ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H512990 · 2018-03-21 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:990 av (KD) Regionala arbetsmiljöombud har frågat mig om jag tänker ta några lagstiftningsinitiativ eller vidta någon annan åtgärd för att främja möjligheten till oberoende arbetsmiljörådgivare som kan bära uppdraget att stödja småföretagares arbetsmiljöarbete. har en viktig roll när det gäller information och vägledning till arbetsgivare och när det gäller tillsyn av arbetsmiljöreglerna. ska enligt sin instruktion, som regeringen förnyat, ta fram och tillhandahålla behovsanpassad, lättillgänglig och kvalificerad information där små och medelstora företags behov särskilt ska beaktas. Det pågående regelförnyelsearbetet syftar till att åstadkomma ett modernt och framåtsyftande regelverk som är tydligt, tillgängligt och relevant i hela arbetslivet. Regeringen har också förstärkt resurser kraftigt , med en permanent ökning av myndighetens förvaltningsanslag på , bl.a. för att möjliggöra för myndigheten att anställa fler inspektörer. Utöver det satsar regeringen för att utveckla metoderna för myndighetsgemensam kontroll för att motverka fusk, regelöverträdelser och brottslighet i arbetslivet. Det uppdrag har skiljer sig från de regionala skyddsombudens uppgift som är att aktivera och vara ett stöd för arbetstagarsidan i det lokala arbetsmiljöarbetet, främst på mindre arbetsställen där det saknas skyddskommittéer. Den svenska arbetsmarknadsmodellen bygger på starka och ansvarstagande parter och skyddsombuden är en viktig del av det svenska arbetsmiljösystemet. Staten ger ett bidrag till den regionala skyddsombudsverksamheten. Den finansieras även av organisationerna själva. Uppföljningen av hur medlen används har utökats . innehåller redovisningen av den regionala skyddsombudsverksamheten följande nio mätbara prestationer: Antal regionala skyddsombud, antal årsarbetskrafter regionala skyddsombud, antal besökta arbetsställen, antal besök på arbetsställen och dess huvudsakliga inriktning, rådgivning per telefon och e-post, utbildning internt, utbildning externt, utbildningskostnad. Därutöver redovisas totalkostnad och bidrag.
frs · H512991 · 2018-03-20 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:991 av (M) Digitaliseringen har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta utöver det nya bidrag som trädde ikraft , för att försäkra mig om att fler företag och enskilda har möjlighet att få en bra uppkoppling oavsett var i landet man bor eller verkar. Regeringens målsättningar på bredbandsområdet omfattar alla och finns presenterade i bredbandsstrategin. Målet är att hela bör ha tillgång till snabbt bredband. Målet är teknikneutralt, vilket innebär att anslutningen kan tillhandahållas genom fast eller trådlös teknik, eller en kombination av olika tekniker. För att nå målen krävs insatser från både privata och offentliga aktörer och regeringen verkar för att den positiva utvecklingen för bredbandsutbyggnad i högt tempo fortsätter och fokuserar på aktiviteter inom de områden som strategin pekar ut. Regeringen har lagt ett antal regeringsuppdrag kopplade till strategin som bland annat syftar till att kartlägga hinder för en fortsatt utbyggnad och identifiera hur processer kan effektiviseras, visa på den nytta som användning av bredbandstjänster kan ge och ge förslag på hur framtida insatser med statliga medel kan utformas. Teknikutvecklingen och den svenska marknadsutvecklingen har lett till god utbyggnad av fibernät och ökad tillgång till trådlösa lösningar. Som komplement till de investeringar som görs av kommersiella aktörer har regeringen inom ramen för landsbygdsprogrammet avsatt för stöd till utbyggnad av snabbt bredband i gles- och landsbygd där de kommersiella förutsättningarna för bredbandsutbyggnad saknas. Utöver det har regeringen även möjliggjort bredbandssatsningar på inom ramen för regionalfondsprogrammen i de norra delarna av landet. Till och med har regeringen också avsatt för regionala bredbandskoordinatorer som ett sätt att främja och underlätta för utbyggnaden av både offentliga och privata aktörer. I takt med att digitala tjänster blir allt mer avancerade krävs ökad kapacitet. beslutade regeringen därför om en höjd nivå för funktionell tillgång till internet från /s till /s. I samband med det gav regeringen () i uppdrag att se till att fasta hushåll och företag som saknar tillgång till telefoni och/eller bredbandsuppkoppling om /s kan få stöd för åtgärder som ger sådan tillgång. Förordningen trädde ikraft . I de områden där har avvecklat kopparnätet har de allra flesta haft möjlighet att få tillgång till telefoni och bredband via trådlösa lösningar, eller genom fiberuppkoppling där sådan finns. Om något fast hushåll eller företag trots allt skulle stå utan telefoni eller tillgång till bredband, exempelvis som en följd av kopparnätets nedläggning kan man vända sig till PTS.
