frs · H512585 · 2018-01-24 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:585 av (M) Vårdgaranti har frågat mig vad jag och regeringen avser att vidta för konkreta åtgärder för att stärka patienten och efterleva de fyra tidsgränserna i vårdgarantin. Tillgänglighet i vården är en prioriterad fråga för regeringen och det är en fråga som jag följer nära. har tillgängligheten i vården förbättrats, men finns en oroväckande utveckling kopplat till tillgänglighetsmåtten i vårdgarantin. Det är dock värt att notera att denna utveckling startade som den tidigare prestationsbaserade kömiljarden fanns. Myndigheten för vård- och omsorgsanalys anger att balansen mellan antalet personer som sätts upp i kö och antalet personer som får vård, den så kallade köbalansen, har varit negativ ända . Detta leder till att köer byggs upp . Kömiljarden ändrade inte detta faktum och angrep inte effektivt de underliggande orsakerna till ökande köer. Kömiljarden kritiserades dessutom för att leda till undanträngningseffekter och kreativ registrering av väntetiderna. Tillgänglighetsfrågan i vården låter sig inte lösas med en enskild enkel åtgärd så som prestationsbaserad ersättning för enskilda uppföljningsmått. Problemet måste angripas från många olika håll eftersom det har flera olika orsaker i vårt komplexa hälso- och sjukvårdssystem. En av de största orsakerna till tillgänglighetsproblem i vården är brister i bemanning och kompetensförsörjning. Det kan exempelvis leda till stängda vårdplatser och inställda operationer. Det siktar regeringens professionsmiljard in sig på, genom att bland annat öronmärka medel för att stimulera fler sjuksköterskor att vidareutbilda sig inom områden där de nationella behoven är stora, exempelvis med bibehållen lön. Regeringen har även tillfört medel för utbyggnad av antalet utbildningsplatser på barnmorske-, sjuksköterske- och specialistsjuksköterskeutbildningarna. I budgetpropositionen har regeringen också föreslagit en utbyggnad av antalet utbildningsplatser på läkarutbildningen. Genom att stötta landstingen i att komma tillrätta med kompetensförsörjningsproblemen och personalsituationen kan vi också ge förutsättningar för att korta vårdköerna på riktigt. I budgetpropositionen föreslår regeringen dessutom en ny satsning om för att förbättra personalsituationen och utveckla vårdens verksamheter. Personalsatsningen, som föreslås till 2021, ska kunna användas till exempel till att se över arbetsvillkoren, öka bemanningen och utveckla arbetssätt m.m. i vården i syfte att vårdpersonal ska arbeta kvar i vården. Satsningen kompletterar professionsmiljarden på ett kraftfullt sätt. Regeringen har också lagt fram en lagrådsremiss om att vården ska ges nära befolkningen med en ökad tillgänglighet. Här föreslår vi bl.a. en förstärkt vårdgaranti i primärvården där den vårdsökande ska få en medicinsk bedömning från legitimerad sjukvårdspersonal, utifrån de egna behoven. Med en snabb första medicinsk bedömning blir hela vårdkedjan både snabbare och enklare. En av regeringens nya satsningar, patientmiljarden syftar bl.a. till att stimulera införandet av en förstärkt vårdgaranti i primärvården. Landstingen i har kommit olika långt vad gäller att få ner väntetiderna och behöver var och en analysera sin egen väntetidssituation och behovet av att vidta åtgärder. Regeringen har även gett i uppdrag att utveckla uppföljningen av hälso- och sjukvårdens tillgänglighet. Jag bedömer att regeringen , med de historiskt stora satsningar på vården som görs, gör omfattande insatser för att på olika sätt förbättra tillgängligheten i vården för patienterna. Vi har inte enbart ersatt kömiljarden – vi har ett brett angreppssätt på tillgänglighetsproblemens bakomliggande orsaker. Det är insatser som på ett långsiktigt sätt stödjer landstingen att utföra sitt viktiga uppdrag och att ta sitt ansvar för att erbjuda en god hälso- och sjukvård. Jag kommer fortsatt att följa utvecklingen löpande.