ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H5111536 · 2018-06-19 00:00:00 — Fråga 2017/18:1536 Underlag för beslut om polisutbildning i av (KD) till Justitie- och inrikesminister (S) behöver fler poliser. Därför är det glädjande att en utbildning ska etableras i . Däremot är det bekymmersamt att det finns en känsla av att processen i ansökningsförfarandet endast varit en chimär och att beslutet redan varit fattat. Ansökningstiden har varit relativt kort, vilket har ställt höga krav på de tre högskolor i , och som varit med i den. kunde man läsa i att i och ville att polisutbildningen skulle hamna på , även om det inte fanns ett officiellt dokument som bekräftade detta. När nu beslutet kom infinner sig en rad frågor kring de underlag från som presenterats för regeringen och som statsrådet i medierna uttalat att man ställer sig bakom. har bedrivit en mycket aktiv opinionsbildning för att få polisutbildningen och bland annat marknadsfört rekommendationer från och regionledningen i . Huruvida detta har påverkat och regeringen i lokaliseringen av utbildningen är svårt att säga. När i lämnade in sin ansökan enligt den tid som var satt väckte det viss förvåning då många fått uppfattningen redan innan ansökningsprocessen var igång , att ansökningar varit insända och att beslutet nästan redan var fattat. Behovet av att kunna rekrytera poliser till hela är stort, och att få göra sin praktik även i till exempel gör att fler kanske kan bli intresserade av stationering där efter avslutad utbildning. Min fråga till justitie- och inrikesminister är följande: Anser ministern att de underlag man fått från gett en rättvis bild av de tre högskolor som ansökt?
fr · H5111537 · 2018-06-18 00:00:00 — Fråga 2017/18:1537 Fängelsestraff för fler brott av (KD) till Justitie- och inrikesminister (S) Svensk polis gör ett fantastiskt arbete. Men många poliser vittnar om en frustration över att den verkliga straffpåföljden av brottslighet i många fall blir alltför liten. Framför allt gäller detta personer som återfaller i likartad brottslighet eller döms för flera med varandra sammankopplade brott vid ett och samma tillfälle. Då kliver straffrabatterna in och skalar ned straffet. Ett antal brottstyper sammanfaller ofta. Ett exempel, som en polisman vittnade om, är vårdslöshet i trafik, drograttfylleri, narkotikabrott, brott mot knivlagen och grov olovlig körning. När en dom föll blev en person dömd för flera fall av dessa brott. Polismannen berättar att han vittnade i ett ärende gällande vårdslöshet i trafik, drograttfylleri och grov olovlig körning, och när domen kom fälldes den åtalade för: olovlig körning vid fyra tillfällen rattfylleri vid fyra tillfällen ringa bruk av narkotika vid sju tillfällen brott mot knivlagen. Straffet blev 120 dagsböter. Eftersom den dömde saknar medel behöver han inte betala några rättegångskostnader, enligt tingsrätten. Han döms alltså i praktiken till 120 × = i böter, plus till brottsofferfonden, totalt i böter. Pengar han inte kan betala, utan det hamnar hos Kronofogden. I praktiken går den dömde straffri. Polismannen berättar frustrerat att om han stoppar en hederlig skattebetalare på när denne kör kostar det den personen nästan lika mycket plus ett indraget körkort. Poliser jag talar med blir oerhört frustrerade av att det i praktiken ser ut så här. Att de producerar mängder med papper, lägger ned många arbetstimmar och äventyrar sin säkerhet när straffen i praktiken inte sätter dit återfalls- och mängdbrottslingar. Jag vill därför fråga justitie- och inrikesminister : Avser ministern att göra något åt att så många dömda undkommer straff i enlighet med det beskrivna exemplet?
