ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H5121448 · 2018-06-20 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1448 av (L) Kriminalvårdens uttalande om häktet i har frågat mig om regeringen avser vidta åtgärder för att häktet i ska öppna igen, antingen efter en renovering eller som en del av ett nytt rättscentrum. Som jag har beskrivit i flera tidigare svar på riksdagsfrågor om häktesverksamheten i är det Kriminalvården som ansvarar för sin lokalförsörjning inom de rättsliga och ekonomiska ramar riksdag och regering bestämmer. Jag besökte tidigare i vår och fick en beskrivning av den aktuella situationen. Jag har också fått information från Kriminalvårdens ledning om deras besök i och att deras bedömning var att de hade en bra dialog med kommunledning, berörda myndigheter och representanter för advokater i . Min förhoppning är att denna dialog fortsätter på ett konstruktivt sätt.
frs · H5121449 · 2018-06-20 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1449 av (L) Polisiär underbemanning i mindre kommuner har frågat på vilket sätt jag och regeringen avser att agera för att säkerställa att polisen har en acceptabel nivå på grundbemanningen även i mindre kommuner. Det är en prioriterad fråga för regeringen att det polisiära arbetet stärks och att fler poliser kan bekämpa brottsligheten och öka tryggheten i hela landet. Vi har därför aviserat och beslutat om kraftfulla resursförstärkningar till . har redovisat hur den långsiktiga personalförsörjningen ska säkras. Antalet personer som utbildas till polis har fördubblats och det var över 11 500 som sökte till polisutbildningen , vilket är rekordmånga sökanden. Regeringens målsättning är fortsatt att det ska finnas 10 000 fler polisanställda 2024. Antalet polisanställda vid utgången av 2017 var 29 599, en rekordhög nivå. Det är också viktigt att se till att de redan anställda stannar kvar i myndigheten. har fått i uppdrag att bl.a. intensifiera arbetsmiljöarbetet och skapa fler möjligheter till karriärvägar. Dessutom höjs polislönerna till följd av det nya avtalet mellan och arbetsgivaren.
frs · H5121450 · 2018-06-20 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1450 av (-) Nedstängning av moskéer har frågat mig om jag och regeringen är beredd att vidta åtgärder som nedstängning av moskéer och utvisning av imamer för att bekämpa islamismens utbredning i . Regeringen avser inte att stänga ner moskéer eller vidta liknande åtgärder. Religionsfriheten skyddas i svensk grundlag och i och innebär att var och en har rätt att ensam eller i gemenskap med andra utöva sin religion. När det gäller åtgärder mot rörelser som sprider hatbudskap har regeringen tagit initiativ till ett omfattande förebyggande arbete mot rasism och hatbrott, men även mot radikalisering och rekrytering till våldsbejakande extremism och terrorism. En viktig utgångspunkt för regeringen är att grundläggande fri- och rättigheter och rättsstatens principer ska säkerställas vid alla sådana insatser. För att tillförsäkra att allmänna medel går till verksamheter som är förenliga med samhällets grundläggande värderingar, såsom de formuleras i regeringsformen och i de internationella konventionerna om mänskliga rättigheter, har regeringen tillsatt en utredning om demokrativillkoren i statlig bidragsgivning. En organisation som bedriver en verksamhet som motverkar eller strider mot samhällets grundläggande värderingar ska inte finansieras med allmänna medel.
frs · H5121451 · 2018-06-28 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1451 av (M) Överförmyndare har frågat mig på vilket sätt Föreningen kunskaper och erfarenheter kommer att tas till vara av regeringen om föreningen inte bjuds in till en sittning med statsrådet. Som jag har aviserat kommer en utredning att få i uppdrag att föreslå moderna och rättssäkra regler om gode män, förvaltare och andra ställföreträdare. I uppdraget kommer bland annat att ingå att överväga frågor som handlar om hur överförmyndarnas och länsstyrelsernas tillsyn på detta område kan förbättras. Jag är angelägen om att nå ett slutresultat som innebär att vi får ett långsiktigt hållbart system där individen sätts i fokus. De människor i vårt samhälle som behöver hjälp ska känna sig trygga med att de också får det. För att utredningen ska träffa rätt är det värdefullt att få synpunkter och förslag på förbättringsområden. Givetvis är det då viktigt att ta till vara på de kunskaper och erfarenheter som landets överförmyndare har, inte minst eftersom överförmyndarna har en central roll för att systemet med gode män och förvaltare ska fungera. Jag har därför träffat företrädare för bland annat flera överförmyndarnämnder och föreningar som representerar enskilda för att diskutera frågor om gode män och förvaltare. Jag ser också framför mig möten med ytterligare aktörer och en fortsatt dialog i dessa frågor, både nu och när utredningen har kommit igång med sitt arbete. Det är av stor vikt att vi kan få ett så bra underlag som möjligt och fånga upp viktiga lärdomar runt om i landet.
