ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H511655 · 2018-01-24 00:00:00 — Fråga 2017/18:655 Avbytartjänst för animalieproducenter av (SD) till Statsrådet (S) Många i förstår inte vilken press och vilken arbetsbörda det innebär att bedriva animalieproduktion. Det innebär ofta tungt arbete , hela veckan, . Många företagare kan stänga sin verksamhet och ta semester, men den som arbetar med animalieproduktion kan inte utan vidare lämna sina djur – det är till och med olagligt. För att ta semester måste man alltså som regel själv betala någon för att utföra daglig tillsyn av djuren. Många löser detta genom att aldrig ta semester, vilket innebär en stor risk socialt och hälsomässigt och i slutändan även en fara för de djur som bonden har ansvar för. Vi i vill därför utreda hur ett statligt medfinansierat stöd till en avbytartjänst för animalieproducenter skulle kunna utformas. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att utreda hur ett statligt medfinansierat stöd till en avbytartjänst för animalieproducenter kan utformas?
fr · H511656 · 2018-01-24 00:00:00 — Fråga 2017/18:656 Miljöorganisationers talerätt avseende brukande av skog av (SD) till Statsrådet (S) har anslutit sig till Århuskonventionen, som innehåller regler om att allmänheten ska få tillgång till miljöinformation, rätt att delta i större beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor. Enligt konventionen kan miljöorganisationer klassas som allmänhet. har också slagit fast att en miljöorganisation som har rätt att överklaga ett tillstånd om avverkning i fjällnära skog (det så kallade Änokfallet 2014) med hänvisning till Århuskonventionen. Regeringen beslutade att göra en rättslig översyn av skogsvårdslagstiftningen och att i det sammanhanget bland annat se över möjligheten för miljöorganisationer att begära rättslig prövning i miljöfrågor. Om det införs nya bestämmelser som medför möjlighet till överklaganden enligt skogsvårdslagen öppnar det för att normala skogsbruksåtgärder kan bli föremål för rättslig prövning. Detta i sig skulle öppna för juridisk aktivism från miljöorganisationer med resultatet att rätten att bruka skogen kan begränsas. Vi i anser därför att miljöorganisationer inte ska ges möjlighet till rättslig prövning av beslut som rör normala skogsbruksåtgärder. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Anser statsrådet att miljöorganisationer ska ges möjlighet till rättslig prövning av beslut som rör normala skogsbruksåtgärder?
fr · H511657 · 2018-01-24 00:00:00 — Fråga 2017/18:657 Jordbruk som miljöpåverkande verksamhet av (SD) till Miljöminister (MP) klassas något så naturligt som jordbruk som miljöfarlig verksamhet och likställs därmed med gruvtäkter och annan tung industri. Vi i vill i stället klassa jordbruk som miljöpåverkande verksamhet, vilket skulle förenkla handläggningen av miljötillstånd och anmälan av animalieproduktion. Dagens klassificering ger vid handen att bönder är misstrodda och att deras verksamhet är i gränslandet av lagens råmärken. Med anledning av detta vill jag fråga miljöminister : Avser ministern att ta initiativ till att ändra skrivningen i så att jordbruk inte längre klassas som miljöfarlig verksamhet?
