ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H5111602 · 2018-08-06 00:00:00 — Fråga 2017/18:1602 Förskottering av EU-ersättningar av (C) till Statsrådet (S) Den långa perioden av torka och värme har lett till att många lantbrukare fått betydande skördeminskningar vilket kommer få allvarliga konsekvenser för många företag. Att säkra likviditet för att kunna betala inköp av foder, halm och andra insatsvaror är en mycket viktig åtgärd. Det var positivt att regeringen ansökte om förskottering av ersättningarna hos , och kommissionen har godkänt en förskottering på av direktstöden istället för ordinarie december. Detta skulle vara värdefullt för de många lantbruksföretag som kommer kämpa för att hålla verksamheten flytande. Dock har meddelat att de inte kommer förskottera direktstöden utan bara miljöersättningarna som handlar om ca , vilket är en liten summa jämfört med direktstöden. Motiveringen är att förskottering av direktstöden skulle riskera att leda till förseningar. Många lantbrukare undrar nu med rätta hur det kan komma sig att gör denna bedömning, och en naturlig följdfråga är så klart om regeringen kommer säkerställa att myndigheten har de resurser som behövs för att utbetalningarna ska göras så fort det bara går. Detta dessutom av försenade utbetalningar som undergrävt företagens förtroende för systemet. Två månaders väntan kan vara avgörande för ett företag med räkningar att betala och djur att köpa in foder till. Min fråga till statsrådet är därför: Vad avser statsrådet vidta för åtgärder för att säkerställa att direktstöden kan börja utbetalas ?
fr · H5111603 · 2018-08-06 00:00:00 — Fråga 2017/18:1603 Lägst arbetslöshet i EU av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) Målet om att ska ha EU:s lägsta arbetslöshet till 2020 är långt borta Regeringen – med statsminister i spetsen – har sagt att målet är att ska ha EU:s lägsta arbetslöshet till 2020. Målet är långt borta. Många EU-länder har långt mycket lägre arbetslöshet än vad vi har här i . Vi är inne i en högkonjunktur, något som av allt att döma borde generera sänkt arbetslöshet bland befolkningen. Dessvärre har den förda politiken inte bidragit. Istället för att klättra mot toppen har tappat placeringar, detta framgår tydligt av statistik. Med anledning av ovanstående vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister : Kommer regeringen att ompröva sitt arbetslöshetsmål, eller bedömer ministern fortfarande att regeringen kommer att kunna hålla vallöftet om att ska ha lägst arbetslöshet i hela EU ?
fr · H5111604 · 2018-08-08 00:00:00 — Fråga 2017/18:1604 Resurser till av Boriana (M) till Statsrådet (S) Regeringen har gett i uppdrag att utreda förutsättningarna för att sjö- och flygräddningshelikoptrar ska kunna användas för att bekämpa bränder. ska bland annat undersöka vilka tekniska förändringar som behöver göras, samt titta på behovet av utbildning hos helikopterförare. Det är positivt om alla tillgängliga resurser kan användas i en krissituation likt den som de omfattande skogsbränderna innebär. Dock är frågan mycket större än eftermontage av krokar för vattentankar på helikoptrar och utbildning av piloter. Faktum är att ansvar därigenom utökas med nya uppgifter och har redan stora problem med sin budget. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Kommer det att skjutas till mer resurser till för att ska kunna utföra såväl sina nuvarande uppgifter som eventuella utökade uppgifter avseende brandbekämpning?
fr · H5111605 · 2018-08-08 00:00:00 — Fråga 2017/18:1605 Situationen för HBTQ-personer i av (M) till Utrikesminister (S) uttalade experter inom FN att det i finns fler än 80 HBTQ-personer som fängslats och utsatts för fysisk och psykisk misshandel. Det finns inget som tyder på att de fängslade HBTQ-personerna har frigivits. har uppmanat samtliga OSSE:S medlemsländer att uttala sitt stöd för HBTQ-personer. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesministern om är beredd att uttala sig emot övergrepp gentemot HBTQ-personer och verka för att de frisläpps?