frs · H5121452 · 2018-06-20 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1452 av (M) Behovet av ett reformerat strandskydd har frågat mig om regeringen bytt fot i frågan om behovet av att reformera strandskyddet och om inte, vilka åtgärder ämnar regeringen vidta för att luckra upp strandskyddet. Inledningsvis vill jag framhålla att det svenska strandskyddet, tillsammans med allemansrätten, är unikt i ett internationellt perspektiv. De första strand-skyddsreglerna kom och förstärktes . Det var tider då det byggdes mycket i och framförallt fritidsbostäder uppfördes utmed många strandområden. Strandskyddet infördes för att säkra alla människors tillgång till stränder. Sedermera har strandskyddets syfte utökats till att också bevara goda livsvillkor för djur- och växtlivet på land och i vatten. finns vissa möjligheter i reglerna för att främja landsbygdsutveckling och lokalt beslutsfattande. Flera förändringar i strandskyddslagstiftningen har gjorts . Framför allt har ändringarna ändrat förutsättningarna genom att beslutsrätten i högre utsträckning har flyttats till kommunerna och att dispensmöjligheten för landsbygdsutveckling i strandnära lägen () har tillkommit. En regel om möjlighet att upphäva strandskyddet vid små sjöar och vattendrag trädde i kraft så sent som . Ändringarna av strand-skyddsreglerna har därmed varit i kraft . Vi kan ändå se i den statistik som sammanställs av och att både och möjligheten att upphäva strandskydd vid små sjöar och vatten-drag utnyttjas i allt större utsträckning av kommuner och länsstyrelser sedan reglerna infördes. Kommunernas möjligheter att använda som skäl för dispenser kan dock begränsas om deras översiktsplaner inte är uppdaterade. Regeringen vill se en levande landsbygd som kan utvecklas, som ett attraktivt landskap kan bevaras och värdefulla naturmiljöer skyddas. Det finns enligt regeringen potential att utveckla LIS-reglerna i detta syfte. Regeringen gav därför i uppdrag att se över reglerna om landsbygdsutveckling i strandnära läge i och (2010:900) (dnr M2017/00778/ Nm, M2017/00712/Nm). Uppdraget var att se över LIS-reglerna och deras tillämpning samt föreslå de författningsändringar och eventuella andra åtgärder som kan behövas. Syftet med uppdraget var att ytterligare främja landsbygdsutveckling med boende och företagande i områden med god tillgång till stränder utan att äventyra de värden som strandskyddet långsiktigt syftar till att skydda. Särskilt fokus skulle läggas på att utöka möjligheterna att bygga permanentbostäder. Uppdraget redovisades till . är en av utgångspunkterna för en fördjupad analys som sker inom ramen för den fortsatta beredningsprocessen inom . Jag och regeringen följer noga frågan om strandskyddsreglernas tillämpning och betydelse för både samhällsutvecklingen och de värden reglerna syftar till att bevara.
frs · H5121470 · 2018-06-20 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1470 av (SD) Det kommunala utjämningssystemet har frågat mig om jag eller regeringen avser att vidta åtgärder för att säkerställa att det ställs krav på att kommuner som erhåller stöd genom det kommunala utjämningssystemet, eller på annat sätt säkerställa att det sker en bättring avseende olika kommuners hushållning med våra gemensamma resurser. Kommunerna och landstingen har genom den kommunala beskattningsrätten ett långtgående ansvar för finansiering av sina olika verksamheter. Det är fullmäktige i varje kommun och landsting som tar ställning till huruvida kommunallagens krav på en god ekonomisk hushållning har uppfyllts. Ansvarsutkrävande sker ytterst genom kommun- och landstingsval. Staten bidrar till finansiering av de kommunala verksamheterna bl.a. genom det generella statsbidraget. Det är kommunerna och landstingen som själva har att avgöra hur generella statsbidrag ska användas, utifrån lokala förutsättningar, behov och prioriteringar. Det generella statsbidraget fördelas via det kommunalekonomiska utjämningssystemet, som syftar till att skapa likvärdiga ekonomiska förutsättningar för kommuner och landsting trots strukturella skillnader vad gäller t.ex. åldersstruktur och skatteunderlag. En grundläggande princip i systemet är att utjämning ska ske för opåverkbara faktorer och inte för faktorer såsom exempelvis ambition, effektivitet och val av skattesats eller avgiftsnivåer. Jag har inte för avsikt att ändra dessa principer. Däremot är det viktigt att säkerställa att det kommunalekonomiska utjämningssystemet fungerar som det är tänkt och hålls uppdaterat. Därför har en särskild utredare fått i uppdrag att se över om kostnadsutjämningen i tillräcklig grad fångar upp strukturella kostnadsskillnader mellan kommuner och mellan landsting. Utredarens förslag ska lämnas .