fr · H5111538 · 2018-06-19 00:00:00 — Fråga 2017/18:1538 censursträvanden av (S) till Utrikesminister (S) vill förbjuda fotografering och filmning av säkerhetsstyrkor i aktion på de ockuperade områdena. En ministerkommitté gav klartecken för ett lagförslag som ska skydda ”nationell säkerhet” och ”värna om soldaters och medborgares motivation”. Förbudet kan ses som en reaktion på de vittnesmål som bland annat organisationen (Shovrei Shtika) publicerat. Bryt Tystnaden består av aktiva och före detta israeliska soldater som motsätter sig ockupation av de palestinska områdena. publicerade Bryt Tystnaden skriften This is How we Fought in med vittnesmål från över 60 israeliska soldater som deltog i Operation Protective Edge . Vittnesmålen handlar om en hänsynslös och urskillningslös krigföring som drabbade alla som levde i . , tidigare ordförande, har lanserat en bok med just vittnesmål från de ockuperade områdena . har 800 soldater vittnat om övergrepp mot civilbefolkningen . Många av soldaterna har valt att vara anonyma – men ett sextiotal finns med namn och ansikte. Alla vittnesmål som publicerats har godkänts för publicering av den militära censuren i . För Bryt Tystnaden handlar det om att informera den israeliska allmänheten om hur verkligheten ser ut på ockuperad mark. Bryt Tystnaden hoppas att det ska bli en tillräcklig inhemsk opinion för att stoppa ockupationen. Den israeliska högerregeringen svarar nu med att vilja begränsa civilsamhällets aktiviteter och censurera medierna. Det resoneras om tioåriga fängelsestraff och att inte bara filmare utan även de som sprider filmerna ska kunna straffas. Precis som i och är också ute efter att förhindra att inhemsk opposition samverkar med utländska eller internationella människorättsorganisationer. Stater, regeringar, organisationer och medieföretag som försvarar det fria ordet får inte vara tysta om försöket att censurera vittnesmålen och dokumentationen av det dagliga övervåldet på de ockuperade områdena och gentemot befolkningen i . Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Hur vill ministern samla en bred svensk och europeisk opinion mot den israeliska regeringens strävanden efter censur?
fr · H5111539 · 2018-06-19 00:00:00 — Fråga 2017/18:1539 Förverkande av kriminellas tillgångar av (M) till Statsrådet (S) Såväl som har uppmärksammat behovet av ändrad lagstiftning vad gäller distansutmätning och påpekat att en ändring av lagen hade kunnat leda till att betydligt mer egendom hade kunnat utmätas. vill att lagstiftningen ändras så att distansutmätning av ska kunna ske i betydlig fler fall än vad som går . Det skulle bland annat ge nya verktyg mot de skuldsatta kriminella aktörer som saknar tillgångar på papperet men som har tillgångar i praktiken. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att vidta några särskilda åtgärder i syfte att ändra lagstiftningen vad gäller distansutmätning?
fr · H5111540 · 2018-06-20 00:00:00 — Fråga 2017/18:1540 Rättsosäkra tillståndsförfaranden av (KD) till Statsrådet (S) Tillståndsprocesser för byggnation av vindkraftsverk är en tidsödande process. Ett uppfört vindkraftverk påverkar såväl natur som människor. Här måste en balans råda mellan de intressen som vill uppföra kraftverket å ena sidan och de boende i området och naturen å andra sidan. Därför finns det en poäng i att det tar för uppförande av ett vindkraftverk. I en tillståndsprocess ska bygglov sökas, informationstillfällen hållas och alla berörda parter ska kunna göra sina röster hörda. Men – det finns gränser. När det handlar om vindkraft är det ofta mindre privata företag som investerar egna medel i tron att vindkraften är ett bra energislag i omställningen till ett långsiktigt hållbart samhälle. Därför blir det problematiskt när Försvarsmakten agerar som i fallet Badene i . och nio informationstillfällen har myndigheten ändrat sig. I en park om ca 100 kraftverk har man nu bromsat utbyggnaden av ytterligare 4 kraftverk som fått tillstånd . För att företag och privatpersoner ska vilja investera i förnybar energi måste tillståndsprocesserna dels bli snabbare, dels säkrare rättsligt. I det ovan beskrivna fallet i Badene har ingen rimlig förklaring getts till att Försvarsmakten ändrat sin inställning och dessutom fått med sig regeringen på att dessa fyra påbörjade vindkraftverk hellre bör rivas än färdigställas. Dessvärre finns fler fall där tillståndsprocesser kommit så pass långt att tillstånden, av berörda myndigheter, är givna och byggnationen har påbörjats men där projektet i slutskedet har stoppats för att en myndighet i efterhand har rest frågetecken. Detta skapar inte bara svårigheter att förutse processerna utan riskerar också att äventyra stora investeringskapital, vilket kan skada viljan till investering i vindkraft. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att göra för att tillse att tillståndsgivningsprocesserna är rättssäkra?
