ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H5121033 · 2018-03-28 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1033 av (M) Skattesänkningar och välfärd har frågat mig på vilka underlag och konsekvensanalyser bygger regeringen och finansministern sina påståenden om att resurserna till välfärden inte ökade under alliansregeringens år med anledning av skattesänkningar som gjordes ? beräkningar visar att den borgerliga regeringens skattesänkningar medförde att de offentliga skatteintäkterna minskade om befolkningstillväxt och inflation beaktas. Dessutom genomfördes stora nedskärningar i de statliga transfereringssystemen. En konsekvens av dessa var att kommunernas kostnader för ekonomiskt bistånd ökade. Totalt sett ökade kommunernas och landstingens utgifter med i fasta priser under de fyra borgerliga partiernas tid vid makten. Endast av dessa finansierades i form av statsbidrag. Huvudparten av utgiftsökningarna, , tvingades kommunerna själva att finansiera, och på kommunsidan höjde 261 av 290 kommuner skattesatsen. Den borgerliga politiken medförde alltså inte en förstärkning av välfärden utan en övervältring av finansieringsansvaret och kostnader från staten till kommunsektorn.
frs · H5121034 · 2018-03-28 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1034 av (M) Undantaget för trängselskatt i har frågat mig när jag och regeringen kommer att införa undantag från trängselskatt för i . Regeringen beslutade om ikraftträdande av särskilda bestämmelser om undantag från trängselskatt för i . Regeringens beslut innebär att bestämmelserna träder i kraft . Undantaget syftar till att minska de hinder som dagens utformning av trängselskatten medfört för boende och verksamma i . Undantaget minskar också de negativa effekterna på den lokala tillgängligheten inom stadsdelen och förbättrar tillgängligheten för besökare. Beslutet innebär att beskattning vid betalstationerna , , , Tingstadsmotet avfart E6 och endast sker vid genomfartstrafik genom . Undantaget åstadkoms genom att kontrollpunkter sätts upp väster om .
frs · H5121035 · 2018-03-28 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1035 av (V) Finansiering av skolor i har frågat utrikesminister om regeringens initiativ i FN eller i EU för att långsiktigt säkra finansieringen av UNRWA och därmed skolgången för Gazas barn. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. UNRWA har haft en svår finansiell situation, som drastiskt förvärrats då den amerikanska administrationen meddelade att man inte skulle betala ut medel som tidigare utlovats . är liksom många andra länder, inklusive i regionen, bekymrat över effekterna av beslut och hoppas att väljer att betala ut ytterligare medel till UNRWA . För att mobilisera politiskt och ekonomiskt stöd och att säkerställa hållbar och långsiktig finansiering av organisationen bjöd , tillsammans med och in till en ministerkonferens i . Utrikesminister deltog i konferensen som resulterade i åtaganden om till UNRWA och utgjorde en tydlig politisk kraftsamling för att säkra UNRWA:s viktiga humanitära arbete och mandat. UNRWA finansieras nästan uteslutande av frivilliga bidrag från FN:s medlemsstater och andra internationella organisationer. har länge stått för av UNRWA:s finansiering och har därmed varit organisationens i särklass största givare. UNRWA möjliggör upprätthållandet av palestinska flyktingars rättigheter. Genom att bland annat tillhandahålla utbildning för över en halv miljon flyktingbarn och ungdomar, främja demokrati och mänskliga rättigheter och anti-diskriminering, samt arbeta aktivt med jämställdhet har UNRWA:s verksamhet därtill en viktig regionalt stabiliserande effekt. , som är en betydande givare till UNRWA, bidrog 2017 med totalt , varav i kärnstöd. kommer att upprätthålla en motsvarande bidragsnivå . För att säkerställa nödvändig finansiering betalades kärnstödet till UNRWA om ut . Sida bidrar dessutom med i humanitärt stöd till , bland annat till UNRWA:s krisinsatser. följer och utvärderar löpande UNRWA:s behov av politiskt och finansiellt stöd. Regeringen understryker även i samtal med flera länder, samt inom EU och i , vikten av att UNRWA:s finansiering säkras så att organisationens mandat ska kunna genomföras.