frs · H5121471 · 2018-06-28 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1471 av (SD) Skadeståndsnivåer för brottsoffer har frågat mig om jag anser att det nuvarande systemet för skadestånds- och kränkningsersättningar fungerar bra och om skillnaderna är rimliga eller om jag avser att vidta åtgärder för att ändra det nuvarande systemet. De skillnader som syftar på avser en jämförelse som han gör mellan diskrimineringsersättning i vissa fall och skadestånd för psykiskt lidande till de föräldrar som förlorat sin dotter vid terrordådet på i . Jag kan som statsråd inte uttala mig om enskilda fall, särskilt inte när det pågår en rättsprocess. Jag vill dock uttrycka mitt djupaste deltagande till de som drabbats av terrordådet. Och jag förstår att inget belopp någonsin kan ersätta förlusten av ett barn. Diskrimineringsersättning, som infördes , går inte riktigt att jämföra med skadestånd. I förarbetena till regleringen uttalas att ersättningsformen inte bör jämföras med vanligt skadestånd eftersom den delvis har andra ändamål. Vid brott kan en gärningsman t.ex. dömas till ett fängelsestraff. Straffsystemet tillgodoser en preventiv funktion och vid sidan av straffet kan brottsoffer få ersättning för kränkning. Vid diskriminering utdöms däremot inga andra påföljder vid sidan av ersättningen. För att ha en preventiv funktion ansågs därför att diskrimineringsersättningen normalt måste bestämmas till ett högre belopp än skadestånd vid brott. Vidare konstaterades att krav på diskrimineringsersättning ofta riktar sig mot juridiska personer med stora ekonomiska resurser, vilket också talade för högre ersättningsnivåer för att kunna uppnå en avskräckande effekt. När det gäller skadestånd är utgångspunkten att skador ska ersättas fullt ut. Några belopp regleras inte i lag utan lagstiftaren har överlämnat till rättstillämpningen att närmare bestämma storleken på skadestånden. I rättspraxis har det utvecklats schablonersättningar för psykiskt lidande till följd av en nära anhörigs död. Schablonerna syftar till att skapa ökad förutsebarhet och enhetlighet. Dessutom innebär de en bevislättnad för den skadelidande eftersom han eller hon inte behöver bevisa sin skada med läkarintyg eller liknande utredning. Vid uppsåtligt dödande uppgår schablonbeloppet till . Den som visar att han eller hon har lidit en mer omfattande skada kan få högre ersättning. Att ge bra stöd och hjälp till brottsoffer är en viktig fråga för regeringen. När individen är som mest sårbar, måste samhället vara starkt. Därför har dessa frågor prioriterats och regeringen har bland annat sett till att brottsofferstödjande organisationer har mer resurser . Att det finns ändamålsenliga regler om ersättning till brottsoffer är naturligtvis också av stor betydelse. Jag ser dock ingen anledning att ändra systemet för skadestånd för att göra det mer likt diskrimineringsersättning.
frs · H5121473 · 2018-06-19 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1473 av (S) Ahmadiyya har frågat mig genom vilka initiativ jag vill uppmärksamma ahmadiyyerna i världen och i synnerhet deras pressade situation i . Regeringen följer situationen i nära i fråga om respekten för mänskliga rättigheter, inklusive för ahmadiyyamuslimerna. I regeringens rapport om situationen för mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer i konstateras att ahmadiyya-minoriteten utsätts för omfattande våld, hot och trakasserier som till viss del tolereras av rätts-väsendet och som staten inte i tillräcklig utsträckning ingriper för att avvärja. Respekten för mänskliga rättigheter, inklusive religions- och övertygelsefrihet, lyfts i regeringens kontakter med . Ambassaden i arbetar aktivt för att främja mänskliga rättigheter i , också tillsammans med likasinnade länder. UD och ambassaden för dialog med civilsamhällesorganisationer som verkar för mänskliga rättigheter inklusive föreningar som företräder ahmadiyyamuslimer. agerar även genom EU som regelbundet tar upp frågor om mänskliga rättigheter i dialogen med , såväl vid politiska högnivåmöten som lokalt inom landet. Regeringen kommer att fortsätta uppmärksamma vikten av respekt för mänskliga rättigheter, inklusive religionsfrihet, i sina kontakter med .