fr · H511658 · 2018-01-24 00:00:00 — Fråga 2017/18:658 Science centers av (M) till Utbildningsminister (MP) Dagens samhälle blir allt mer teknikberoende. står vi inför globala utmaningar där kunskap inom teknik och naturvetenskap kommer att vara avgörande framgångsfaktorer. Inom dessa yrkesgrupper finns tomma högskoleplatser, och förutsättningar för att bedriva modern teknikundervisning som fångar ungas intresse för dessa utbildningar lyser med sin frånvaro. finns det 19 science centers i som arbetar tillsammans med 250 kommuner. Ett science center arbetar med ortens och regionens skolor, företag, universitet, högskolor och organisationer. De tar emot ca 2 miljoner besökare, varav ca 300 000 är elever som deltar i skolprogram. fortbildar de ca 30 000 lärare i teknik, naturvetenskap och matematik. Arbetet med insatser för skolan är etablerat och väl utvecklat. Science centers är ett komplement till skolan. De erbjuder lärare en miljö för kollegialt lärande och utformar kompetensutveckling utifrån sin inriktning och de pedagogiska resurser man har. Program utformas med stöd av de nationella kursplanerna. Science centers erbjuder en miljö som skolan saknar. De erbjuder också en attraktiv arbetsplats för både lärare/pedagoger och ingenjörer och fungerar som en mötesplats för skolan, akademin och näringslivet. Finansieringsformen har stor betydelse för utvecklingen av science centers. har man fått statsbidrag, men det utgör bara en liten del av intäkterna som kommer från stiftelser, kommunala bidrag, företag etcetera. Dessa kortsiktiga bidrag försvårar naturligtvis långsiktigheten och planeringen av verksamheten vid science centers. Så många som 60 000 medarbetare kommer att behövas inom it-branschen , vilket leder till att konkurrensen om arbetskraften är stor. I kommer det att saknas 50 000 ingenjörer 2030. vittnar om att av företagen som behöver rekrytera medarbetare har svårt att hitta folk, och hittar inga alls. Konkurrensen om arbetskraften kommer med andra ord att öka och riskerar att utarma flera branscher då företagen tvingas slåss om ett fåtal medarbetare. Förlorarna å sin sida får antingen flytta sin verksamhet utomlands eller lägga ned. Det behövs alltså science centers, och för att utveckla dessa behövs ett tydligare och utökat mandat för verksamheten samt att man säkerställer de ekonomiska resurserna. På detta sätt kan man utveckla och kvalitetssäkra verksamheten och ger därmed även hela landet likvärdiga förutsättningar. Detta skulle långsiktigt stärka konkurrens- och innovationskraft och borga för att antalet naturvetare och tekniker ökar, vilket är av stor vikt med tanke på att det kommer att saknas ca 50 000 ingenjörer i . Med anledning av ovanstående vill jag fråga utbildningsminister : På vilket sätt vill ministern satsa långsiktigt på science centers för att säkra konkurrens- och innovationskraft samt borga för att antalet naturvetare och tekniker ökar?
fr · H511659 · 2018-01-24 00:00:00 — Fråga 2017/18:659 Dikning av skogsmark av (SD) till Miljöminister (MP) Dikning av skogsmark, så kallad markavvattning, är i vissa fall ett effektivt sätt att öka produktionen, minska översvämningsrisken och minimera körskador. Markavvattning genom nydikning av skogsmark är dock förbjuden i hela , men en länsstyrelse kan bevilja dispens om det finns särskilda skäl. Genom att det görs lättare att få dispens för effektiv markavvattning, till exempel genom samråd eller liknande vid dikesrensningar av äldre befintliga diken, kan man få möjlighet att vidta förberedande åtgärder mot framtida översvämningar. Alla möjligheter att ta till vara de positiva effekterna av dikning förhindras tyvärr i praktiken av det förbud som föreligger , vilket ser som ett problem. Med anledning av detta vill jag fråga miljöminister : Anser ministern att regelverket kring skogsdikning behöver ses över med målsättningen att bibehålla och öka produktionen, åstadkomma god miljöhänsyn och minska riskerna för översvämningar?
fr · H511660 · 2018-01-25 00:00:00 — Fråga 2017/18:660 Statliga veterinärers försäljning av djurfoder av (M) till Statsrådet (S) Distriktsveterinärerna, som lyder under , säljer utöver medicinskt djurfoder även vanligt djurfoder. Detta är dock inte förenligt med Distriktsveterinärernas statliga uppdrag. Det snedvrider konkurrensen och slår hårt mot de privata butiksägare som försörjer sig på att sälja djurfoder. har det framkommit att inköpen av djurfoder inte har skett genom en vanlig upphandling, trots att de sammanlagda inköpen av djurfoder har uppgått till totalt . , som ser allvarligt på det hela, har i en rapport bedömt att det inte finns någon uttrycklig befogenhet för Distriktsveterinärerna att sälja vanligt djurfoder. har ännu inte kommenterat situationen eller gett någon tydlig förklaring till varför detta tillåts ske. Med anledning av det ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att säkerställa att de statliga veterinärerna inte snedvrider konkurrensen på ett otillbörligt sätt, nu och ?
