ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H5111050 · 2018-03-16 00:00:00 — Fråga 2017/18:1050 Samordning med räddningstjänst mot terror av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) brandförsvar och tillskrev i gemensam skrivelse att det behövdes bättre nationell samordning mot terror och pågående dödligt våld. Före detta inrikesminister tog då initiativ till att samla berörda aktörer med huvudfokus på social oro. tog Myndigheten för samhällsskydd och beredskap initiativet att utarbeta ett gemensamt utbildningskoncept. I en skrivelse till skrev de två räddningstjänstförbunden att utlovat arbete har tagit och att det fortfarande inte finns någon nationell taktik och metod om hur polis, ambulans och räddningstjänst ska agera samfällt då ett terrorattentat/dödligt våld inträffar. I skrivelsen begärde man tydligare uppdrag, bättre nationell samordning och ett gemensamt förhållningssätt när det gäller samhällets förmåga att agera vid en masskadesituation under pågående dödligt våld. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Har ministern vidtagit några åtgärder i den berörda frågan och om inte, har ministern för avsikt att vidta någon åtgärd under resterande del av ?
fr · H5111051 · 2018-03-16 00:00:00 — Fråga 2017/18:1051 Regionala säkerhetsutbildningar av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) Regeringen bedömer i den försvarspolitiska inriktningspropositionen (prop. 2014/15:109) att försvarsförmågan bör stärkas. Att öka den operativa förmågan i krigsförbanden och att säkerställa den samlade operativa förmågan i totalförsvaret är det enskilt viktigaste –2020. Det civila försvaret, som är en del av totalförsvaret, har inte prioriterats. När vi nu ser en förändrad omvärld så finns det ett klart behov av att förstärka det civila försvaret. Det kommer då att krävas utbildning av många civilister, och för detta krävs personer med kompetens att leda och utbilda. Vi ser nu en ökad efterfrågan på säkerhetschefsutbildningar runt om i landet. En utbildning det är svårt att komma in på trots att både behov och efterfrågan finns. Vidare ser vi en önskan om att denna typ av utbildning ska kunna erbjudas regionalt. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Avser ministern att skapa möjlighet för regionala utbildningsinsatser för utbildning till säkerhetschef och i så fall när kommer denna möjlighet att öppnas?
fr · H5111052 · 2018-03-16 00:00:00 — Fråga 2017/18:1052 Säkerhetschefsutbildningar av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) Regeringen bedömer i den försvarspolitiska inriktningspropositionen (prop. 2014/15:109) att försvarsförmågan bör stärkas. Att öka den operativa förmågan i krigsförbanden och att säkerställa den samlade operativa förmågan i totalförsvaret är det enskilt viktigaste –2020. Det civila försvaret, som är en del av totalförsvaret, har inte prioriterats. När vi nu ser en förändrad omvärld så finns det ett klart behov av att förstärka det civila försvaret. Det kommer då att krävas utbildning av många civilister, och för detta krävs personer med kompetens att leda och utbilda. Vi ser nu en ökad efterfrågan på säkerhetschefsutbildningar runt om i landet. En utbildning det är svårt att komma in på trots att både behov och efterfrågan finns. Vidare ser vi en önskan om att denna typ av utbildning ska kunna erbjudas regionalt. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Hur avser ministern att verka för att det ökade behovet av utbildningsplatser för utbildning till säkerhetschef tillgodoses?
fr · H5111053 · 2018-03-19 00:00:00 — Fråga 2017/18:1053 Trafikolyckor på av (M) till Statsrådet (S) Antalet trafikolyckor på i har fått MSB att reagera. skedde 53 trafikolyckor på i . Siffran sticker ut anmärkningsvärt mycket från andra jämförbara vägsträckor i landet. anger att de har problem med att ta sig fram på vägsträckan vid olyckor på grund av vägens utformning. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Kommer statsrådet och regeringen att vidta åtgärder för en två-plus-två-väg på i utifrån räddningstjänstens synpunkter om problemen på vägsträckan?
