa frågan noggrant. Regeringen prioriterar frågan om barnäktenskap högt och utesluter inte att fler åtgärder kan behöva vidtas.
frs · H5121157 · 2018-04-18 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1157 av (M) bistånd till har frågat mig på vilket sätt regeringen och jag arbetar för att bättre säkerställa att den palestinska myndigheten och andra aktörer i området uppfyller de krav på exempelvis demokratiska principer, respekt för mänskliga rättigheter och bekämpande av korruption som gäller för att få svenskt bistånd. Jag har besvarat ett antal liknande frågor om biståndet till . Jag vill därför inledningsvis hänvisa till svar på riksdagsfrågorna 2017/18:814, 2017/18:474 och 2017/18:385, samt till interpellationen 2017/18:421. bistånd till har ett överordnat syfte: att bidra till ett demokratiskt, självständigt, sammanhängande och livskraftigt , som existerar sida vid sida med i fred och säkerhet. Det största utvecklingshindret i är den israeliska ockupationen, som pågått . Vidare är det palestinska självstyret fortfarande begränsat till enskilda delar av . Arbetet för att stärka efterlevnaden av demokratiska principer, respekten för mänskliga rättigheter och bekämpandet av korruption är inte endast en fråga om kontroll av biståndets genomförande utan en väsentlig del av biståndets syfte i , vilket genomsyrar genomförandet av strategin för internationella utvecklingssamarbete avseende 2015-2019. Arbetet för demokrati och mänskliga rättigheter och mot korruption har utgjort en del av Sidas uppdrag, under nuvarande och tidigare regeringar. Det gäller biståndet i alla delar av världen. På de flesta håll där bistånd behövs finns också problem med korruption och bristande demokratisk utveckling. Biståndet behövs som bekant som mest där utmaningarna är störst. ställer i genomförandet av biståndet krav på god kontroll och respekt för mänskliga rättigheter, på åtgärder mot korruption, på arbete för jämställdhet och på fortsatt reformarbete, i liksom på andra håll. Generalkonsulatet i följer upp varje enskilt program. stöd till den palestinska myndigheten går inte direkt till dess budget utan kanaliseras via internationella organisationer såsom och FN, i enlighet med dessa organisationers regelverk. Om oegentligheter i biståndet uppdagas reagerar och vidtar nödvändiga åtgärder. Om fel eller brister inte åtgärdas kan stödet avbrytas. Som nämner finns tydliga brister i den demokratiska utvecklingen i . Regeringen redovisar den demokratiska tillbakagången i i den rapport om mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer i som finns på regeringens hemsida. Avsaknaden av demokrati, inklusive det minskande utrymmet för det civila samhället i , är något som löpande tar upp med det palestinska ledarskapet. bistånd till och politiska dialog med skapar många tillfällen att diskutera dessa frågor och att försöka påverka utvecklingen i rätt riktning.
frs · H5121158 · 2018-04-18 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1158 av har frågat mig om jag avser att ge i uppdrag att snabbutreda bältesläggning och konsekvenser av denna åtgärd. Det är en angelägen fråga som lyfter fram. En central utgångspunkt inom all hälso- och sjukvård i är att patienter så långt möjligt ska få vara delaktiga och utöva inflytande över den hälso- och sjukvård de tar emot. Vid tvångsvård får de begränsningar som gäller för bland annat patientens inflytande över vården aldrig gå utöver vad som är nödvändigt för att kunna genomföra vården. Patienter som vårdas med tvång befinner sig i en särskilt utsatt ställning och det är därför särskilt viktigt att så långt som möjligt säkerställa dels deras medverkan i vården, dels att vården och behandlingen sker under former som inkräktar så lite som möjligt på deras integritet och värdighet. Användning av fastspänning med bälte är reglerat i lagen om psykiatrisk tvångsvård, förkortad LPT. Förutsättningarna för att en fastspänning ska få ske är att det föreligger en omedelbar fara för allvarlig skada för patienten själv eller någon annan. I lagens förarbeten sägs att i princip bör en patient få spännas fast endast i omedelbara farosituationer för att hindra honom eller henne från att allvarligt skada sig själv eller någon annan. Liksom i all vård ska ledningssystem för systematiskt kvalitetsarbete tillämpas. Det systematiska förbättringsarbetet ska bestå av riskanalys, egenkontroll och hantering av avvikelser. Som säger har det funnits brister i uppföljningen av tvångsvården. För att få en bättre bild av tvångsvårdens innehåll gav regeringen i uppdrag att vidta vissa åtgärder i syfte att förbättra möjligheterna till uppföljning av tvångsvård. ska genomföra åtgärder med fokus på att förbättra och förenkla datainsamlingen med syfte att förbättra kvaliteten i statistikprocessens alla delar avseende tvångsvård enligt LPT och LRV i patientregistret. Fastspänning ingår i denna statistik. Regeringen har mottagit betänkandet För barnets bästa? (SOU 2017:111). Utredningen hade bland annat i uppdrag att utreda förutsättningarna för att minska eller om möjligt avskaffa användningen av tvångsåtgärder utan att försämra möjligheterna att bereda barn nödvändig vård. Utredningen innehåller förslag som rör fastspänning med bälte. Betänkandet är just nu ute på remiss. Våra expertmyndigheter har viktiga uppdrag att bevaka och tillse att vård och behandling ges enligt fastställda krav och regler. När det i enskilda fall uppkommer brister i vård och patientsäkerhet ska dessa brister hanteras inom ramen för klagomålssystemet. Regeringen har också satsat på ökad kunskapsstyrning. All vård ska utgå från vetenskap och beprövad erfarenhet.
frs · H5121159 · 2018-04-18 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1159 av (M) Utbyte av uppgifter mellan myndigheter och kommuner har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att förstärka uppgiftsutbytet mellan myndigheter och kommuner. Frågan har uppkommit bland annat mot bakgrund av ett fall i där misstänkte att unga män på ett HVB-hem var inblandade i en grov våldtäkt och där kommunen inte lämnade ut uppgifter om identiteten på de boende vid ett antal verksamheter inom socialförvaltningen i kommun. Enligt svensk rätt gäller som huvudregel sekretess mellan myndigheter. Sekretesslagstiftningen är dock så uppbyggd att den inte hindrar myndigheterna från att lämna ut uppgifter i situationer där intresset av att uppgifterna lämnas ut bör ha företräde framför det intresse som sekretessen ska skydda. Det finns därför ett antal sekretessbrytande bestämmelser som möjliggör att sekretessbelagda uppgifter kan lämnas ut till en annan myndighet, bland annat vid misstanke om grova brott. Vid en bedömning av om en uppgift ska lämnas ut vägs alltså två motstående intressen mot varandra. Det är angeläget att myndigheter inte lämnar ut sekretessbelagda uppgifter om ett stort antal personer som inte med fog kan misstänkas för brott. Enligt ett antal domstolsavgöranden saknas det stöd för att i så vid omfattning lämna ut uppgifter. är det av stor betydelse att de brottsutredande myndigheterna har effektiva verktyg för att kunna utreda brott. Det innefattar bl.a. möjligheten att kunna identifiera en eller flera gärningsmän. Jag avser att följa frågan.