frs · H5121474 · 2018-06-20 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1474 av (L) Forskning om särläkemedel har frågat mig om jag anser att ska säga nej till forskning om och prövning av nya behandlingsmetoder, däribland klinisk prövning av läkemedel för patienter med sällsynta livshotande diagnoser, på grund av att vi befarar att vi inte har råd med läkemedlen när de godkänts av därför att de visat sig effektiva och att biverkningarna inte står i missförhållande till effekten. Frågan som tar upp utgår från ett komplext landskap, där ansvaret delas av staten och den landstingsdrivna hälso- och sjukvården. berör såväl läkares ansvar för att patienter ska få den bästa behandlingen som behovet av att utveckla och pröva nya läkemedel och landstingens ekonomiska överväganden. Patienter med sjukdomar, där nya läkemedel finns i utvecklingsfaser, kan övervägas för deltagande i kliniska studier. , som ger etiska riktlinjer, säger att då en klinisk prövning inleds ska de patienter som kommer att behöva behandling efter prövningen garanteras tillgång till denna. När ett läkemedel väl är godkänt sätter företaget ett pris på produkten, som eventuellt blir förmånsberättigad, och landstingen är förbundna att ge läkemedlet till de patienter som ingått i en studie oberoende av pris. Flera åtgärder har redan vidtagits för att bidra till lägre kostnader för den här typen av läkemedel. På EU-nivå finns det t.ex. en förordning om särläkemedel som syftar till att stimulera utvecklingen av särläkemedel genom att minska kostnaderna för läkemedlen, t.ex. via möjligheten till förenklat godkännande och dataexklusivitet för kliniska data. Regeringen har även verkat för lägre kostnader för läkemedel på andra sätt. Vad gäller kostnadsaspekten för kliniska prövningar som sådana vill jag nämna att kliniska prövningar subventioneras genom att kan befria forskare från ansökningsavgiften för kliniska prövningar. Regeringen har också tillsatt en utredning med uppdraget att göra en översyn där hållbarhet, etik och samhällsekonomisk effektivitet i läkemedelsanvändningen genomlyses (2016:07). Utredningen ska även se över tillgång på nya läkemedel, prisreglering och förutsättningar för forskning och innovation. För att stärka området har regeringen etablerat ett life science-kontor inom . Life science-kontoret arbetar också med frågan om kliniska prövningar och för dialog med bl.a. berörda myndigheter och branschorganisationer. Regeringen har för övrigt gjort en rad satsningar för att få fler studier till och har förstärkt området Klinisk behandlingsforskning på och fortsatt stödet för uppbyggnad av Kliniska studier , en infrastruktur som stödjer och underlättar genomförandet av kliniska prövningar. Vidare har regeringen gjort en stor satsning på forskning för att utveckla biologiska läkemedel, en satsning på sammanlagt fördelade , som genomförs av och . Stödet för läkemedelsutveckling inom ramen för Science for Life Laboratory (SciLifeLab) kvarstår med goda resultat. Regeringen arbetar således för att främja fler kliniska prövningar och studier, och har vidtagit flera åtgärder för att stärka den medicinska forskningen, inte minst den kliniska forskningen.
frs · H5121475 · 2018-06-20 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1475 av (KD) Beslut om behandlingsbegränsning har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att säkerställa att behandlingsbegränsningar inte används på ett sådant sätt att människovärdesprincipen urholkas eller att förtroendet för vården skadas. När hälso- och sjukvårdspersonal ställs inför frågor som handlar om liv och död för patienten är det nödvändigt att det finns tydliga regler. För att säkerställa att patienter med livshotande tillstånd får en trygg, kontinuerlig och säker vård finns bindande föreskrifter om livsuppehållande behandling. Förutom föreskrifterna har också en särskild handbok tagits fram av för att ge stöd vid tillämpningen av föreskrifterna i det dagliga arbetet med svårt sjuka patienter. Regeringen förutsätter att vårdgivare runt om i landet tar del av och följer den reglering som finns på området. I de fall där det finns misstankar om brister och missförhållanden inom hälso- och sjukvårdens verksamheter har Inspektionen för vård och omsorg i sitt uppdrag att utföra tillsyn och återrapportera så att adekvata insatser kan göras. De uppgifter om eventuella brister kring beslut om behandlingsbegränsningar som har aktualiserats är upprörande och tas på största allvar av regeringen. Regeringen kommer att följa frågan framöver.