fr · H5111054 · 2018-03-19 00:00:00 — Fråga 2017/18:1054 Målet om EU:s lägsta arbetslöshet 2020 av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) Regeringen har gjort ett stort nummer av att ska ha EU:s lägsta arbetslöshet 2020. När nu mandatperioden går mot sitt slut ter sig detta alltmer avlägset. ligger på plats 16 av 28 inom EU, med en arbetslöshet på , vilket kan jämföras med ettan som har en arbetslöshet på . Flera av regeringens reformer, såsom traineejobb och snabbspår, som sjösatts i syfte att nå målet har resulterat i långt färre jobb än utlovat. fick närings- och innovationsminister ett särskilt uppdrag att möjliggöra 30 000 nya enkla arbetstillfällen. är resultatet skralt. tillkom enbart 5 000 nya arbetstillfällen inom industrin och därtill är andelen lågkvalificerade arbeten i anmärkningsvärt låg jämfört med övriga EU. Jag vill därför fråga arbetsmarknads- och etableringsminister : Hur avser ministern att säkerställa att når sitt mål om lägst arbetslöshet inom EU till 2020?
fr · H5111055 · 2018-03-19 00:00:00 — Fråga 2017/18:1055 Regelförenklingar på skatteområdet av (M) till Finansminister (S) ”har ett skattesystem som i många avseenden är komplicerat. Det kan göra det svårt för skattebetalarna att göra rätt för sig, vilket riskerar att minska förtroendet för skattesystemet och därigenom minska viljan att betala skatt.” Så inleds granskning av det svenska skattesystemet för företagen. Medan det i många fall har blivit mycket enklare för privatpersoner att deklarera anses det svårt och komplicerat för företag, i synnerlighet småföretag. Att reglerna är många, komplicerade och resurskrävande är en återkommande kritik som riktats mot regeringen under den här mandatperioden. Kritiken får även stöd i och med att övergripande slutsats rörande regeringens regelförenklingsarbete är att det sker i låg takt och att de förändringar som föreslås ofta är av begränsad omfattning. För att det ska bli större märkbara förenklingar för företagen krävs att regeringen intensifierar sitt arbete med regelförenkling på skatteområdet, i syfte att skapa fler och mer långtgående förenklingar. Rekommendationerna från är att regeringen intensifierar regelförenklingsarbetet. Med anledning av ovan vill jag fråga finansminister : Varför har finansministern och regeringen inte intensifierat regelförenklingen på skatteområdet i enlighet med rekommendationer?
fr · H5111056 · 2018-03-19 00:00:00 — Fråga 2017/18:1056 Byggstart för Norrbotniabanan av (M) till Statsrådet (S) Sträckan –fanns med i förslag till nationell transportplan som lämnade till regeringen . Den planerade kustnära järnvägen ska sträcka sig mellan och och bedöms skapa förutsättningar för en hållbar samhällsutveckling, ökad konkurrenskraft för näringslivet och en positiv regional utveckling som gagnar hela landet. Regeringen har tidigare gett löften om att bygget av järnvägssträckan ska påbörjas . Det är nu kvar till valdagen och tiden för den här mandatperioden börjar därmed närma sig sitt slut. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att gå vidare med de löften som tidigare kommit från regeringen om att påbörja bygget av Norrbotniabanan före mandatperiodens slut?