fr · H5111606 · 2018-08-09 00:00:00 — Fråga 2017/18:1606 Frakt av foder via sjöfart av (M) till Statsrådet (S) Många djurägare och djur lider av den extrema foderbristen som är runt om i landet med anledning av sommarens torka. Fler och fler lantbrukare behöver importera grovfoder för att täcka upp för förlorade skördar. Därför är det oroväckande att rederier som är godkända importörer av foder till stoppas av regelverken om transport av farligt gods. Internationella sjöfartsorganisationen menar att hösilage inte får fraktas till sjöss, eftersom det är en fråga om explosivt gods. Enligt Transportsstyreslen räcker det att den totala kvantiteten av hö eller halm överstiger , vilket mer eller mindre kan räknas som ett förbud. finns det rederier som rapporterar om svårigheter att få tag på och få svar från ansvariga myndigheter i frågor som rör regelverket och eventuella undantag. I en situation där djurägare står utan mat till sina djur är det minst sagt frustrerande att höra. Statsrådet adresserade problematiken kring import av foder via fartyg i samband med att regeringen presenterade sitt krispaket till lantbrukarna. framgår det inte vilka åtgärder som regeringen har vidtagit för att åtgärda problemet, annat än att berörda myndigheter ser över situationen. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder har statsrådet och regeringen vidtagit för att åtgärda de problem som förhindrar import av foder via fartyg?
fr · H5111607 · 2018-08-09 00:00:00 — Fråga 2017/18:1607 Ridskolornas ekonomiska svårigheter på grund av foderbrist av (M) till Socialminister (S) Den exceptionellt torra sommaren har lett till allvarlig foderbrist för landets djurhållare. Många har tvingats importera foder för att klara djurens foderbehov, och ridskolor är inget undantag. Exempelvis har importerat hö från till högre kostnad än normalt. För att klara de kraftigt ökade foderkostnaderna måste intäkterna ökas, och för en ridskola finns det endast två åtgärder: höjda bidrag och/eller höjda ridavgifter. En höjning av ridavgifterna drabbar främst barn och ungdomar från familjer med svag ekonomi och riskerar att ridelever tvingas sluta utöva sitt viktiga fritidsintresse av ekonomiska skäl. En lösning skulle kunna vara att kompensera ridskolorna med ett tydligt predestinerat ökat statligt lokalt aktivitetsstöd, LOK-stöd. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Anser ministern att detta vore en möjlig lösning, eller finns det andra tänkbara lösningar för denna viktiga sport?
fr · H5111608 · 2018-08-10 00:00:00 — Fråga 2017/18:1608 Stöd för och för mänskliga rättigheter av (C) till Utrikesminister (S) Mänskliga rättigheter hotas i många länder. Det kostar på att uttala kritik och allt fler länder tystnar. och EU måste tala. har via sin utrikesminister tydligt uttryckt sitt stöd för mänskliga rättigheter också i där kvinnliga aktivister fängslas. Senast var det den kanadensiska medborgaren , syster till , som fängslades. Även premiärminister har tydligt markerat hållning. Detta har lett till en stark reaktion från ledning. är inte bara representerat i för mänskliga rättigheter (UNHRC) utan också i FN:s kvinnokommission. Det innebär att landet har ett särskilt ansvar för att upprätthålla FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna och därmed även kvinnors rättigheter. visar nu hur landet tar sitt ansvar genom att återigen fängsla och hota kvinnoaktivister. Kritik tolereras inte, vare sig i landet eller i relationen till andra länder. EU måste stödja starka markering för mänskliga rättigheter globalt. Det välkomna beslutet i att låta kvinnor köra bil verkar vara en potemkinkuliss för att blända omvärlden och förvränga dess bild av verkligheten. Mot bakgrund av vad som här anförts vill jag ställa följande fråga till utrikesminister : Vilka initiativ har tagit för att förmå EU att tydligt stödja hållning, och vilka initiativ planeras i UNHRC/FN:s kvinnokommission tillsammans med EU och/eller ?