fr · H511661 · 2018-01-25 00:00:00 — Fråga 2017/18:661 Olyckor med EU-trailrar av (M) till Statsrådet (S) Olyckor med EU-trailrar har uppmärksammats mer och mer, och något måste göras. I får lastbilar vara upp till . EU:s tillåtna maxlängd för dragbil och påhängsvagn är , och där kopplas ofta släpvagnen till en mycket lättare och kortare dragbil. I har man forskat i frågan och konstaterat att EU-trailern är en mycket olycksdrabbad typ av ekipage på vägarna. av de händelser som registrerades var utländska fordon och då främst EU-trailrar. EU-trailrars svagheter är de tvåaxliga dragbilarna, som har kort hjulbas och vändskivekopplingar med höga friktionskrafter. I har man visat att drivdäcken, i synnerhet tyngden på drivhjulen, har stor betydelse för lastbilars förmåga att ta sig upp för backar och för att komma igång efter att ha stannat i sliriga uppförsbackar. Lastade fordon och fordon med boggilyft har bättre förmåga att klara av backar. Detta gör att svenska lastbilar ofta klarar vinterväglaget betydligt bättre. inträffade en allvarlig olycka med dödlig utgång på mellan och där en EU-trailer var inblandad och lastbilen vek sig som en fällkniv över vägen. Forskning finns om riskerna med dessa EU-trailrar. Jag vill ställa följande fråga till statsrådet : Vad avser statsrådet att göra för att minska riskerna och antalet olyckor med EU-trailrar på våra vägar?
fr · H511663 · 2018-01-25 00:00:00 — Fråga 2017/18:663 Direktimport för privat konsumtion av (SD) till Finansminister (S) Alltmer säljs via nätet, inte sällan från länder utanför EU. Ett problem som uppstår vid denna försäljning är den moms och tull som privatpersoner ska betala till den svenska staten. Om man beställer varor via nätet från länder utan för EU ska man för att betala moms på dessa varor först räkna ut kostnaderna och därefter skicka beräkningen tillsammans med underlag till tullens boxadress. Därefter ska tullen gå igenom informationen och skicka tillbaka en faktura, som man sedan ska betala. Detta gäller även om momsen bara är några kronor. Såväl för miljön och effektiviteten som för att slippa den onödiga kostnaden för porto och brevpapper borde kunna ta emot underlag via e-post. Allra bäst vore givetvis om man kunde fylla i uppgifterna direkt på en hemsida eller liknande. Om man vet om hur mycket man ska betala, vilket de allra flesta klarar att räkna ut själva, finns det inte heller någon anledning för tullen att skicka ut en särskild faktura. Alternativt skulle man kunna tänka sig att det rättas till i deklarationen hos , om tullen har svårt att använda sig av ny teknik. Även tull på varor kan bli aktuellt att betala både vid egen införsel och på beställda varor. Vid egen införsel över gränsen borde det också vara lämpligt med en elektronisk tjänst, då det kan vara svårt att ens få kontakt med en tulltjänsteman på flygplatsen eller vid gränsen. Jag har hört åtskilliga historier om människor som skickats runt och ibland även fått köa när de vill göra rätt för sig i tullen. Detta borde gå att lösa så att man kan göra det via nätet, innan man passerar tullen. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Tänker ministern agera för införandet av ett mer modernt sätt att hantera tull och moms för svenska privatkonsumenter?
fr · H511664 · 2018-01-26 00:00:00 — Fråga 2017/18:664 Omlokaliseringen av Sidas verksamhet av (KD) till Statsrådet (MP) meddelande regeringen och biståndsminister att Sidas verksamhet i flyttas till , strax utanför . Dock kan varken statsrådet eller svara på var verksamheten ska placeras. är principiellt inte emot omlokalisering av myndigheter, men regeringen har fattat hastiga beslut utan ordentliga konsekvensanalyser eller dialog med oppositionen. Vad vi dock kan konstatera är att har beräknat att varje flyttad statlig tjänst kostar , och Statskontoret menar att omlokalisering av statliga jobb inte ger några fler jobb än de som faktiskt flyttades. Trots att arbetet med konsekvensanalysen bara har påbörjats bör regeringen kunna svara på hur flytten och dess kringkostnader ska finansieras. bistånd om av bnp är större än någonsin i den internationella högkonjunktur som råder. Men detta betyder inte att biståndspengar ska användas till att flytta en svensk myndighet ett par mil. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur kommer Sidas omlokalisering att finansieras?