frs · H5121476 · 2018-06-20 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1476 av (SD) har frågat statsrådet om hon anser att nuvarande system med äldreförsörjningsstödet är rättvist och fungerar bra, eller om hon avser att vidta åtgärder för att förändra systemet eller öka kontrollen av dem som får äldreförsörjningsstöd. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Personer har ofta begränsade möjligheter att förändra sin ekonomiska situation. Det är regeringens uppfattning att som välfärdsland har ett ansvar för att de som lagenligt är bosatta här i landet inte lider ekonomisk nöd. Därför finns äldreförsörjningsstödet, ett yttersta skyddsnät som garanterar detta. Detta yttersta skyddsnät omfattar samtliga som är och bosatta i landet. Även svenska medborgare som av något skäl har en mycket låg pension kan alltså få av äldreförsörjningsstöd. Äldreförsörjningsstödet är hårt inkomstprövat vilket innebär att de som får fullt stöd inte har någon som helst annan inkomst. Självklart ska de regler som finns för äldreförsörjningsstödet följas. Det är centralt inte minst för att bibehålla förtroende får våra gemensamma trygghetssystem. bedriver ett aktivt kontrollarbete inom alla förmåner de utbetalar. Att dessa kontroller fungerar illustreras också i exemplet från .
frs · H5121477 · 2018-06-20 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1477 av (M) Gemensamma polisstationer i gränsområdena har frågat mig om jag avser att vidta ytterligare åtgärder för att möjliggöra samgruppering av polisstationer med norsk eller finsk polis i gränsområdena. Det nordiska polissamarbetet har utvecklats . utökades möjligheterna till operativt samarbete genom den nya lagen (2017:497) om internationellt polisiärt samarbete. undertecknade jag och mina nordiska kollegor en avsiktsförklaring om att ta ett steg vidare för att ytterligare fördjupa och effektivisera polissamarbetet bl.a. genom att skapa förutsättningar för att mer kontinuerligt kunna bedriva operativt polisarbete på varandras territorium. I det ligger i förlängningen möjligheter till gemensamma polisstationer. Jag avser att gå vidare med genomförandet av avsiktsförklaringen och därför bl.a. fortsätta dialogerna med och om hur samarbetet närmare bör regleras.
frs · H5121478 · 2018-06-19 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1478 av (SD) FN:s arbete för återvändande av flyktingar har frågat mig om och hur avser verka i FN för att få fler flyktingar att återvända till sina hem när det anses vara säkert. De tre traditionella varaktiga lösningarna för flyktingar består av frivillig återvandring, lokal integration och vidarebosättning. Olika flyktingsituationer har skilda behov av respektive lösning. Gemensamt är däremot att det i varje given flyktingsituation måste råda en kombination mellan olika lösningar med utgångspunkt i flyktingars särskilda behov. Återvandring är ofta den föredragna lösningen för många flyktingar och de omständigheter som tillåter frivillig återvandring bör främjas. Att möjliggöra frivillig och hållbar återvandring är först och främst ursprungslandets skyldighet gentemot sina egna medborgare, men kräver stöd från det internationella samfundet. Ett förstärkt samarbete såväl inom EU som globalt är grundstenar i en långsiktigt hållbar flyktingpolitik. Vid om flyktingar och migranter beslutades att två globala ramverk skulle arbetas fram – ett om flyktingar och ett om migration. Gemensamt är förhoppningen att dessa ska öka möjligheten till mer samarbete, ansvarsfördelning och struktur för att bättre hantera de ökande flykting- och migrationsströmmarna vi ser . har intagit en aktiv roll i framtagandet av båda ramverk. Syftet med det globala flyktingramverket är att öka den globala ansvarsfördelningen för världens flyktingar. Detta ska ske genom att ta fram en övergripande överenskommelse mellan FN:s medlemsstater med åtaganden som syftar till att lätta trycket på värdländer, utveckla och stärka flyktingars självförsörjning, öka tillgången till tredjelandslösningar samt stödja förhållanden i ursprungsländer för att underlätta återvändande i säkerhet och värdighet.