frs · H5121036 · 2018-03-28 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1036 av (C) Översättning av vapendirektivet har frågat mig om jag avser att ändra översättningen av ordet ”target shooter” till ”målskytt”. I samband med att gick med i EU anpassades den svenska vapen-lagen till . I det ursprungliga vapendirektivet (rådets direktiv av [91/477/EEG] om kontroll av förvärv och innehav av vapen) översattes ordet ”target shooter” till ”tävlingsskytt”. Samma översättning har därefter även använts i ändringsdirektivet. Det har uppmärksammats att ”target shooter” i stället bör översättas till ”målskytt” eller ”sportskytt”. Hur ska tolkas är som utgångs-punkt en fråga för rättstillämpningen och ytterst för att ta ställning till. Regeringen har ingen möjlighet att på eget bevåg ändra i det EU-rättsliga ramverket. Om ett ord skulle visa sig vara felöversatt i den svenska versionen av en EU-rättsakt finns det dock en möjlighet att inleda en rättelseprocedur hos rådet. Det kan noteras att frågan också berörs i promemorian Genomförande av ändringsdirektiv till EU:s vapendirektiv (Ds 2018:1, se bl.a. s. 165 f. och 175). Utredaren har där framhållit att den korrekta översättningen av ”target shooter” torde vara ”målskytt”. Ett arbete pågår nu med att inleda en rättelseprocedur och tillstyrker detta.
frs · H5121037 · 2018-03-28 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1037 av (M) Informationshanteringen i har frågat mig om genomlysningen av den interna informationsöverföringen inom i samband med händelserna kring Transportstyrelsen. Den genomlysning som jag initierat har syftat till att få en bild av händelseförloppet och informationsvägarna i samband med händelserna kring Transportstyrelsen. Utöver händelseförloppet har även informationsvägarna redovisats i svar till och i de svar som lämnats vid utfrågningar. Som påpekat är en slutsats av genomlysningen att det interna informationsutbytet, som i de flesta fall fungerar väl, i det här fallet borde ha fungerat bättre. Statsrådsberedningen har mot denna bakgrund uppmärksammat departementen på och har i styrdokument erinrat om behovet av informationsöverföring mellan departementen samt mellan departementen och Statsrådsberedningen.
frs · H5121039 · 2018-03-28 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1039 av (M) har frågat mig om vilka konkreta åtgärder jag ämnar vidta i syfte att säkerställa att övriga myndigheters behov av urvalstester kan komma att tillgodoses. Regeringen har vidtagit flera åtgärder för att ge Totalförsvarets rekryteringsmyndighet (TRM) förutsättningar att genomföra och regeringens inriktningar när det gäller personalförsörjning för Försvarsmakten och . Enligt förordningen (2010:1472) med instruktion för Totalförsvarets rekryteringsmyndighet ska myndigheten utföra urvalstester på uppdrag av Försvarsmakten. TRM får också mot avgift utföra urvalstester åt andra myndigheter inom totalförsvaret, om det finns utrymme för det i prövningsverksamheten. Huvuddelen av TRM:s prövningsverksamhet utgörs av de prövningar och urvalstester som TRM utför åt Försvarsmakten och . fattade regeringen beslut om att aktivera skyldigheten att genomgå mönstring och fullgöra grundutbildning med värnplikt. Regeringen har även fattat beslut om att minst 4 000 personer ska genomföra grundutbildning med värnplikt . I budgetpropositionen föreslog regeringen att ytterligare resurser skulle tillföras TRM för att finansiera det ökade behovet av prövningskapacitet som aktiveringen av mönstringen och försvarsöverenskommelsen av gav upphov till. beslutade i enlighet med regeringens förslag. Regeringens målsättning är att ska ha 10 000 fler polisanställda 2024. Detta innebär ett ökat behov av urvalstester för polisutbildningen och behovet bedöms öka ytterligare framöver. Regeringen är angelägen om att ge TRM förutsättningar att svara upp mot de ökade behoven och säkra nödvändig prövningskapacitet. Regeringen har därför i regleringsbreven för TRM respektive och Försvarsmakten beslutat om bl.a. finansiering och tydligare mål gällande urvalsvolymer. TRM måste nu få utrymme att genomföra de av riksdag och regering givna inriktningarna. De myndigheter som har behov av urvalstester har möjlighet att välja utförare. Att flera valt att vända sig till TRM är ett uttryck för myndighetens goda arbete, vilket jag anser är positivt.