fr · H511665 · 2018-01-26 00:00:00 — Fråga 2017/18:665 Förlegade papperskvitton av (M) till Statsrådet (S) och digitaliseras och utvecklingen med digitala verktyg går framåt, men hos den rödgröna regeringen står tiden still. Den bokföringslagen har inte moderniserats och harmoniserats med den nya välutvecklade digitala teknik som finns . Föreningen , , går så långt att de menar att nuvarande bokföringslag är så hopplöst omodern att den är ett hinder för effektiva digitala processer. Trots att det finns möjlighet att hantera digitala kvitton så görs inte detta, utan i stället måste verifikationer verifieras med papperskvitton. har ändrat sin tolkning av bokföringslagen vad gäller arkivering av papperskopior av kvitton. Därför blir det osäkert om det är lagen som ska efterlevas eller praxis från ansvarig statlig myndighet. Detta måste klarläggas. Det finns en osäkerhet kring arkivering av material, papperskvitton etcetera, och det måste klarläggas hur bokföringslagen ska tolkas. Men regeringen är tyst. Olika lagstiftningar styr olika områden. Det lär bli läge för att gå före om regeringen blundar. Dessutom är det tveksamt om lagstiftningen och tolkningarna hänger med i den digitala utvecklingen. Så länge detta inte klargörs pågår det i stället ett stort dubbelarbete runt om i svenska företag. Detta blir mycket kostsamt, inte minst för mindre företag, där arkiveringen tar resurser från tillväxt och utveckling. Tolkningarna måste tydliggöras för att företagen bättre och snabbare ska bli en del av den digitala utvecklingen. Företagen måste uppfylla bokföringslagens krav på överskådlighet, åtkomlighet och ordnat skick, och därför krävs det tydlighet och enkelhet i en digitaliserad värld – inte dubbelarbete. För visst är det både krångligt och kostsamt om den som till exempel innehar företagskort och har utlägg anses ha fått kvitton i pappersform, som således ska arkiveras i pappersform i stället för elektroniskt. Det gör att man i i en hel del fall, till skillnad från i andra EU-länder, dels ska fota och lägga in utgifter i ett elektroniskt system, dels häfta fast papperskopior och stämma av dem mot fakturor. I andra länder, till exempel och , har kravet på arkivering av fysiska kvitton slopats. Där räcker det att de fotar kvitton, som de sedan kan kasta. För småföretag är det rimligen värre, då de ska arkivera alla kvitton i fysisk form och dessutom bygga upp ett digitalt arkiv. Med anledning av det ovan anförda vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att förenkla och underlätta för svenska företag med flera, och när avser statsrådet att föreslå förändringar av bokföringslagen, så att den dels hänger med i utvecklingen, dels harmoniserar med andra länder i ?
fr · H511666 · 2018-01-26 00:00:00 — Fråga 2017/18:666 Klinisk läkemedelsprövning av (M) till Socialminister (S) En ny rapport från visar att det är mycket ovanligt att svenska patienter får möjlighet att delta i en klinisk läkemedelsprövning. Denna trend måste brytas. Klinisk forskning handlar om att få en ökad förståelse för hur människokroppen fungerar och svarar på olika läkemedel och behandlingar. Genom att skapa sig en ökad förståelse för detta kan man hitta olika behandlingsmetoder som bättre passar patienten. genomförs prövningarna i samarbete mellan läkare, vårdpersonal och det företag som ansvarar för utvecklingen av den nya behandlingen. Klinisk forskning och läkemedelsprövningar är således avgörande för utveckling som forskningsland och för att man ska kunna erbjuda patienter bästa möjliga vård. Regeringen har gett ett samordnande uppdrag att stödja och utveckla förutsättningarna för att bedriva kliniska prövningar av hög kvalitet och bibehålla position som ett konkurrenskraftigt och attraktivt land att förlägga studier i. visar att trenden fortsätter – med en låg andel patienter i kliniska läkemedelsprövningar. Dessutom skiljer delaktigheten mycket mellan olika ämnesområden, och patientens ålder spelar stor roll för deltagandet. Min fråga till socialminister är: Avser ministern och regeringen att vidta några konkreta åtgärder för att bryta den negativa trenden med en låg andel patienter i kliniska läkemedelsprövningar?
