ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H5111119 · 2018-03-28 00:00:00 — Fråga 2017/18:1119 Försvarsetableringar i av (M) till Försvarsminister (S) Vid helgen den 24–ställde sig alla socialdemokratiska riksdagskandidater bakom ett uttalande som säger att Socialdemokraterna i genom sina riksdagsledamöter ska vara drivande i frågan om en utbyggnad av försvarsverksamheten i regionen. Statsminister valdes på denna kongress att vara första namn på Socialdemokraternas riksdagslista för . Från Socialdemokraterna i uttalades också att som ort har väldigt stora fördelar när det gäller arméstridskrafter. Detta eftersom det finns en lång militär erfarenhet, skjutfält, förläggningsmöjligheter, infrastruktur med mera. tar Försvarsberedningen fram underlag inför nästa försvarsbeslut. Försvarsberedningen är en parlamentarisk grupp med representation från alla partier samt ett antal experter som tar fram ett inriktande underlag inför nästa försvarsbeslut. En viktig uppgift för den nu arbetande Försvarsberedningen är att ta fram förslag på hur försvar kan stärkas och vad det skulle innebära när det gäller till exempel nya förbandsorter. Beredningen kommer att presentera sin slutrapport . Intressant i sammanhanget är också att det var just Socialdemokraterna som 2000 beslutade att lägga ned bland annat i . Med anledning av ovanstående vill jag fråga försvarsminister : Hur ser ministern på Socialdemokraterna i ställningstagande om som lämpligt för nya försvarsetableringar?
fr · H5111120 · 2018-03-28 00:00:00 — Fråga 2017/18:1120 Nervgiftsangreppet i av (M) till Försvarsminister (S) Angreppet med nervgiftet Novitjok på två personer i , som även skadat andra personer i deras omgivning, har föranlett en rad diplomatiska reaktioner och åtgärder från brittisk sida. Det är väl dokumenterat att det endast är som disponerar Novitjok. Detta angrepp är därför med största sannolikhet statssanktionerat från rysk sida. Användandet av kemiska stridsmedel i syfte att genomföra lönnmord på ett EU-lands territorium måste också medföra starkast tänkbara fördömanden och reaktioner från EU:s sida. Den brittiska regeringen har aviserat att den kommer att investera i upprättandet av ett CBRN-center för att stärka skyddet mot liknande angrepp . Från Europeiska rådets slutsatser framgår det att angreppet i är ett hot mot alla medlemsländer samt att medlemsländerna behöver stärka sin motståndskraft mot bland annat angrepp med kemiska stridsmedel. har genom i betydande kompetens på detta område. Enligt bedriver omfattande underrättelseaktiviteter i , och i Försvarsberedningens senaste rapport framgår det att uppträder alltmer aggressivt i vårt eget närområde. Men anledning av ovanstående vill jag fråga försvarsminister : Avser ministern att vidta några åtgärder med anledning av angreppet i för att stärka skyddet mot liknande angrepp i samt samverka med andra länder för att ömsesidigt stärka vår kompetens?
fr · H5111121 · 2018-03-28 00:00:00 — Fråga 2017/18:1121 Stöd till inom ramen för Pesco av (M) till Försvarsminister (S) har återkommande arbetat för att tillgodose att kan säkra ett så nära samarbete som möjligt med Europeiska unionen (EU) inom ramen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken även efter det att lämnat EU. Det finns starka skäl för detta i ljuset av de starka försvarspolitiska samarbeten som och upprätthåller. Vid ett tal vid uttryckte statssekreterare vid det norska oro över att tillträde till bland annat det permanenta strukturerade samarbetet (Pesco) kunde bli bristfälligt. Vidare efterfrågade ett stärkt svenskt stöd för att ska få bättre förutsättningar att delta i Pescosamarbetet. Han framhöll även att var villigt att verka för att skulle kunna fördjupa sitt samarbete med Nato. har generellt sett arbetat för att öka tillträdet för tredjeland inom ramen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken. och har starka diplomatiska relationer, och är största handelsland. Det finns även ett omfattande bilateralt försvarssamarbete länderna emellan, och båda länderna är medlemmar av det nordiska försvarssamarbetet (Nordefco). Det finns med andra ord starka skäl för att värna tillträde till EU:s gemensamma försvars- och säkerhetspolitik. Med anledning av ovanstående vill jag fråga försvarsminister : Avser ministern att vidta några åtgärder för att säkra att som partnerland till EU ska få ett så bra tillträde som möjligt till den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken i allmänhet och Pescosamarbetet i synnerhet?