frs · H5121041 · 2018-03-28 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1041 av (KD) Lantmäteriets handläggningstider har frågat mig om jag och regeringen överväger att införa motsvarande tydliga tidsfrister och sanktioner för den fastighetsbildningsverksamhet som bedrivs av statliga och kommunala lantmäterimyndigheter. Inledningsvis vill jag framhålla att jag ser allvarligt på problemet med långa handläggningstider inom fastighetsbildningsverksamheten. Det är ett problem som både jag och regeringen ser som mycket prioriterat att åtgärda. Som jag framfört i tidigare frågesvar och interpellationsdebatter kommer det dock att krävas ett brett grepp och ett flertal åtgärder för att nå målet med rimliga handläggningstider. Regeringen fattade beslut om en lagrådsremiss (N2018/01207/RS). I lagrådsremissen föreslår regeringen ändringar i för att införa ett system med avgiftsreduktion när tidsfrister för beslut i ärenden om lov och förhandsbesked samt startbesked efter anmälan överskrids. Genom förslaget tydliggörs när en tidsfrist börjar löpa, när den upphör och vilka förutsättningar som finns för att förlänga fristen. frågar om motsvarande system övervägs inom fastighetsbildningsverksamheten. lämnade Statskontoret sin slutrapport på ett regeringsuppdrag om att bl.a. utvärdera Lantmäteriets åtgärder för att komma tillrätta med problemen med långa handläggningstider inom fastighetsbildningen samt lämna förslag på eventuellt ytterligare åtgärder. Statskontoret konstaterar bl.a. att det saknas information om den samlade fastighetsbildningsverksamhetens resultat och effektivitet. Statskontoret pekar även på att måttet genomsnittlig handläggningstid för samtliga ärenden är alltför trubbigt för att spegla handläggningstiderna och deras förändring. Mot bakgrund av detta har regeringen som ett första steg tagit beslut om två nya uppdrag i Lantmäteriets regleringsbrev , vars syfte är att ge en samlad bild av både den statliga och kommunala fastighetsbildningsverksamhetens resultat. Detta är en utgångspunkt för att kunna mäta effekten av olika åtgärder samt vid behov kunna prioritera och vidta ytterligare åtgärder. De brister som Statskontoret uppmärksammat innebär att fastighetsbildningsverksamheten saknar de grundläggande förutsättningar som gör det möjligt att överväga de lösningar som är aktuella för ärenden om lov och förhandsbesked. Systemet med reducerad avgift i den lagrådsremiss som hänvisar till har aviserats i propositionen Reduktion av avgift för lov, förhandsbesked och anmälan (prop. 2017/18:210). Systemet är en nyhet och ett nytt sätt att se till att den som t.ex. ansöker om lov får sitt ärende avgjort inom den tidsfrist som gäller. En samlad utvärdering av det nya systemet kommer att genomföras . Frågan om en ev. utvidgning av systemet bör därför invänta resultatet av utvärderingen. Både regeringen och Lantmäteriet följer handläggningstidernas utveckling och effekten av vidtagna åtgärder noga. Om de av Lantmäteriet och regeringen vidtagna åtgärderna inte är tillräckliga kommer jag att ytterligare skärpa kraven på myndigheten för att minska handläggningstiderna. Det är för tidigt att säga hur sådana skärpta krav och åtgärder kan komma att se ut.