fr · H5111541 · 2018-06-20 00:00:00 — Fråga 2017/18:1541 Utnämning av en ny riksåklagare av (L) till Justitie- och inrikesminister (S) Chefen för , , avslutade sitt uppdrag . Åklagarväsendet genomgår nu en intensiv omvandling där verksamheten står i begrepp att anpassa kostymen efter de ekonomiska villkor som aviserats. Denna omvandling skulle inte bara innebära att åklagare som pensioneras inte kan ersättas, utan också att man även skulle behöva minska sin förmåga. Vi vet också att man redan innevarande år sagt upp de specialrevisorer som varit knutna till myndigheten för att bekämpa den ekonomiska brottsligheten. Det är mycket viktigt i detta läge att bemanna en av de viktigaste funktionerna inom rättsväsendet av flera skäl. Vi ser också att myndigheten påverkas av utvecklingen inom polisen, både när det går sämre men också när det går bättre, vilket innebär en större mängd ärenden som överlämnas till åklagarväsendet. Att hantera detta kräver också en permanent ledning på plats som kan fatta beslut om prioriteringar. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : När avser regeringen att fatta beslut om utnämningen av en ny riksåklagare?
fr · H5111542 · 2018-06-20 00:00:00 — Fråga 2017/18:1542 IB-programmet och den tidigare nedgraderingen av dess betyg av (M) till Statsrådet (S) International Baccalaureate (IB) är en utbildning på gymnasial nivå. Utbildningen har en internationellt definierad standard med höga kunskapskrav. Universitets- och högskolerådet (UHR) beslutade att förändra reglerna kring hur IB-betyg omvandlas. Det innebär att är IB-studenters betyg, relativt sett, mindre värda i det svenska betygssystemet än vad de tidigare varit och jämfört med hur utbildningen värderas i andra länder. Jag och andra kollegor har tidigare interpellerat och motionerat i frågan då vi likt många andra oroats över UHR:s beslut. I ett svar har statsrådet bland annat svarat följande: ”När det gäller sakfrågan vill jag understryka att jag har stor respekt för den oro som inte minst företrädare för IB-utbildning uttrycker. Däremot är jag rädd att oron till stor del bygger på okunskap.” Uppenbarligen var vår oro inte obefogad, och har beslutat att revidera föreskrifterna för omräkning av utländska gymnasiebetyg. Syftet med beslutet är att ge likvärdiga förutsättningar för alla sökande oavsett varifrån man har sin gymnasieexamen. Anledningen uppger UHR är: ”Det är viktigt att alla personer har så likvärdiga förutsättningar som möjligt att komma in på högskolan i , oavsett vilken gymnasiebakgrund man har.” Myndigheten skriver vidare: ”För sökande med IB-examen innebär de reviderade föreskrifterna något gynnsammare förutsättningar inför kommande antagningar till högskoleutbildning.” Det är självklart bra att man rättar sådant som har blivit fel; däremot har många studenter hamnat i kläm på grund av beslut vars effekter rimligen inte kan vara någon överraskning. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : På vilket sätt kommer statsrådet nu att bevaka frågan och säkerställa att fattade beslut inte återigen innebär försämrade förutsättningar för studenter vid IB-programmet?