fr · H5111057 · 2018-03-19 00:00:00 — Fråga 2017/18:1057 En högre utbildningspremie av Boriana (M) till Finansminister (S) Enligt en årlig rapport från är det land i hela samarbetet där det lönar sig allra minst att studera på högskola och universitet. tjänade de med högskoleexamen i snitt mer än de med gymnasieexamen. Det är en mycket låg siffra, speciellt med tanke på att de med gymnasieexamen inte har ådragit sig några studielån eller varit borta från arbetsmarknaden . Många som utbildat sig länge får också behålla en mindre andel av sin lön, vilket är mycket orättvist. En lärare eller sjuksköterska riskerar att se mer än hälften av en inkomstökning gå till skatt. Att det lönar sig så lite att utbilda sig är ett stort problem. Finns det inget att vinna på att läsa på högskola eller universitet minskar viljan att göra så, vilket vore förödande för framtida kompetensförsörjning. Det drabbar också unga från studieovana hem, som kanske inte vågar ta steget in i högskolan om de inte vet att de kommer få avkastning på sin investering. Även de som vill skola om sig i senare ålder måste kunna lita på att det kommer att vara mödan värt. En högre utbildning måste synas i lönekuvertet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister följande: Vilka åtgärder avser finansministern att vidta för att höja utbildningspremien?
fr · H5111058 · 2018-03-19 00:00:00 — Fråga 2017/18:1058 Matchningen mellan högskola och arbetsmarknad av Boriana (M) till Statsrådet (S) I svaret på min fråga om kvaliteten i den högre utbildningen anför statsrådet att det råder god balans mellan högre utbildning och etableringen på arbetsmarknaden. uppföljning av högskoleutbildades etablering på arbetsmarknaden visar att är etablerade på arbetsmarknaden efter examen. Vad statistiken inte visar är dock huruvida arbetet motsvarar uppgifter inom examensområdet. Statistiken visar alltså att personer som har en högskoleexamen får jobb men inte om det motsvarar jobb inom examensområdet. Det går inte att avgöra huruvida det råder god balans mellan högre utbildning och arbetsmarknad eller inte om det inte går att visa att det faktiskt är den aktuella högskoleexamen som lett till jobb. Allt annat än att högskoleutbildade skulle få jobb efter examen vore mycket anmärkningsvärt i dagens högkonjunktur då arbetslösheten generellt är låg. Det som är verkligt intressant är statistik över hur många som har kvalificerade arbetsuppgifter inom sitt examensområde. Enligt SCB har nio av tio jobb efter avslutad examen. Av dessa uppger tre av fyra att de har arbetsuppgifter som helt eller delvis överensstämmer med examensområdet. Från dessa siffror går dock inte att utläsa exempelvis om det rör sig om arbetsuppgifter som personen i fråga är överkvalificerad för. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Vilken är statsrådets analys av behovet av åtgärder för att högskoleutbildning i större utsträckning ska leda till jobb inom examensområdet?
fr · H5111059 · 2018-03-19 00:00:00 — Fråga 2017/18:1059 Förseningsavgift till CSN av (M) till Statsrådet (S) höjdes förseningsavgiften för dem som missat att betala sitt CSN-lån från till . En avsevärd höjning om man jämför med den förseningsavgift som företag har rätt att ta ut på . Förseningsavgiften är inte bara ovanligt hög, utan den finansierar dessutom en stor del av CSN:s totala budget. Räkningar som inkommer ska självklart betalas och betalas . Det finns däremot en hel uppsjö av anledningar till att någon skulle kunna missa en betalning . Att då få en avgift på kan både svida till rejält och också kännas väldigt orättvist. Med anledning av ovan vill jag fråga statsrådet : Anser statsrådet att avgiften på är befogad och proportionerlig för en sen inbetalning, eller är det något som statsrådet ämnar se över?