frs · H5121043 · 2018-03-26 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1043 av (M) Järnvägsanslutningar till Core-flygplatser har frågat mig vilka åtgärder regeringen och jag avser att vidta för att ska klara klimatmålen och EU-direktiven om järnvägsanslutningar till Core-flygplatser, som ska vara klara till 2030. Till och börja med vill jag slå fast att det är enbart som är utpekad som huvudflygplats och därmed omfattas av kraven i TEN-T-förordningen (artikel 41.3, bilaga 2.) De huvudflygplatser som anges i nämnda regelverk ska vara anslutna till järnvägs- och vägtransportinfrastrukturen i det transeuropeiska transportnätet , utom då sådan anslutning inte är möjligt på grund av fysiska begränsningar. Däremot är det korrekt att , liksom och är utpekade som tre s.k. coreflygplatser. Det betyder dock inte att TEN-T-förordningens krav omfattar och och att de flygplatserna därmed faller inom samma prioriteringsgrad. överlämnade sitt förslag till ny nationell trafikslagsövergripande plan för perioden –2029 till regeringen. De ekonomiska ramarna för nästa planperiod 2018–2029 ökar med jämfört med den förra regeringens plan, till totalt . Järnvägsförbindelsen mellan och , inkl. delen anges bland de objekt som föreslår om ramen för namngivna investeringar utökas . planförslag bereds just nu på sedvanligt sätt inom . Hur den slutliga planen kommer att se ut fattar regeringen beslut om . Jag kan därför inte uttala mig om enskilda objekt men utgångspunkten är att den ska bidra till att uppfylla de transportpolitiska målen och bidra inom ett antal samhällsutmaningar, bland annat omställning till världens första fossilfria välfärdsland. Regeringen kommer även att ta fram en strategi för effektiva, hållbara och kapacitetsstarka godstransporter. kommer regeringen även att presentera en klimatstrategi. Regeringen har vidare vidtagit en lång rad åtgärder för att minska utsläppen av växthusgaser från transporter. har en central betydelse för att uppnå klimatmässiga mål. Här kan t.ex. nämnas ett bonus malus-system, en reduktionsplikt för successivt ökad inblandning av biodrivmedel i bensin och diesel, samt investeringsstödet Klimatklivet. För att även förbättra järnvägens punktlighet och robusthet har regeringen genomfört kraftiga förstärkningar av järnvägsunderhållet och ökat det årliga anslaget till järnvägsunderhåll med –2018. För att nå våra högt ställda mål behövs åtgärder på flera fronter där både samhällsplanering, utveckling av effektiva transportsystem inklusive effektiva fordon, fossilfria drivmedel och åtgärder som hanterar transportefterfrågan kan bidra.
frs · H5121044 · 2018-03-28 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1044 av (M) Kompetensbrist som hindrar företagsexpansion har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att fler företag ska hitta rätt arbetskraft. Svensk arbetsmarknad utvecklas starkt. Inom allt fler sektorer och regioner råder dock brist på arbetskraft. Det gäller såväl välfärdssektorn som den privata sektorn, inte minst branscher som bygg, industrin och industrinära tjänsteföretag. Regeringen har gjort stora satsningar inom arbetsmarknads- och utbildningspolitiken såväl som inom näringspolitiken och hälso- och sjukvården för att klara de framtida utmaningarna vad gäller matchning och kompetensförsörjning. Arbetsförmedlingen styrs om till att ha ökat fokus på arbetsgivares behov av kompetens. Snabbspår är ett regeringsinitiativ där Arbetsförmedlingen arbetar tillsammans med branscherna för att ta tillvara nyanländas kompetens och bidra till kompetensförsörjningen inom bristyrken. Det finns 14 överenskommelser om snabbspår vilka omfattar ett 30-tal yrken. Snabbspåren utvecklas fortlöpande och antalet deltagare ökar. Regeringen har vidare styrt om användningen av den yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningen så att den tydligare ska riktas till arbetssökande som har förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen. Arbetsförmedlingen arbetar mot att arbetsmarknadsutbildningen ska användas för att möta arbetsgivares rekryteringsbehov. Ett nytt kunskapslyft har initierats och beräknas omfatta ca 100 000 utbildningsplatser . ger människor chans att utbilda sig för att kunna få ett jobb, omskola sig till ett nytt yrke, få behörighet till högre