fr · H5111543 · 2018-06-20 00:00:00 — Fråga 2017/18:1543 Intäktsregleringen av elnätsavgifterna av (M) till Statsrådet (S) Den årliga , som kartlägger avgifter och taxor för ett flerbostadshus i landets samtliga kommuner, visar att elnätspriset fortsätter att öka för landets konsumenter. har avgifterna ökat med i snitt , vilket visar att den brant stigande prisutvecklingen därmed fortsätter. , Ellevio och Eon har elnätmonopol i 141 av 290 kommuner, vilket ger dem en mycket avgörande roll. Eon höjde sina priser 2017 med i genomsnitt , och har höjt sina priser . Nätkostnaden står för ungefär en tredjedel av de totala elkostnaderna för en genomsnittlig lägenhet. Intäktsramarna, som beslutas av , medger en årlig intäktsökning på för elnätsföretagen i medeltal (inflation borträknat). I domstolsprocesser har dessa intäktsramar höjts. Aktörer som , , , och Bostadsrätterna, som står bakom , har begärt att intäktsregleringen för elnätsavgifterna ska skärpas och har uppvaktat regeringen kring detta. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta med anledning av kravet om att skärpa intäktsregleringen för elnätsavgifterna?
fr · H5111544 · 2018-06-20 00:00:00 — Fråga 2017/18:1544 En detaljplan för Katrineberg i av (M) till Miljöminister (MP) Att få fart på bostadsbyggande och utveckla vårt land är en viktig förutsättning för tillväxt och utveckling. Alltför ofta fördröjs, fördyras och stoppas byggnation av överklaganden på olika nivåer på ett sätt som allvarligt skadar utveckling av såväl städer som landsbygd. Området Katrineberg har nu legat på regeringens bord. Först hanterades frågan av och sedan . Därefter har den såvitt jag förstår skickats mellan departementen. Det är uppseendeväckande att ärendet inom de olika departementen har tagit så , och det har också kommunicerats att det kan dra ut ytterligare om man inte är överens mellan de olika departementen. Givet den mycket långa handläggningstiden torde denna oenighet därmed vara ett faktum. detta ärende dras i långbänk inom ligger en död hand över ett viktigt bostadsutvecklingsområde i . Det är därför mycket angeläget att regeringen skyndsamt kommer till skott och fattar beslut i frågan. Med anledning av detta vill jag fråga miljöminister : När kan vi förvänta oss ett besked från ministern, och regeringen i denna för bostadsutveckling och tillväxt så viktiga fråga?
fr · H5111545 · 2018-06-20 00:00:00 — Fråga 2017/18:1545 En detaljplan för Katrineberg av (M) till Närings- och innovationsminister (S) Att få fart på bostadsbyggande och utveckla vårt land är en viktig förutsättning för tillväxt och utveckling. Alltför ofta fördröjs, fördyras och stoppas byggnation av överklaganden på olika nivåer på ett sätt som allvarligt skadar utveckling av såväl städer som landsbygd. Området Katrineberg har nu legat på regeringens bord. Först hanterades frågan av och sedan av . Därefter har den såvitt jag förstår skickats mellan departementen. Det är uppseendeväckande att ärendet inom de olika departementen har tagit så , och det har också kommunicerats att det kan dra ut ytterligare om man inte är överens mellan de olika departementen. Givet den mycket långa handläggningstiden torde denna oenighet därmed vara ett faktum. detta ärende dras i långbänk inom ligger en död hand över ett viktigt bostadsutvecklingsområde i . Det är därför mycket angeläget att regeringen skyndsamt kommer till skott och fattar beslut i frågan. Med anledning av detta vill jag fråga närings- och innovationsminister : När kan vi förvänta oss ett besked från ministern, och regeringen i denna för bostadsutveckling och tillväxt så viktiga fråga?