fr · H5111609 · 2018-08-10 00:00:00 — Fråga 2017/18:1609 Bättre interoperabilitet i nordisk krisberedskap av (C) till Utrikesminister (S) har denna sommar fått prov på storskalig nordisk interoperabilitet och EU-interoperabilitet i krisberedskapen för att hantera skogsbränderna. är ordförande i . I ordförandeskapsprogram 2018 står följande: "leder det nordiska samarbetet kring krisberedskap, som har sin grund i den så kallade Hagadeklarationen. De nuvarande utvecklingsmålen gäller för perioden –2018 och de kommer därför att förnyas under det svenska ordförandeskapet. Förbättrad interoperabilitet mellan de nordiska ländernas insatspersonal och resurser för civil säkerhet eftersträvas." Med anledning av sommarens omfattande skogsbränder vill jag därför fråga utrikesminister följande: Har några nya initiativ tagits eller planeras några sådana för att förbättra den nordiska krisberedskapen?
fr · H5111610 · 2018-08-13 00:00:00 — Fråga 2017/18:1610 Individanpassat brandskydd för äldre och funktionsnedsatta av (S) till Statsrådet (S) Just nu pågår en översyn av socialtjänstlagen med som särskild utredare. Inom ramen för översynen utreds även vissa av uppgifter, för att utforma en jämlik och jämställd socialtjänst som bidrar till social hållbarhet med individen i fokus. Regeringens uppdrag kommer att ligga till grund för stora förbättringar för de mest utsatta i vårt samhälle. Direktiven banar väg för en ny lag som värnar den enskilde, men de beskriver inte i detalj vilka områden och uppgifter som ska ses över. I civilutskottet och socialutskottet har en diskussion förts om att äldres och funktionsnedsattas brandskydd brister. omkommer ca hundra personer på grund av brand i sina hem. Äldre och människor med funktionshinder är överrepresenterade. I då allt fler bor kvar hemma i stället för i särskilda boenden är risken stor att fler omkommer om inte samhället tar sitt ansvar när det gäller att värna ett tryggt brandskydd även i hemmet. finns ingen lag som berör individanpassat brandskydd. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Hur ser statsrådet på möjligheten att i samband med den pågående översynen av socialtjänstlagen belysa dessa viktiga frågor?
fr · H5111611 · 2018-08-13 00:00:00 — Fråga 2017/18:1611 Kontroll av friskolor av (M) till Utbildningsminister (MP) Nya Kastets Skola håller på att etablera sig i efter att ha fått klartecken för detta från Skolinspektionen. kommun har motsatt sig etableringen av skolan som enligt uppgifter har en tydlig koppling till islamistisk extremism och . Nya Kastets Skola fick först ett föreläggande om att vidta åtgärder eftersom huvudmannen inte haft etableringssamtal med kommun och skolläkare saknades. Efter att dessa brister åtgärdats har medierna rapporterat att elevlistorna inte stämmer, vilket medfört ytterligare ett föreläggande med tidsfrist. Sist i raden av alla brister som Nya Kastets Skola uppvisat är att den står utan rektor. Det tycks även vara oklart huruvida skolan har en anställd skolsköterska på plats. Vartefter brister har uppdagats har ytterligare brister konstaterats. Den nya skolan ska rikta sig till "barn med invandrarbakgrund", och bakom projektet finns personer med kopplingar till Vetenskapsskolan i som har fått hård kritik efter besök av Skolinspektionen, bland annat för att pojkar suttit längst fram i klassrummet och flickor längst bak samt för att skolan haft bön på schemat trots att den saknar religiös inriktning. Nya Kastets Skola har redan anställt lärare och kommer att starta sin verksamhet . Det är anmärkningsvärt att en verksamhet som det råder väldigt stor osäkerhet kring kan tillåtas öppna när det bara är kvar till skolstart. Min fråga till utbildningsminister är därför följande: Vad gör regeringen för att säkerställa att friskolor följer de regler som finns, och vilka konkreta åtgärder avser ministern att vidta för att säkerställa en god skolgång för alla elever i kommun?
fr · H5111612 · 2018-08-13 00:00:00 — Fråga 2017/18:1612 Utbildningsplikt för nyanlända av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) I Ekot i SR avslöjas att den utbildningsplikt för nyanlända som regeringen införde har fått en minst sagt trög start. har knappt 5 500 personer bedömts omfattas av utbildningsplikt men endast 90 av dem har påbörjat studier. Det betyder att om det fortsätter i samma takt kommer det att ta innan alla dessa 5 000 har genomgått utbildning enligt utbildningsplikten. Det kan liknas vid ett haveri för en av regeringens viktigaste åtgärder när det gäller att få fler utrikesfödda i jobb. SR skriver följande på sin webbplats: ”Utbildningsplikten innebär att nyanlända som saknar en gymnasieutbildning och som på grund av sin korta utbildning inte bedöms kunna komma i arbete i Arbetsförmedlingens etableringsprogram kan anvisas att söka och påbörja studier. Den som inte följer anvisningen kan få sin etableringsersättning indragen. Utbildningsplikten infördes och bedömde Arbetsförmedlingen att knappt 5 500 personer omfattades, men bara 90 av dem har påbörjat studier.” Det är anmärkningsvärt att så många utrikesfödda väljer att inte delta i studier enligt utbildningsplikten. Jag vill därför fråga arbetsmarknads- och etableringsminister följande: Vad avser ministern att vidta för åtgärder för att få fler utrikesfödda att delta i studier enligt utbildningsplikten och förbättra utfallet av denna insats?
fr · H5111613 · 2018-08-14 00:00:00 — Fråga 2017/18:1613 Utvisning av utländsk arbetskraft med goda arbetsvillkor av (M) till Statsrådet (S) har vi löpande kunnat läsa om hur personer från länder utanför EU som har arbetstillstånd och arbete i får sitt arbetstillstånd indraget och tvingas lämna sitt arbete och , och därmed får hela sin livssituation sönderslagen som förlorar viktig kompetens. Utvecklingen är allvarlig för och svenska företags konkurrenskraft. kom till exempel beskedet att stoppar rekryteringen av personer från länder utanför EU på grund av tolkningar av regelverket för arbetstillstånd. I kunde vi i NWT läsa om som mister sitt arbetstillstånd och ska utvisas i där han jobbat, haft lön och betalat skatt. Enligt tidningen beviljades han först arbetstillstånd och fick detta förnyat , men när han ansökte om permanent uppehållstillstånd fick han avslag från såväl fack som som godkänt de tidigare avtalen. Motiveringen ska ha varit att han i genomsnitt tjänat mindre än vad han enligt kollektivavtal skulle ha tjänat före skatt. Detta korrigerades av arbetsgivaren då denne blev uppmärksammad på detta, och ska han ha en lön som uppgår till betydligt mer än lönerna enligt gällande kollektivavtal. Ytterligare skäl till avslaget ska vara att han har jobbat för mycket, haft för lite semester och gjort fler arbetsinsatser än dem som specificerats i anställningsavtalet. För alla som arbetat i ett mindre företag är detta ett helt naturligt förfarande. Dessvärre är inte ensam. Det finns många exempel på hårt arbetande, skattebetalande personer som arbetskraftsinvandrat till för att senare avvisas. Detta är oroväckande för såväl som den enskilde, och sänder konstiga signaler till både berörda personer, övriga svenskar och omvärlden. Flit borde löna sig. Att vi utvisar dem som arbetar och gör rätt för sig som vi ger amnesti åt många tusentals asylsökande som inte arbetar och som i flera instanser bedömts sakna asylskäl är inte rätt. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Anser statsrådet att det är rimligt att enskilda straffas med indraget arbetstillstånd och utvisning endast på grund av små misstag från arbetsgivarens sida, och vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att komma till rätta med dessa problem?