utbildning, vidareutbilda sig för bättre karriärmöjligheter. som människor som vill utvecklas får möjlighet att göra det, förstärks också möjligheten för såväl offentlig sektor som näringsliv att få den kompetens de behöver. Regeringen har satsat på högskoleutbildningar inom samhällsbyggnadssektorn och i budgetpropositionen aviserat en utbyggnad av ingenjörsutbildningen. Regeringen har också infört en rätt till behörighetsgivande kurser inom komvux och infört ett studiestartsstöd fr.o.m. . Kompetensförsörjning är också ett fokusområde för regeringens nyindustrialiseringsstrategi samt ett prioriterat område för den regionala tillväxtpolitiken. Gymnasieskolans yrkesprogram är basen för industrins och välfärdens kompetensförsörjning men antalet elever på yrkesutbildningen har sjunkit sedan den förra regeringen tog bort den grundläggande behörigheten. Regeringen har därför överlämnat en proposition till med förslag om att yrkesprogrammen ska innehålla de kurser som krävs för grundläggande behörighet.
frs · H5121045 · 2018-03-28 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1045 av Boriana (M) Konferensen om religionens framtid i Boriana har mot bakgrund av vissa skrivningar som Myndigheten för statligt stöd till trossamfund, SST, gjort i en inbjudan till en konferens, frågat mig om jag anser att det är rimligt att en statlig myndighet uttalar att den moderna sekularismen är aggressiv. SST har enligt instruktionen i uppgift att främja en dialog mellan staten och trossamfunden, bidra med kunskap om trossamfundsfrågor, pröva frågor om statsbidrag i enlighet med lagstiftningen, föra en fortlöpande dialog med bidragsberättigade trossamfund om förutsättningarna för stödet, ha kontakt med och samverka med andra myndigheter och organisationer i frågor som rör trossamfund, och handlägga frågor om trossamfundens roll i krisberedskapssamordning. Vidare ska myndigheten i sin verksamhet integrera ett jämställdhets-, mångfalds- och barnperspektiv samt ett internationellt och interkulturellt utbyte och samarbete. Myndigheten är enligt myndighetsförordningen ansvarig inför regeringen för att verksamheten bedrivs effektivt och enligt gällande rätt. Inom ramen för detta är myndigheten självständigt ansvarig för de aktiviteter myndigheten väljer att genomföra och hur de genomförs.
frs · H5121047 · 2018-03-27 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1047 av (M) Handlingsplanen för hållbarhetsmålen Agenda 2030 har frågat mig på vilket sätt jag avser att åstadkomma en stark parlamentarisk förankring av handlingsplanen för Agenda 2030. Låt mig först tacka för engagemanget och den uttryckta viljan att bidra till genomförandet av Agenda 2030. har en central roll när det handlar om att skapa en långsiktig och hållbar politik. Regeringen bedömer att Agenda 2030 och de 17 globala målen för hållbar utveckling i stora delar ligger i linje med de mål som beslutat inom utgiftsområdena. Inom flera områden finns initiativ, handlingsplaner och strategier som kan bidra till att uppfylla agendans mål. Regeringen har också aviserat att arbetet med Agenda 2030 ska baseras på redan befintliga mål och processer liksom att genomförandet av Agenda 2030 innebär en process av successiv omställning och vidareutveckling. Agenda 2030-delegationens rapport från , I riktning mot en hållbar välfärd, innehåller förslag till innehåll i en handlingsplan för genomförandet av Agenda 2030. Förslagen utgör ett viktigt underlag för regeringens arbete. I Agenda 2030-delegationens redovisning från framgår att det finns befintliga riksdagsbundna mål som omfattar en hög andel av delmålen i Agenda . Ett av dessa mål – och ett viktigt verktyg i genomförandet – är Politiken för Global Utveckling. Regeringen har därför valt att strukturera såväl skrivelse som den skrivelse som förelades utifrån Agendans mål. Regeringen arbetar med att ta fram en nationell handlingsplan för genomförandet av Agenda 2030. Regeringen avser att i den nationella handlingsplanen ta initiativ som innebär att den parlamentariska förankringen av det svenska genomförandet av Agenda 2030 stärks. Regeringen delar, precis som Agenda 2030-delegationen, uppfattningen att detta är angeläget. Jag avser att återkomma till med ytterligare information allteftersom arbetet med handlingsplanen framskrider.