fr · H5111122 · 2018-03-28 00:00:00 — Fråga 2017/18:1122 En sammanhållen forskningsagenda för undervattensteknologi av (M) till Närings- och innovationsminister (S) har en stark ställning inom området undervattensteknologi. Det finns en rad statliga och kommersiella aktörer som är verksamma inom detta område och som levererar tjänster, plattformar och system av yttersta världsklass. Regeringen har tidigare presenterat en svensk maritim strategi för miljö, jobb och människor. Syftet med strategin är att främja de maritima näringarna. Strategins vision är konkurrenskraftiga, innovativa och hållbara maritima näringar som kan bidra till ökad sysselsättning, minskad miljöbelastning och en attraktiv livsmiljö. Målet är att strategin ska peka ut riktningen och utgöra en plattform för fortsatt utveckling och samverkan genom dialog och kunskapsutbyte. Undervattensteknologi är en viktig komponent inom det maritima området och kan bidra till samhällsnyttor och till att stödja Förenta nationers Agenda 2030 genom ökad förståelse för tillståndet i haven ur ett miljö- och klimatperspektiv samt bidra till ett hållbart nyttjande av haven i form av blå energi och havsbruk. Till detta ska läggas att undervattensteknik bidrar till försvar och säkerhet samt att undervattensförmågan är ett utpekat väsentligt säkerhetsintresse. Utmaningen på detta område är dock att de statliga och kommersiella aktörerna är relativt fragmenterade, vilket försvårar förutsättningarna för att få ett effektivt sampel mellan myndigheter, institutioner och företag inom ramen för trippelhelixmodellen. Vidare saknas det alltjämt ett sammanhållet svenskt forskningsprogram på området. Undervattensteknologi är till exempel ännu inte ett utpekat område inom ramen för de strategiska innovationsområden som har sjösatt. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga närings- och innovationsminister : Avser ministern att i linje med den maritima strategin verka för att ett sammanhållet forskningsprogram etableras för undervattensområdet i syfte att stimulera innovation och främja de maritima näringarnas konkurrenskraft på området?
fr · H5111123 · 2018-03-28 00:00:00 — Fråga 2017/18:1123 Bedömningar av hastighetsbestämmelser av (M) till Statsrådet (S) Inom ramen för 3 kap. 15 § trafikförordningen är bilförare skyldiga att påvisa varsamhet i vissa områden för att inte skapa faror i trafiken. Enligt är det särskilt angeläget vid till exempel skolor och bostadsområden. Tillämpningen av denna varsamhetsregel lämnar dock ett stort tolkningsutrymme för myndigheter att själva genomföra subjektiva bedömningar av tillämpningen av hastighetsbegränsningar. Det kan medföra att hastigheten på vägar som till och med kantas av skolor kan ligga på exempelvis . Ett fall som kan belysa detta problem är att en rad personer i Rudskoga arbetat för att sänka hastigheten på förbi Gunnebacka skola i . ligger hastighetsbegränsningen men med tanke på skolan uttrycktes en önskan om att sänka hastigheten . Det är för övrigt den enda skolan i som inte har som högsta tillåtna hastighet förbi en skola. Det bedöms passera ca 200 fordon på vägen förbi skolan. Efter en dialog med kommunen gjordes en hemställan till i om att sänka hastigheten förbi skolan . Skälet är att många barn också cyklar eller går över väg 597 till eller från skolan samt att fordonen ofta passerar med hög hastighet. Denna ansökan avslogs dock av efter inrådan från Region väst med motiveringen att trafikanterna torde vara välbekanta med lokala förhållanden. beslut överklagades sedan till Transportstyrelsen som avslog hemställan med en liknande motivering. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Anser statsrådet att det finns skäl att se över tillämpningen av varsamhetsregler i trafikförordningen i syfte införa en mer restriktiv hastighetsbegränsning vid skolor?
fr · H5111124 · 2018-03-28 00:00:00 — Fråga 2017/18:1124 Personaloptioner av (M) till Finansminister (S) beskattades personaloptioner som löstes in med 68 procents skatt, vilket innebar att hade en av de högsta skattesatserna på personaloptioner i och låg långt efter där motsvarande skattesats är . trädde en ny lag om personaloptioner i kraft som ger nystartade företag möjlighet att erbjuda personaloptioner till sina anställda med andra skattevillkor. När optionerna sedan nyttjas beskattas de i stället. Ett bra skatteinstrument som personaloptioner bidrar till att startup-företag har större möjlighet att rekrytera nyckelpersonal. Problemet är dock hur lagstiftningen kring personaloptioner har utformats. Det har visat sig svårt att tolka hur man som företag ska ställa ut optionerna så att de inte ska bli föremål för inkomstbeskattning. har även varit svävande kring hur lagstiftningen ska tolkas, vilket innebär att de företag som genomför personaloptionsprogram riskerar att drabbas av en omfattande skattesmäll; detta går helt emot syftet med personaloptionerna och optionsprogrammet. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att startup-företag som använder personaloptioner inte ska drabbas av en orimlig skattesmäll?