fr · H5111060 · 2018-03-20 00:00:00 — Fråga 2017/18:1060 Veteraner och psykisk ohälsa av (M) till Socialminister (S) Den som på uppdrag av oss här i riksdag eller på uppdrag av världssamfundet har tjänstgjort utomlands för Försvarsmaktens räkning har veteranstatus. När den som tjänstgjort, ofta i väpnad konflikt, återvänder hem finns mer eller mindre synliga ärr. Den som kommer hem med synliga skador eller ärr följs upp av sjukvården, men den som mår psykiskt dåligt har det kämpigare på fronten att få vård. Posttraumatiskt stressyndrom (PTSD) är ett tillstånd som uppstår till följd av att man varit med om skrämmande, ofta chockartade, händelser och trauman. Den som lider av PTSD kan få en lång rad symtom såsom minnesförlust, magproblem, smärtor, högt blodtryck och flashbacks till den traumatiska situation som personen varit med om. uppstår inte symtomen direkt när man kommit hem utan först . En hemvändande soldat har ofta utsatts för situationer som kan leda till PTSD. Det är därför oerhört viktigt att hon eller han får adekvat hjälp. Under utlandstjänsten finns präster och psykologer på plats i varierande grad. Dessa har en fördel mot psykologer i soldatens hemlän då de har sett hur det ser ut på plats och själva har, mer eller mindre, levt under samma förhållanden som soldaterna. Att alla landsting/regioner kan ha experter på psykisk ohälsa hos veteraner är orimligt. Staten borde därför tillsammans med Försvarsmakten ta ett större ansvar för våra veteraner som riskerat sina liv under utlandstjänstgöring. Försvarsmaktens inrättade Veterancentrum är ett steg i rätt riktning, men det räcker inte. Faktum är att Veterancentrum fokuserar mer på annat än på att ta fysiskt och psykiskt hand om den enskilde soldaten. I utredningen veteranpolitik – Ett ansvar för hela samhället (SOU 2014:27) finns många goda exempel på hur andra länder tar frågan om psykisk ohälsa hos veteraner på allvar. Regeringen noterade i direktiven att landstingens specialistkompetens i olika medicinska frågor varierar över landet. I hålls efter hemkomsten ett obligatoriskt samtal med de utsända då eventuellt fortsatt stöd ska definieras. Det sker , utom i de fall förbandet varit i en så kallad hård mission då det sker direkt efter hemkomsten. Om veteranen inte frivilligt söker hjälp blir denne kontaktad efter två, fem och efter hemkomsten. skiljer inte mellan psykiska och fysiska skador Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialminister : Avser ministern att ta något initiativ för att våra veteraner ska kunna få adekvat hjälp då kompetensen oftast saknas hos enskilda landsting?
fr · H5111061 · 2018-03-20 00:00:00 — Fråga 2017/18:1061 Slöjtvånget i av (SD) till Utrikesminister (S) spreds bilder på en modig iransk kvinna som i protest mot den auktoritära iranska regimen tog av sig sin slöja framför polispatruller och stolt höll upp den för allmän beskådan. Kvinnan, som kom att bli internationellt känd som ”Girl of Enghelab Street” blev en symbol för de många kvinnor som deltog i protesterna i , och flera kom att följa hennes exempel. Det dröjde inte länge innan det framkom att hon gripits av regimen och har hon, och säkert många andra, dömts till fängelse för att hon ”uppmuntrat till korruption genom att ta av sin hijab”. Slöjtvånget i har funnits sedan den islamistiska regimen tog makten under revolutionen . Undertecknad, men även andra riksdagsledamöter, har länge kritiserat regeringens tafatta förhållningssätt till detta tvång, inte minst efter handelsminister besök i landet då samtliga kvinnor i delegationen underkastade sig denna kvinnoförtryckande lag genom att bära slöja vid sitt besök. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Vad gör ministern för att stötta de iranska kvinnor som gripits till följd av att de trotsat slöjtvånget i landet, och på vilket sätt försöker ministern och regeringen att påverka andra länder att respektera kvinnors självklara rättighet att få klä sig som de vill?