fr · H5111546 · 2018-06-21 00:00:00 — Fråga 2017/18:1546 Bristande tillgänglighet till sjukvård i norra av (M) till Socialminister (S) Det finns all anledning att vara orolig över sjukvården i norra . I har man meddelat att det kommer att ske kraftiga neddragningar i sjukvården, och att tillgängligheten på länets vårdcentraler kommer att försämras. Situationen ser liknande ut i alla län i . I stängs intensivvården och patienterna hänvisas till som ligger därifrån. Även i sker kraftiga neddragningar. Detta väcker frågan om turister törs åka på semester till och om de som bor där törs vara kvar när sjukvården dras ned så kraftigt? I Malmfälten finns en omfattande gruvindustri med de risker detta innebär för medarbetarna. Vad händer vid en allvarlig gruvolycka i när det inte finns tillgång till intensivvård i direkt närhet till verksamheten? Från till är det , och från till är det . De patienter som är svårast sjuka och kräver mest intensivvård riskerar alltså att få åka över för att få adekvat intensivvård. Regeringen anser alltså att tillgängligheten till sjukvård är god när patienter som behöver intensivvård måste transporteras så långa sträckor. Det finns en utställning i Malmfälten där kvinnor som fött barn i bilar delar med sig av sina berättelser. I socialdemokratiska har BB stängts vilket lett till flera bilförlossningar. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialminister : Vilka åtgärder avser socialministern och regeringen att vidta för att komma tillrätta med de stora bristerna i tillgängligheten och de långa avstånden till intensivsjukvård i norra ?
fr · H5111547 · 2018-06-21 00:00:00 — Fråga 2017/18:1547 Nya skatteregler för bärplockare av (S) till Finansminister (S) Regeringen har aviserat nya skatteregler som ska göra det enklare att komma åt oseriösa aktörer på arbetsmarknaden när det kommer till importerad arbetskraft. Detta är bra och behövligt för en tryggare svensk arbetsmarknad. I den remiss som är utskickad har det dock visat sig att förslaget riskerar att slå hårt även mot dem som sköter sig, exempelvis aktörerna inom den organiserade bärplockningsindustrin. Bärplockning är skattebefriat i . är det bara thailändare som arbetar med skogens guld, och här finns ett väl utvecklat kollektivavtal som garanterar försäkringar, löner och sjysta villkor. I rapporterades det om problemet med att av de som kommer hit aldrig når de kollektivavtalade plockningsvolymerna. De här tjänar sammanlagt runt netto . Det ska då bekosta resan, arbetstillstånd, mat och boende. Om de här personerna därutöver ska betala skatt på lönen blir det i stort sett inget kvar av lönen. Det här problemet finns även i andra länder, och där har flera lösningar tagits fram. I exempelvis finns det en tröskel , som gör att man kan undanta beskattning på arbeten som är kortare än så. Andelen utländsk arbetskraft som inte betalar skatt har ökat, och det ska vi såklart komma åt, men vi måste se till att det här hamnar rätt. Det vore dumt att slå mot den organiserade branschen med ordnade kollektivavtal och bostäder. Risken blir att svartjobb och andra avarter breder ut sig, och detta är inte önskvärt för någon part. Min fråga till finansminister är därför: Kommer ministern att vidta några åtgärder för att se över skattereglerna för säsongsanställda som kommer från länder utanför EU?