fr · H511667 · 2018-01-26 00:00:00 — Fråga 2017/18:667 Barns rätt till båda sina föräldrar av (SD) till Statsrådet (S) Vid vårdnadsfrågor framhålls ofta vikten av att barn träffar båda sina föräldrar om inte någon av föräldrarna är olämplig. Många undersökningar visar också att barn mår bäst av att ha en stadig relation till båda sina föräldrar. En stor undersökning av , New Family Structures Study , om hur bra det går för barn som lever i olika familjekonstellationer – som ofta felaktigt refererats till när det gällt homosexuellas rätt att adoptera – visade enligt själv just på hur viktigt det var för barn att ha en trygg uppväxt med två föräldrar. Självklart kan saker hända under ett barns uppväxt som gör att förhållandena inte blir optimala för barnet. Att staten väljer att frångå behovet av flera föräldrar, redan innan befruktningen skett, är, utifrån den forskning som finns, för mig mycket märkligt. Socialförsäkringsministern framhöll vid en debatt i , om varför regeringen anser att det är bra att kvotera föräldraförsäkringen, att regeringen anser att barn mår bäst av att båda föräldrarna är föräldralediga med barnet eftersom barnet får en nära och god relation till båda sina föräldrar. Genom att kvotera föräldraförsäkringen anser regeringen att man främjar barns relation till föräldrarna. Det blir märkligt att regeringen säger att en förälder ensam ska ha rätten att inseminera och skaffa barn på egen hand. Bör inte även dessa barn må bra av att få två föräldrar kan man undra, särskilt eftersom det handlar om att skapa nya barn som annars inte finns. Att ensamstående kan adoptera kan försvaras utifrån att alternativet för barnet är sämre. Med utgångspunkt från att barnets bästa ska komma först blir det märkligt att det i vissa fall tydligen inte alls är viktigt med två föräldrar som kan komplettera varandra. Jag vill därför fråga statsrådet : Hur kommer det sig att regeringen tillåter ensamstående kvinnor att skaffa barn på egen hand som man pekar på att alla barn har rätt till båda sina föräldrar?
fr · H511668 · 2018-01-26 00:00:00 — Fråga 2017/18:668 Brandskydd i äldreboenden av (KD) till Statsrådet (MP) omkommer 110 människor i samband med bränder i . Bland dem är äldre överrepresenterade, i synnerhet den grupp som är . Äldre är utsatta då de på grund av bristande rörlighet kanske saknar möjlighet att själva ta sig ut ur ett brinnande rum eller hus. I en del fall spelar också demens en roll som försvårar utrymning. Äldres boendemiljö varierar också kraftigt, med brandskydd som är bristande. Beroende på om ett särskilt boende är byggt eller renoverat efter 2012 föreligger helt olika krav på brandskyddet. inträder regler (Regelsamling för byggande BBR 2012) som ställer betydligt högre och bättre krav på brandskyddet . Dessa boenden är dock i minoritet bland landets särskilda boenden för äldre. är det byggår snarare än behov och risk som styr huruvida våra äldre har ett tillräckligt brandskydd. Ett fullgott brandskydd för en äldre person innefattar flera åtgärder. Det kan handla om spisvakt, självslocknande cigaretter, brandfilt, påminnelsesystem samt olika typer av brandvarnare och brandsläckare. Absolut säkrast är att ha ett automatiskt släcksystem, till exempel en vattensprinkler. I rapporten – Sprinkler i särskilda boenden för äldre konstaterar för samhällsskydd och beredskap (MSB) att minst fyra av fem människor som omkommer på grund av brand på särskilda boenden skulle ha kunnat räddas om sprinkler funnits i byggnaden. De krav som kommer till uttryck i BBR 2012 appliceras tvingande vid nybyggnation eller ombyggnad. I övrigt krävs enbart god vilja från kommuner för att boenden för äldre ska omfattas av moderna brandskyddsregler. Det saknas inte exempel på att kommuner hellre väljer rättsliga processer än att genomföra de installationer som räddningstjänst efterlyst för ett fullgott brandskydd. I den landsomfattande kommunenkät som initiativet för fullgott brandskydd samlat framträder kraftiga skillnader mellan kommuners brandskydd. Det spelar stor roll var i landet man bor för hur bra brandskydd en äldre kan förvänta sig. Få kommuner har automatiska brandsläckarsystem på samtliga sina boenden och avdelningar. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka initiativ är statsrådet beredd att ta för att säkra ett fullgott brandskydd på landets äldreboenden?
fr · H511669 · 2018-01-26 00:00:00 — Fråga 2017/18:669 Kömiljarden av (M) till Socialminister (S) En av regeringens första åtgärder var att avskaffa kömiljarden. Kömiljarden var en prestationsbunden och resultatdriven åtgärd för att minska väntetiderna inom vården, detta med väldigt lyckat resultat. I opposition kritiserade Socialdemokraterna ofta kömiljarden, vilket regeringen även nu gör, senast i ett svar på fråga 585 2017/18:58.’ Regeringen och skriver följande: ”Kömiljarden kritiserades dessutom för att leda till undanträngningseffekter och kreativ registrering av väntetiderna”. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Vilka experter, uppföljningar och utvärderingar är det statsrådet hänvisar till när hon i sitt svar skriver: ”Kömiljarden kritiserades dessutom för att leda till undanträngningseffekter och kreativ registrering av väntetiderna”?