fr · H5111062 · 2018-03-20 00:00:00 — Fråga 2017/18:1062 Förbudet mot handhållen kommunikationsutrustning av (MP) till Statsrådet (S) blev det olagligt för bussförare i kollektivtrafiken att använda bussens kommunikationsutrustning under färd. För att inte bryta mot reglerna måste bussförarna köra in till kanten och stanna om de måste använda den handhållna mikrofonen till kommunikationsradion. Kommunikationsradion används för kontakt mellan trafikledningen och föraren och mellan förare i olika bussar. Utrustningen behövs vid akuta nödsituationer, för att undvika förseningar och informera resenärerna. Det är positivt att regeringen inför regler som förbättrar trafiksäkerheten, men efter att remisstiden hade gått ut ändrade regeringen, utan att informera dem som berörs, förbudet från att bara gälla mobiltelefoner som hålls i handen till att omfatta all kommunikationsutrustning som förarna håller i handen. När regeringen offentliggjorde sitt beslut var det bara drygt en månad kvar tills de nya reglerna skulle trädda i kraft. Det är en att installera ny utrustning i de fordon som berörs: 10 000 bussar och 50 000 lastbilar. För att verkstäderna ska hinna göra alla installationer behöver kollektivtrafiken en tillfällig dispens under . Blåljuspersonal har redan fått undantag från förbudet. I busstrafiken berörs nästan alla 10 000 bussar som upphandlats av de regionala kollektivtrafikmyndigheterna. Dessutom berörs en stor del av de skolbussar som upphandlats av kommunerna. Övrig busstrafik berörs inte. Utrusning och installation kommer att kosta kommunerna och landstingen, genom de regionala kollektivtrafikmyndigheterna, totalt 45–. Till detta kommer kommunernas kostnader för skolbussarna. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att göra för att ge de regionala kollektivtrafikmyndigheterna, kommunerna och berörda bussföretag ett tillfälligt undantag från förbudet för bussförare att hålla mikrofonen till kommunikationsradio i handen under färd?
fr · H5111063 · 2018-03-20 00:00:00 — Fråga 2017/18:1063 Unga Örnar i offentlig verksamhet av (M) till Statsrådet (S) Unga Örnar är organisation som är en del av arbetarrörelsen och som har starka band till Socialdemokraterna. För att arbeta för Unga Örnar krävs det att du delar arbetarrörelsens värderingar. Runt om i kommuner driver Unga Örnar fritidsverksamhet och läger för barn på entreprenad. Socialistiska sommarläger och fritidsaktiviteter erbjuds alltså till barnen i regi i flera av landets kommuner. Att kommuners fritidsaktiviteter anordnas av en organisation med en tydlig politisk agenda är en ordning som inte borde vara acceptabel. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att säkerställa att kommunala fritidsaktiviteter för barn inte organiseras av en av arbetarrörelsens politiska organisationer?
fr · H5111064 · 2018-03-20 00:00:00 — Fråga 2017/18:1064 Marknaden för vård online-företag av (S) till Socialminister (S) Så kallad vård online vinner snabbt popularitet och sprids över landet. För patienterna kan det upplevas som ett utmärkt sätt att öka tillgängligheten. riskerar denna vård att bli efterfrågestyrd snarare än ett komplement till primärvården och ske i strid med principer om behovsstyrning. Systemet riskerar att öka både sjukvårdskonsumtionen och kostnaderna. Kvalitet och patientsäkerhet äventyras. Sjukvårdens begränsade resurser styrs bort från exempelvis cancervård, akutsjukvård och en växande grupp multisjuka äldre med stora behov. När marknadens logik får styra får man också marknadens resultat. Patienter blir kunder, och mindre problem som kanske egentligen inte kräver vård premieras för att vinsterna är snabba och enkla att nå. I 3 kap. 1 § hälso- och sjukvårdslagen framgår följande: ”Målet med hälso- och sjukvården är en god hälsa och en vård på lika villkor för hela befolkningen. Vården ska ges med respekt för alla människors lika värde och för den enskilda människans värdighet. Den som har det största behovet av hälso- och sjukvård ska ges företräde till vården.” Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialminister : Vilka risker ser ministern med den växande marknaden av vård online-företag, och på vilket sätt avser ministern att agera för att garantera effektiv resursanvändning och hög patientsäkerhet?