fr · H5111125 · 2018-03-28 00:00:00 — Fråga 2017/18:1125 Ny ordförande och nya ledamöter i delegationen för FN:s hållbarhetsmål av (M) till Statsrådet (S) Av de sju ledamöter som regeringen har utsett till delegationen för FN:s hållbarhetsmål, Agenda 2030, har två lämnat. En av dem är ordföranden som lämnade sitt uppdrag . Delredovisningen som lämnades in är undertecknad av de fem kvarvarande ledamöterna. Nuvarande regering har också aviserat att delegationen ska utökas med flera ledamöter. Delegationens uppdrag löper enligt direktiven . Hållbarhetsmålen är universella och det kommer krävas en hel del arbete för att nå dem, även för . Delegationen kan vara en del i att uppnå målen. Men då krävs att det finns en ordförande och ledamöter på plats. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : När kommer en ny ordförande och de nya ledamöterna att utses?
fr · H5111126 · 2018-03-28 00:00:00 — Fråga 2017/18:1126 Effektivitet och kvalitet i klimatpolitiken av (M) till Statsrådet (MP) Inom bistånds- och utvecklingspolitiken diskuteras ofta effektivitet och kvalitet. Det handlar om att med begränsade resurser arbeta för att nå de utsatta målen och göra så stor skillnad som möjligt även om situationer kan vara komplexa, ta och vara politiskt besvärliga. I klimatpolitiken diskuteras detta inte alls på samma sätt. I är vi tack vare stor samsyn brett politiskt överens om målen för klimatpolitiken. Det finns också bred samsyn för en del av åtgärderna för att nå målen, men det finns politiska skillnader i synen på vilka åtgärder som är mest effektiva och som ger bäst effekt. Här finns stora möjligheter att diskutera kvalitet och effektivitet när vi politiskt beslutar, mäter och följer upp vidtagna åtgärder. Kvalitet och effektivitet, att de politiska förslagen verkligen gör skillnad och har rätt effekt, är mycket viktigt för förtroendet för den förda klimatpolitiken. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : På vilket sätt avser statsrådet att arbeta för att effektivitet och kvalitet vad gäller föreslagna klimatpolitiska åtgärder ska bli ännu tydligare?
fr · H5111127 · 2018-03-28 00:00:00 — Fråga 2017/18:1127 Digitaliseringsministerns strategi för kommunikation i sociala medier av (M) till Statsrådet (MP) Digitaliseringsminister finns ännu inte på Twitter. Det finns naturligtvis inga som helst formella krav att ett statsråd eller ens en digitaliseringsminister finns närvarande på sociala medier och deltar i det politiska samtalet genom de digitala kanalerna. Men med anledning av ministerns uppdrag om digitalisering väcker ändå frånvaron i digitala kanaler frågor. Enligt ett Twittermeddelande från en anställd politisk sakkunnig hos ministern så finns det ingen uttalad strategi för ministerns närvaro eller frånvaro i olika medier. Särskilt udda blir strategilösheten och frånvaron när statsrådet bjöd in ledande internetföretag till ett frukostmöte för att samtala om demokratins utveckling. Detta är bland annat kommunicerat genom ett pressmeddelande som publicerats på . I inbjudan stod det bland annat följande: ”Stora delar av samhällsdebatten äger rum på nätet. Många människor läser nyheter och får sin information via nyhetssajter, sociala medieplattformar och digitala söktjänster. Hur säkrar vi ett öppet och demokratiskt samtal i en ny tid?” Ett sätt att säkra det öppna och demokratiska samtalet kan vara att delta i det. Gärna också med en rimlig samtalston. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : På vilket sätt avser statsrådet att inom sitt uppdrag som digitaliseringsminister bidra till demokratins utveckling och säkra ett öppet och demokratiskt samtal i en ny tid?
fr · H5111128 · 2018-03-28 00:00:00 — Fråga 2017/18:1128 Parkeringstillstånd för rörelsehindrade av (M) till Statsrådet (S) Enligt uppgift har kommunerna blivit alltmer restriktiva med att bevilja parkeringstillstånd för rörelsehindrade. Det tycks dessutom vara så att den som inte kör fordonet själv har extra svårt att få behålla sitt tillstånd. Detta, i kombination med att antalet parkeringsplatser minskar generellt i kommunerna, gör att det också blir svårare för de personer som har specialanpassade fordon som kräver större utrymme för att ta sig in i och ut ur fordonet. Detta ger en negativ spiral som kringskär delaktigheten i samhället för dessa grupper och som i stället genererar ökade transporter med färdtjänst. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att rörelsehindrades delaktighet och möjlighet att använda sitt specialanpassade fordon ska öka?
fr · H5111129 · 2018-03-29 00:00:00 — