frs · H5121127 · 2018-04-12 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1127 av (M) Digitaliseringsministerns strategi för kommunikation i sociala medier har frågat mig på vilket sätt jag avser att inom mitt uppdrag som digitaliseringsminister bidra till demokratins utveckling och säkra ett öppet och demokratiskt samtal i en ny tid. Politikens uppgift är att förbättra samhället, möta samhällsutmaningar, fatta beslut, delta i samhällsdebatten och föra dialog med skilda intressenter. Den som tror att detta arbete måste ske på Twitter, vilket Arkelsten insinuerar i bakgrunden till sin fråga, har allvarligt missförstått politikens uppgift. För att vara effektiv i det politiska arbetet måste man enligt min åsikt prioritera mellan olika arbetsuppgifter. Därför måste man ibland avstå vissa aktiviteter och kommunikationskanaler. I digitaliseringsstrategin som jag presenterade 2017 pekar regeringen ut värnandet av demokratin i digitala miljöer som ett viktigt område. Digitaliseringen kan bidra till att skapa förutsättningar för ett öppet och inkluderande demokratiskt samhälle med goda möjligheter att uttrycka och sprida åsikter, idéer och information. ökar också möjligheterna att sprida hot, hat, extremistisk propaganda och desinformation. Arbetet för att värna demokratin i digitala miljöer och säkra ett öppet och demokratiskt samtal pågår också på EU-nivå, där deltar aktivt. presenterade en uppförandekod om hatpropaganda som bl.a. innebär att plattformarna åtar sig att ta bort olaglig hatpropaganda i enlighet med sina användarvillkor. Den senaste mätningen visar att de lever upp till koden i av fallen, vilket innebär att det finns utrymme för förbättringar. Kommissionen beslutade också om en rekommendation som syftar till att ytterligare effektivisera åtgärder mot olagligt innehåll på internet. Rekommendationen riktar sig bl.a. till plattformarna och betonar vikten av att dessa inför system där användare kan anmäla olagligt innehåll för borttagning. Det har också inrättats en högnivågrupp av som har en rådgivande funktion i frågor relaterade till spridningen av falska nyheter och desinformation via traditionella och sociala medier samt kring de sociala och politiska konsekvenser det får. Att stävja hat, hot och hets på nätet kräver samverkan mellan det allmänna och plattformarna. Det allmänna har värden att slå vakt om och detta måste göras tillsammans med plattformar på internet som i sin tur måste ta ett ansvar i fråga om självsanerande åtgärder. Dessa åtgärder behöver vara rättssäkra och transparenta. Jag har fört en dialog med plattformsföretagen om bl.a. detta och det är något jag kommer att fortsätta med. För att säkra ett öppet och demokratiskt samtal är det också viktigt att alla som vill vågar uttrycka åsikter och inte hindras att delta i det offentliga samtalet på grund av rädsla för hot och hat. Till exempel har ungefär var fjärde journalist och var fjärde förtroendevald varit utsatt för hot, våld eller trakasserier . Regeringen beslutade om handlingsplanen Till det fria ordets försvar. Handlingsplanen innehåller åtgärder som avser att minska utsattheten för hot och hat i det offentliga samtalet, bl.a. genom stöd till journalister, förtroendevalda, konstnärer och opinionsbildare, fördjupad kunskap om hur utsatthet för hot och hat utvecklats , och stärkta möjligheter för rättsväsendet att arbeta med dessa frågor.