frs · H512992 · 2018-03-21 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:992 av (L) Polisens möjlighet att sända ammunition per post har frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen avser vidta för att lösa frågan om transporter av vapen och ammunition som ska analyseras för att bespara polisen detta transportuppdrag. hanterar transporter av såväl vapen och ammunition som andra typer av beslag och utredningsmaterial som behöver skickas för analys till Nationellt Forensiskt Centrum (NFC) i . Det innebär bland annat att exempelvis och genomför vissa transporter åt . Den överenskommelse som har med omfattar inte ammunition, eftersom det klassas som farligt gods och därmed kräver särskild hantering. Jag utgår ifrån att i de avtal som ingåtts med samarbetsparter gör kvalificerade bedömningar av vad samarbetet ska omfatta, både utifrån verksamhetens behov och utifrån de säkerhetsaspekter man behöver ta hänsyn till. Hur ser till att utredningsmaterial som behöver analyseras kommer till NFC i överlåter jag och regeringen till myndigheten att besluta om.
frs · H512993 · 2018-03-21 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:993 av (M) Stärkt vård kring hjärt-kärlsjukdom har frågat mig vad jag avser vidta för åtgärder för att stärka vården kring hjärt- och kärlsjukdomar. uppföljningar visar att allt fler patienter överlever de stora folksjukdomarna som hjärtsjukdomar, stroke och diabetes. Trots en positiv utveckling finns det fortfarande, som lyfter fram, regionala skillnader när det gäller diagnostik och tillgång till rekommenderade behandlingar. Regeringen arbetar därför för att stödja utvecklingen av en jämlik och jämställd hälso- och sjukvård för befolkningen i hela landet. Regeringen har tagit initiativ till stora reformer inom hälso- och sjukvårdens område och bl.a. tillsatt utredningen om en samordnad utveckling av god och nära vård (2017:1). Utredningen har i uppdrag att stödja landstingen m.fl. att utveckla en modern, jämlik, tillgänglig och effektiv hälso- och sjukvård med fokus på primärvård. Regeringen har vidare överlämnat proposition En ny beslutsprocess för den högspecialiserade vården (2017/18:40) till . Den nya processen ska ersätta systemet med rikssjukvård och den nationella nivåstruktureringen av cancervården. Syftet med förslagen är att koncentrera den högspecialiserade vården till färre enheter i landet och därmed bidra till en mer kunskapsbaserad och jämlik vård. Utöver dessa mer genomgripande insatser genomför regeringen satsningar som ska bidra till en långsiktigt god kompetensförsörjning i hälso- och sjukvården, ökad tillgänglighet och insatser för att stärka samordningen av vårdinsatser för personer med komplexa och omfattande vårdbehov. Dessutom har regeringen uppdragit åt att stödja vårdens arbete med nationella riktlinjer för prevention och behandling vid ohälsosamma levnadsvanor för bl.a. hjärt- och kärlsjukdomar. Avslutningsvis vill jag också lyfta fram arbetet med att utveckla styrningen med kunskap som pågår inom landstingen. har landsting och regioner tagit beslut om att gemensamt långsiktigt delta i, stödja och finansiera en sammanhållen struktur för styrning med kunskap. Ett viktigt syfte är att samordna arbetet med kunskapsbaserad vård i landsting och regioner för att bidra till en mer jämlik vård som bygger på vetenskap och beprövad erfarenhet. Sammantaget bedömer jag att dessa insatser kommer att bidra till en bättre vård för personer med hjärt- och kärlsjukdomar.