frs · H5121048 · 2018-03-28 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1048 av (M) om extratjänster (M) har frågat mig om jag anser att det föreligger en risk för att ökningen av extratjänster medför undanträngningseffekter för andra åtgärder. Extratjänsterna är skräddarsydda för nyanlända och personer som varit utan arbete . Regeringen ser att det behövs särskilda insatser för dessa målgrupper som syftar till att stärka möjligheten till arbete för fler. är kompetensförsörjningsbehovet omfattande inom välfärden. Genom extratjänsterna förbättras situationen på arbetsmarknaden för långtidsarbetslösa och nyanlända som den långsiktiga kompetensförsörjningen inom välfärden främjas. En extratjänst kan ge goda möjligheter att förvärva de kunskaper som krävs för att kunna gå vidare till reguljärt arbete inom välfärden, direkt eller via utbildning. Extratjänster är möjligt i delar av hälso- och sjukvård, skola, barnomsorg, äldreomsorg, funktionshinderomsorg, men även vid delar av kulturell verksamhet, ideella idrottsföreningar och ideella föreningar med social hjälpverksamhet eller omsorg av barn och unga samt i delar av statlig myndighet, då i form av moderna beredskapsjobb. Nystartsjobb är möjligt i fler och andra delar av arbetsmarknaden och har en annan målgrupp. Regeringen ser positivt på ökningen av både extratjänster och moderna beredskapsjobb. hade mer än 13 000 personer en extratjänst och fler än 1 000 hade ett modernt beredskapsjobb vilket innebär ett tillskott på arbetskraft till den gemensamma välfärden.
frs · H5121049 · 2018-03-28 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1049 av (L) beteckning på har frågat mig om jag och regeringen kommer att ta några initiativ för att ska återgå till den tidigare beteckningen på . Hur länders och områdens namn anges i folkbokföringen är något som avgör i sin tillämpning.
frs · H5121050 · 2018-03-28 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1050 (M) Samordning med räddningstjänst mot terror har frågat mig om jag har vidtagit några åtgärder för bättre samordning mot terrorism och pågående dödligt våld och om inte, har jag för avsikt att vidta någon åtgärd under resterande del av . Det är av stor betydelse att polisen, räddningstjänsten och ambulanssjukvården kan samverka effektivt med varandra vid komplexa eller omfattande hjälpinsatser, t.ex. vid en terroristattack. Regeringen tillsatte 2017 med uppdraget att analysera och föreslå hur samverkan mellan den kommunala räddningstjänsten och övriga hjälporgan i samhället ska kunna förstärkas, utvecklas och förtydligas vid komplexa eller omfattande räddningsinsatser, det kan bland annat handla om terroristattacker och pågående dödligt våld. Utredningen ska även analysera och föreslå hur statens stöd till den kommunala räddningstjänsten vid sådana räddningsinsatser ska kunna förstärkas, utvecklas och förtydligas. Uppdraget ska redovisas . fick Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) i uppdrag att utvärdera hanteringen av attentatet på i . Med utgångspunkt från utvärderingen ska MSB föreslå eventuella åtgärder för framtida hantering av likartade händelser. Uppdraget ska redovisas . MSB tar också fram en vägledning till berörda myndigheter för att åstadkomma en bättre samordning och samverkan mellan hjälporganen vid omfattande eller komplexa händelser, t.ex. vid en terroristattack. Arbetet bedrivs i nära samverkan med och andra berörda aktörer. Vägledningen ska publiceras .