fr · H5111548 · 2018-06-21 00:00:00 — Fråga 2017/18:1548 Skyddsvakters befogenheter av (L) till Justitie- och inrikesminister (S) I vaktas skyddsobjekt, bland annat och regeringens lokaler, av skyddsvakter. Bevakningen av ett skyddsobjekt lyder under skyddslagen, eller lagen (1990:217) om skydd för samhällsviktiga anläggningar. I skyddslagen 12 § föreskrivs att skyddsvakter har rätt att avvisa, avlägsna eller tillfälligt omhänderta en person inom eller vid skyddsobjektet om personen överträder något förbud som gäller på grund av beslut enligt skyddslagen, vägrar identifiera sig eller vägrar genomgå kroppsvisitation eller liknande undersökning. I 13 § föreskrivs att skyddsvakter har polismans befogenhet att gripa den som det finns skäl att anhålla för spioneri, sabotage eller förberedelse till ett sådant brott samt att lägga beslag på föremål som personen för med sig. Däremot kan skyddsvakter inte agera förebyggande i andra situationer än de som beskrivs ovan. Skyddslagen ger inte skyddsvakter en befogenhet som motsvarar 13 § polislagen vad gäller att avvisa eller avlägsna en person som genom sitt uppträdande stör den allmänna ordningen eller utgör en omedelbar fara för denna. Jag vill därför fråga justitie- och inrikesminister : Hur ser ministern på möjligheten att utvidga skyddsvakters befogenheter i enlighet med vad som beskrivs ovan?
fr · H5111549 · 2018-06-21 00:00:00 — Fråga 2017/18:1549 Stöd till barn och unga vid den amerikanska gränsen av (L) till Utrikesminister (S) ”Give me your tired, your poor, your huddled masses yearning to breathe free.” Den största migrationsströmmen i världen går från till . Just nu förfasas hela och världen av konsekvenserna av invandringspolitik. Att nolltolerans mot illegala invandrare införts och att de som kommer in till olagligt nu ska lagföras har lett till att barn separeras från sina föräldrar. Småbarn och unga har spärrats in i stora läger där de knappt får se dagsljuset eller får omvårdnad och stöd av någon vuxen. Experter menar att dessa barn kan traumatiseras för livet av upplevelsen. har goda relationer till . Min fråga till utrikesminister är: Ämnar ministern agera för att bidra till att förbättra de här barnens situation, och finns det någon konkret form av stöd som kan erbjuda på plats?
fr · H5111550 · 2018-06-21 00:00:00 — Fråga 2017/18:1550 önskemål om en ny inriktning på narkotikapolitiken av (L) till Socialminister (S) Det tunga missbruket är lika utbrett i som i övriga , och bland ungdomar ligger vi ungefär i mitten. Narkotikadödligheten i är näst högst i hela EU och har mer än fördubblats . Enligt EMCCDA – EU:s inrättning för narkotikaforskning och narkotikakunskap – har narkotikarelaterade dödlighet gått upp från 73 per miljon invånare till 93 per miljon invånare. Snittet i EU är 17 dödsfall, vilket gör att ligger mer än fem gånger högre. Man kan, och ska, absolut kritisera och diskutera vilket underlag som ligger till grund för statistiken. I finns bland annat oavsiktlig förgiftning och suicidförgiftning med i statistiken. går det inte att blunda för vare sig den stora skillnaden mellan och övriga länder eller den stora ökningen i . beslutades det i FN att medlemsländerna behöver ha en mer human syn på missbruk och fokusera mer på skademinimering, behandling och vård i stället för nolltolerans och skuldbeläggning i form av straff. Det finns åtskilliga rapporter som visar på att när vändpunkten väl kommer för en människa med ett missbruk är det livsviktigt att samhället lyssnar, stöttar och hjälper på en gång. För många personer med missbruk är stödjande insatser som sprututbyte, tak över huvudet, mat i magen och rena kläder det första steget mot ett liv utan missbruk. Genom ökat stöd för att åtgärda den bakomliggande orsaken till missbruket kan man hjälpa människor på ett bättre sätt än att först ställa orimliga krav på drogfrihet från dag ett för att ens få tillgång till hjälp. Det övergripande målet för Liberalernas narkotikapolitik är en nollvision mot drogrelaterade dödsfall och drogrelaterat lidande. gick ut och framhöll behovet av en ny narkotikapolitik. En politik som är inriktad på mer vård, inte straff. Mot bakgrund av detta vill jag fråga socialminister : Vilka åtgärder och/eller initiativ är ministern beredd att ta mot bakgrund av önskemål om en ny inriktning på narkotikapolitiken?