fr · H5111614 · 2018-08-16 00:00:00 — Fråga 2017/18:1614 Återsändande av migranter enligt Dublinförordningen av (SD) till Statsrådet (S) och har tecknat ett avtal som gör det möjligt att skicka tillbaka migranter som landstigit i och därefter rest vidare till . Det är väl känt att och , precis som , undertecknat Dublinförordningen enligt vilken en asylsökande ska söka asyl i första säkra ankomstland. Som bekant väljer dock många migranter när de nått ett säkert land att bege sig vidare då de inte helt oväntat hellre stannar i länder med mer generösa system för uppehållstillstånd och offentlig välfärd. Detta resulterar i stora problem, såväl socialt som ekonomiskt, för de länder som blir migranternas slutdestination, vilket vi ser i och . I en intervju med sa statsminister något som inte minst sagt ända sedan vi kom in i 2010. Han lyfte fram de omfattande problem som uppstått till följd av den omfattande migrationen. Vidare lyfte statsministern fram det faktum att det är osannolikt att kommer att kunna återinföra regler som gör det lättare att få asyl, och han menade även att den nuvarande regeringen borde ha varit hårdare i fråga om den lagstiftning som gällde när den tillträdde. Med anledning av det avtal som tecknat med och med anledning av uppvaknande vill jag fråga statsrådet följande: Är det aktuellt för regeringen att verka för liknande avtal med olika länder för att enklare kunna följa Dublinförordningens intentioner, och hur ser ministern på det avtal som tecknats mellan och ?
fr · H5111615 · 2018-08-16 00:00:00 — Fråga 2017/18:1615 Straffskärpningar och ändrade rutiner för häktning av (SD) till Justitie- och inrikesminister (S) har skakats av en lång rad bilbränder och än så länge vet vi inte vilka som ligger bakom dessa fruktansvärda attacker eller vad de haft för syfte. Det är dock uppenbart att det rör sig om hänsynslösa individer som definitivt inte borde få röra sig fritt i samhället. En av dem som delgivits misstanke om brott i samband med de våldsamma bilbränderna är, enligt nättidningen , en person som så sent som dömdes till tio månaders fängelse. Trots domen var mannen på fri fot då endast personer som döms för särskilt grova brott blir häktade fram till dess att de ska avtjäna sitt straff. Mannen, född och med dubbelt medborgarskap i och , dömdes då på fyra punkter för rån, ringa narkotikabrott, rattfylleri och brott mot lagen om förbud beträffande knivar och andra farliga föremål. Han har dessutom tidigare dömts för annan brottslighet. I skrivande stund ska totalt tre personer vara anhållna. En är anhållen i sin frånvaro, men blev gripen av den turkiska gränspolisen när han försökte ta sig in i landet. En tredje person ska enligt Nyheter också vara straffad . Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och inrikesminister följande: Är det rimligt att personer som begår flertalet brott och uppenbarligen har en kriminell livsstil kan försättas i fri fot efter en fällande dom, eller avser ministern att verka för en förändring av nuvarande förhållningssätt?
fr · H5111616 · 2018-08-16 00:00:00 — Fråga 2017/18:1616 Dömda som begår nya brott i avvaktan på att avtjäna sitt straff av (L) till Justitie- och inrikesminister (S) uppmärksammade tidningen att en person som misstänks för brott, i detta fall bilbränderna i , så sent som dömts för andra brott men sedan försatts på fri fot. Liberalerna menar att det är problematiskt att personer som döms för grova brott kan fortsätta att begå andra allvarliga brott de är ute i det fria och i avvaktan på verkställighet av sitt straff. Liberalerna anser att regeringen borde ändra lagen så att Kriminalvården får tydligare och skarpare direktiv och snabbare kan agera gentemot den som döms för brott. är det placeringssektionen som efter inställelse av den berörde gör en bedömning följt av en säkerhetsklassning och sedan en placering på exempelvis en anstalt om straffet är fängelse. Vi menar att det brister i systemet när personer som är beredda att ta till våld och begå hänsynslösa brott kan försättas på fri fot i stället för att häktas eller snabbt inställa sig för placering på en anstalt. Mot bakgrund av detta återkommande problem vill jag fråga justitie- och inrikesminister följande: Avser regeringen att vidta några åtgärder för att förändra och därmed förkorta tiden från domstolsbeslut till dess att en person som dömts för brott börjar avtjäna sitt straff?