fr · H5111065 · 2018-03-20 00:00:00 — Fråga 2017/18:1065 Politisk opinionsbildning i skolan av Boriana (M) till Statsrådet (S) får skolor begränsa vilka partier de bjuder in till sig, så länge detta sker på objektiva grunder. Exempelvis är det fullt möjligt att begränsa inbjudningar till att enbart avse partier som sitter i , kommunen eller regionen. Många rektorer uttryckte att det var svårt att veta vad som gällde och om de kunde neka politiska partier att besöka skolan eller inte. menar dock flera politiska ungdomsförbund att de inte blir insläppta på gymnasieskolorna. uppger många rektorer att de haft problem med att utomstående försökt sprida extremistisk propaganda i skolan. En granskning som publicerade visar att drygt hälften av de tillfrågade rektorerna har upplevt detta problem antingen någon enstaka gång eller . Det blir problematiskt när extrema krafter som inte räds att ta sig in på skolor på okonventionella sätt är de som syns på skolorna, medan politiska ungdomsförbund inte alltid är välkomna. Eleverna måste få möjlighet att bilda sig en egen politisk uppfattning, vilket exempelvis kan tillgodoses genom att rektorer tillåter de politiska ungdomsförbundens bokbord på gymnasieskolorna. Det är förståeligt att rektorerna kan välja att vara restriktiva med tillstånd snarare än att riskera att släppa in icke-demokratiska krafter. Att rektorer och skolor själva får besluta om vilka som är välkomna på skolan är positivt, men risken för extremism på skolan ska inte kunna vara en bakomliggande orsak till att hålla ungdomsförbunden borta. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Hur avser statsrådet att säkerställa att gymnasieeleverna får möjlighet att ta del av politisk opinionsbildning och förbereda sig för deltagande i demokratiska processer?
fr · H5111066 · 2018-03-20 00:00:00 — Fråga 2017/18:1066 Vägsamfälligheter av (M) till Statsrådet (S) utvecklar och förvaltar det statliga vägnätet på samt betalar ut ekonomiskt stöd för ytterligare 7 väg i . har i uppdrag att ständigt följa trafikutvecklingen och göra löpande översyn över om vägen ska tillhöra det statliga, kommunala eller enskilda vägnätet. När det blir aktuellt att överföra en vägdel till enskild väghållare ansöker om lantmäteriförrättning för att bilda vägsamfälligheter och fatta nya beslut om andelstal. ställer allt större krav på att vägsamfälligheter och vägföreningar som får statligt bidrag till drift av vägar har en ordnad förvaltning med aktuella uppgifter om styrelser, andelstal med mera. För att åstadkomma detta krävs stora insatser från lantmäterimyndigheterna. Sammantaget uppskattas att antalet ansökningar om lantmäteriförrättningar avseende vägsamfälligheter kommer att mer än fördubblas . Beträffande handläggningstiderna redovisas i Lantmäteriets årsredovisning 2017 att dessa fortsatte att öka . I genomsnitt var handläggningstiden , vilket innebär en ökning . vägar (REV) lämnade ett förslag till regeringen om ett enklare sätt att ompröva andelstal i en vägförening. Efter en dialog med Lantmäteriet kompletterade förbundet förslaget i en ny framställan till regeringen . fungerar dagens regelverk dåligt; merparten av alla befintliga föreningar underlåter att ändra andelstalen genom de möjligheter som finns, bland annat till följd av mycket höga kostnader för omprövningsförrättningar. Och om omprövningsförrättning ändå söks hamnar denna i kö hos myndigheten, och handläggningstiderna tenderar att bli ännu längre när många vägsamfälligheter av skilda orsaker behöver nybildas . Detta får till följd att angelägna reinvesteringar i det enskilda vägnätet inte blir av alternativt att de fördröjs. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att göra regelförenklingar för vägsamfälligheter, och vad sker i beredningen av denna fråga?