frs · H512994 · 2018-03-20 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:994 av (L) Trafikregler för cykling har frågat mig när jag avser att ta initiativ för att 1,5 metersregeln även ska införas i . Jag håller med att det är mycket angeläget att förbättra trafiksäkerheten för cyklister. Av trafikförordningen (1998:1276) framgår att en förare får köra om endast om det kan ske utan fara. Den förare som kör om ska lämna ett betryggande avstånd i sidled mellan sitt fordon och det fordon som körs om. Det kan vara svårt att säga hur långt ett betryggande avstånd kan vara. Vissa fordon kan passeras med mindre avstånd medan till exempel passage av barn som cyklar kräver ett större avstånd. Det är därför upp till den som gör en omkörning, att avgöra vilket avstånd som är lämpligt vid varje situation. Den som gör en omkörning förbi en cykel bör dock särskilt försäkra sig om goda säkerhetsmarginaler, då risken för cyklisten vid en omkörning kan vara väldigt hög. Vidare vill jag framhålla att regler i sig inte nödvändigtvis förbättrar trafiksäkerheten. Det krävs även en god regelefterlevnad, vilket bland annat kan åstadkommas med hjälp av information och att polisen beivrar regelöverträdelser. Det saknas beredningsunderlag för förslag om ett specificerat minsta avstånd vid omkörning av cyklister. Enligt min uppfattning kan frågan dock komma att aktualiseras längre fram i tiden i ett sammanhang då ytterligare åtgärder görs för att förbättra trafiksäkerheten i enlighet med nollvisionen. Slutligen vill jag framhålla att teknikutvecklingen går snabbt och att det inkluderar teknik som hjälper trafikanter att göra rätt i trafiken. Genom sensorer på fordonen och cyklister bör t.ex. en bilist kunna få teknisk hjälp att hålla rätt avstånd vid omkörning. Även utveckling av transportinfrastrukturen är givetvis viktig för att öka förutsättningarna för att hålla rätta avstånd vid omkörning av cyklister.
frs · H512995 · 2018-03-19 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:995 av (M) Företagens regelbörda har frågat mig vilka åtgärder jag kommer vidta för att myndigheternas arbete med regelförbättring och regelförenkling ska öka. Regeringen delar uppfattningen om vikten av regelförenklingar som en del i arbetet med att stärka företagens konkurrenskraft. Framgångsrika och växande små och medelstora företag som anställer är helt avgörande för att nå regeringens jobbmål. Regeringen bedriver därför en aktiv näringspolitik med fokus på insatser som förbättrar företags och företagares villkor, som ökar attraktionskraft för investeringar och stärker incitamenten att starta företag. Det är av stor vikt att reglerna är ändamålsenliga. På så sätt begränsas den administration som krävs för att följa regelverken. Även service, bemötande och korta handläggningstider är centrala för ett konkurrenskraftigt företagsklimat och för att nå ökad tillväxt och sysselsättning. Regeringen har gett i uppdrag att ta fram ett kunskapsunderlag om korta och effektiva handläggningsprocesser för företag. Uppdraget har slutredovisats och bereds nu i . Genom att bättre ta tillvara digitaliseringens möjligheter, med allt fler och bättre digitala tjänster och processer, förenklar vi för företagare och medborgare i alla delar av landet. En fullt ut digital ärendehantering gör det lättare för företag att göra rätt från början, att få en snabbare ärendehantering och att lättare få besked om ärendestatus. Med bra service och digitala tjänster som är anpassade efter företagens förutsättningar och behov är mängden regler inte ett lika stort problem. Regeringen har bland annat gett i uppdrag att införa en digital tjänst för inlämning av årsredovisningar. Genom elektroniska årsredovisningar skapas bättre möjligheter för att uppgifterna kan återanvändas av flera myndigheter och företagens administration minska. och fungerar som motorer för arbetet med övrigt digitaliserat uppgiftslämnande. Regeringen överväger härutöver, vilket redovisades i budgetpropositionen , att inom ramen för förenklingsarbetet se över också bokföringsområdet. Regeringens överenskommelse med Kommuner och Landsting syftar till att erbjuda företagare i regeltunga branscher nationella digitala lösningar för att bland annat kunna ansöka om kommunala tillstånd. De digitala lösningarna innebär att den kommunala regeltillämpningen och tillståndsgivningen blir mer lika över landet. Satsningen är unik i sitt slag och förväntas leda till förenkling på riktigt för berörda företag. Företagssajten fortsätter att utvecklas positivt, både vad gäller användning och omfattning av tjänster och information. ryms information från över 50 olika myndigheter på webbplatsen som hade 2,6 miljoner användare, vilket var en ökning jämfört med .
frs · H512996 · 2018-03-21 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:996 av (M) Behov av fler ledarhundar har frågat mig vad jag avser vidta för åtgärder för att säkerställa att behovet av ledarhundar tillfredsställs. Regeringen har i budgetpropositionen aviserat en höjning av anslagna medel till ledarhundsverksamheten med till en sammanlagd summa av . Skälet till höjningen är att öka antalet ledarhundar och därigenom förbättra kösituationen.
frs · H512997 · 2018-03-28 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:997 av (M) Otrygga kvinnor i har frågat mig vad jag avser att göra för att öka tryggheten och minska brottsligheten, som framför allt oroar kvinnor. Regeringen har vidtagit många åtgärder för att öka tryggheten i samhället. Det arbetet fortsätter med oförminskad kraft. Vi förstärker med –2020 och har fördubblat antalet antagna till polisutbildningen. Målsättningen är 10 000 fler polisanställda . Det är en historisk satsning som skapar väsentligen bättre förutsättningar för lokal polisnärvaro och ökad brotts-uppklaring. Regeringen har också genomfört en rad straffskärpningar, däribland för grova vapenbrott som ger presumtion för häktning. Regeringens förslag om en ny kamerabevakningslag är ett annat exempel på hur vi förbättrar förutsättningarna för det lokala arbetet. En av de viktigaste straffrättsliga reformerna är förslaget om en ny sexualbrottslagstiftning som lämnades till . Utöver att sexualbrottslagstiftningen nu ska bygga på samtycke införs också två nya brott; oaktsam våldtäkt och oaktsamt sexuellt övergrepp. Dessutom skärps straffet för grov våldtäkt. Regeringen har även gett i uppdrag att kartlägga den ökade utsattheten för sexualbrott och bl.a. analysera om ökningarna gäller särskilda typer av sexualbrott, tillvägagångssätt och situationer. Satsningar på fler poliser och skärpta straff blir mer effektiva när de kombineras med åtgärder av förebyggande karaktär. Många centrala verktyg i det förebyggande arbetet finns i den kommunala verksamheten, inte minst inom skola och socialtjänst. lanserades regeringens brottsförebyggande program Tillsammans mot brott där vikten av samverkan mellan kommun och polis, näringsliv och civilsamhälle lyfts fram som centrala delar för att kunna bedriva ett effektivt brottsförebyggande arbete. För att utveckla sådan samverkan och stärka det lokala arbetet i kommunerna har regeringen dels inrättat regionala brottsförebyggande samordnare vid länsstyrelserna, dels förstärkt Brottsförebyggande rådets roll som nationell motor i det brottsförebyggande arbetet. När det gäller kvinnors särskilda utsatthet beslutade regeringen om en tioårig nationell strategi mot mäns våld mot kvinnor, som började gälla . Med den nya strategin vill regeringen verka för en omorientering och främja utvecklingen inom området. Det framtida arbetet ska i högre grad inriktas mot att förebygga olika former av mäns våld mot kvinnor. Fokus sätts därför mer på mäns delaktighet och ansvar för att stoppa våldet. Sammantaget avsätter regeringen till ett åtgärdsprogram med nya insatser 2017–2020. Därutöver bidrar vi med i utvecklingsmedel till kommuner och landsting och i stöd till kvinnojourerna 2015–2019. Sammantaget genomför regeringen mycket omfattande satsningar för ökad trygghet och minskad brottslighet, där fokus inte enbart ligger på repressiva åtgärder utan också på att förebygga brott.
frs · H512999 · 2018-03-19 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:999 av (M) har frågat mig vad jag gör för att stimulera svenskt näringsliv så att inte företagande minskar ännu mer. Regeringen anser att en mångfald av företag och företagare är viktigt för näringslivets konkurrenskraft, förnyelse och hållbarhet. Kvinnors och mäns möjligheter att vara företagare på likvärdiga, jämställda villkor är både en tillväxt- och en rättighetsfråga. Det är därför glädjande att kvinnors entreprenörskap i ökar i den senaste upplagan av . I budgetpropositionen 2018 aviserade regeringen en satsning på utrikes födda kvinnors företagande som kommer pågå fram . Företagens förutsättningar förbättras på en rad olika sätt, exempelvis genom arbetet med att förenkla för företagen genom digitalisering, översynen av trygghetssystemen för företagare och förbättrad tillgång till finansiering. Regeringen har också sänkt kostnaden för enmansföretagare som får sin första anställning och infört skattelättnader för personaloptioner under vissa förutsättningar. Kvinnor och män driver företag i alla branscher men i olika omfattning. I välfärdsbranscher är kvinnors företagande jämförelsevis något högre än i andra branscher. Regeringen har varit tydlig med att enskilda aktörer fortsatt ska vara en del av välfärden men utgångspunkten är att skattepengar ska gå till det de är avsedda för. Både brukare och utförare gagnas av tydliga spelregler. Regeringen har med budget sammantaget tillfört vård, skola och omsorg . Satsningar som både jämnar ut livsvillkor och främjar den ekonomiska utvecklingen. I budgetpropositionen beräknar regeringen att avsätta 2019 och ytterligare 2020 för att permanent höja statsbidragen till kommuner och landsting. Detta ger kommuner och landsting bättre förutsättningar att stärka skolan, vården och omsorgen och minskar behovet att höja kommunalskatterna. Vården ska vara trygg, behovsanpassad, jämställd och jämlik i hela landet. Alla politikområden ska bidra till att nå de jämställdhetspolitiska målen. Att företagande sker på likvärdiga villkor för kvinnor och män är en förutsättning för att nå regeringens delmål om ekonomisk jämställdhet men också viktigt för att det leder till ett bättre resursutnyttjande, ökad innovationsförmåga i företagen, ökad attraktivitet och hållbar tillväxt i hela landet. Att ta tillvara människors, såväl kvinnor som mäns, kompetens, talang och skaparkraft bidrar till vår ekonomiska tillväxt.
fr · H5111113 · 2018-04-11 00:00:00 — Fråga 2017/18:1113 Underrättelsepersonals röjda identiteter med anledning av Transportstyrelsens it-haveri av (M) till Försvarsminister (S) skriver att outsourcingen av Transportstyrelsens it-drift till har lett till att 30 anställda vid för särskild inhämtning (KSI) har fått sina hemliga identiteter röjda. Att anställda i Försvarsmakten som tillhör MUST:s avdelning KSI får sina identiteter röjda är ett direkt hot mot rikets säkerhet. Underrättelseagenterna inom KSI arbetar med personbaserad inhämtning såsom infiltration och spioneri. Att dessa svenska underrättelseagenters identiteter röjs försätter även andra människor, inklusive civila, i fara. Dessa underrättelseagenter är modiga och plikttrogna män och kvinnor som arbetar för vårt land, vår frihet och vår demokrati med livet som insats om så krävs. Med anledning av detta vill jag fråga försvarsminister följande: Vilka konkreta åtgärder ämnar statsrådet vidta i syfte att garantera säkerheten för de individer vars identiteter har röjts och motverka att fler anställdas identiteter röjs?
fr · H5111133 · 2018-04-03 00:00:00 — Fråga 2017/18:1133 Bärighetskrav på cisterner av (C) till Statsrådet (MP) Statsrådet besvarade en interpellation om hur regeringen ser på det faktum att myndigheternas lösning nu är att inte ställa krav på att kontroll av konstruktion och tillverkning av cisterner ska utföras av ackrediterade kontrollorgan och att det räcker med byggherrens egenkontroll under byggnadsskedet. Statsrådet gjorde då bedömningen att en förändring i PBL för detta ändamål vore en alltför omfattande åtgärd men att inom ramen för PBL arbetar för att största möjliga säkerhet ska råda för alla konstruktioner. När det gäller cisterner planerar de att lägga fram ett nytt författningsförslag med regler för dessa och för hur verifiering av bärförmågan ska gå till. En skärpning av kraven från är särskilt angelägen mot bakgrund av att nya regler som trädde i kraft inte längre innehåller några sådana krav. Kommer regeringen att påskynda detta arbete? Frågan ställs inte minst mot bakgrund av den tragiska olycka som skedde vid Recyclings anläggning i , då en person omkom när en cistern kollapsade och innehållet, en blandning av vatten och olja med en temperatur på , dränkte den omkomne och orsakade omfattande skador på egendom och miljö. Min fråga till statsrådet är: Har statsrådet och regeringen några ambitioner att påskynda arbetet med skärpta bärighetskrav på cisterner?
fr · H5111134 · 2018-04-03 00:00:00 — Fråga 2017/18:1134 Väg 940 – ny av (C) till Statsrådet (S) Frågan om en ny dragning av väg 940, den så kallade , som förbinder de södra och östra delarna av med och E6, har varit aktuell . Efter många års arbete och upprepade överklaganden har den kommit så långt att det finns vägplaner som är kompletta och fastslagna. fattade regeringen beslut om att avslå de överklaganden som kommit in gällande etappen E6–Forsbäck. Den nya dragningen är i två etapper, och det är knappast meningsfullt att påbörja ett arbete med att färdigställa den kortare sträcka som i huvudsak följer nuvarande väg utan motsvarande beslut gällande resterande delen, Rösan–Forsbäck, det vill säga merparten av vägen och den del som innebär en helt ny sträckning förbi de tätbefolkade områdena längs den nuvarande vägen. Undertecknad har frågat ansvariga statsråd om regeringens beslut angående väg 940, och därför aktualiserar jag frågorna som tidigare ställts i ärendet. Min fråga till statsrådet är: Vilka är de återstående oklarheter som sedan det senaste beskedet behöver ut innan regeringen kan fatta beslut som innebär att kan färdigställas i hela sin sträckning från Rösan till E6 via Forsbäck?
fr · H5111135 · 2018-04-03 00:00:00 — Fråga 2017/18:1135 Statens ansvar för fungerande internetuppkoppling i kollektivtrafik av (L) till Statsrådet (S) Digitaliseringen skapar nya möjligheter för resenärerna. Förhoppningsvis kan nya applikationer göra biljetter och reseplanering än smidigare. Det är viktigt att göra resandet i kollektivtrafiken trevligt och inbjudande. Man ska kunna arbeta eller bara uppleva resan som bekväm. Att fler kan och vill ställa bilen genom bra alternativ är viktigt för hållbarheten och för att minska trängseln. Ett exempel på detta är , där det görs ca 300 000 resor med pendeltåg i . Pendeltågstrafiken har dock drabbats av störningar. I den del av infrastrukturen där staten har ansvaret för spår och tunnlar finns på olika håll driftsstörningar vad gäller internetuppkoppling. Det leder till att resenären som har reseapplikationer förlorar kontakten med nätet. Man hindras från att arbeta på resan. Studerande kan inte legitimera sig när applikationen inte är aktiv och riskerar då tilläggsavgift. För resenärens egen reseplanering kan det också vara viktigt att få kontakt med nätet, och de störningar som finns begränsar möjligheterna till detta. Staten har möjlighet att bidra till att digitaliseringen kommer resenärer till del. och myndigheter kan minska hinder, och de borde bidra till att åtgärda problem som även drabbar resenärer i en storstadsregion. Därför vill jag fråga statsrådet följande: Vilka åtgärder har statsrådet vidtagit eller avser att vidta för att resenärer ska garanteras fungerande internetuppkoppling i kollektivtrafiken?