fr · H5111617 · 2018-08-16 00:00:00 — Fråga 2017/18:1617 Stöd till demokratin i av (L) till Utrikesminister (S) I världspolitikens hetluft koncentreras insatser ofta till att släcka pågående bränder och akut förhindra dem som är på väg att flamma upp. Men det finns också släckta bränder som när elden väl har falnat glöms bort, men likväl behöver hållas under uppsikt och ges stöd så att elden aldrig mer ska ta fart igen. avleddes en kris i , men mycket lite har diskuterats om hur landet ska stärkas. Den tidigare presidenten tillika diktatorn tog över makten i från president efter en militärkupp 1994. förlorade Jammeh valet och Adama skulle bli ny president i . Jammeh vägrade se sig själv som besegrad, men med hjälp av och andra västafrikanska länder svors Adama in som tredje president . Jammeh lämnade makten och lever nu i exil. Mycket har hänt i sedan Jammehs avgång. Enligt uppgift ska landet vara på väg att avskaffa dödsstraffet, ha stärkt yttrandefriheten, förbättrat förhållandena i fängelser och släppt ungefär ett dussintal politiska fångar som blev tillfångatagna under Jammehs presidentstyre fria. Landet är inte heller längre en islamistisk stat. bygger nu relationer till andra länder, vilket inte tidigare gjorts i samma utsträckning på grund av den slutna politiken under Jammeh. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesminister följande: Hur avser ministern stötta den unga demokratin i såväl genom EU som nationellt?
fr · H5111618 · 2018-08-17 00:00:00 — Fråga 2017/18:1618 Nya myndighetsinstruktioner som en följd av klimatlagen av (V) till Statsrådet (MP) Klimatförändringarna sker snabbt och såväl forskning som de senaste årens politiska initiativ har samma inriktning: utsläppen måste minska kraftigt. klimatlag trädde i kraft . Ett av syftena med lagen är att alla politikområden ska dra åt samma håll för att uppnå vårt klimatmål 2045. Omställningen har påbörjats, men för att nå målet måste utvecklingen skyndas på och fler måste medverka, inte minst våra myndigheter. I har vi ungefär 220 myndigheter. Några av dessa är , Försvarsmakten, AP-fonderna, , , och . har myndigheterna agerat på ett sätt som motverkar de långsiktiga klimatmålen. Med klimatlagen borde detta inte längre vara möjligt. Det är regeringen som ansvarar för att myndigheterna bedriver sin verksamhet på ett sådant sätt att de mål som regering och riksdag har ställt upp kan uppnås. Därför beslutar regeringen hur myndigheterna ska arbeta genom att utfärda s.k. regleringsbrev. I regleringsbrevet står det hur myndigheten ska arbeta och hur mycket pengar den kan använda. Därför är utfärdandet av regleringsbreven helt avgörande för att myndigheterna ska kunna uppfylla de mål som riksdag och regering har ställt upp. Regeringen har således det avgörande ansvaret för att se till att de politiska målsättningarna får snabbt genomslag i verkligheten, på alla områden. En viktig åtgärd är att ändra myndigheternas instruktioner i syfte att eliminera målkonflikter, underlätta avvägningar samt styra besluten mot att undanröja hinder och skapa förutsättningar för att nå klimatlagens mål. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet följande: Kommer statens alla myndigheter innan slutet av att ha fått nya instruktioner så att klimatlagen och andra miljörelaterade mål ska kunna uppnås?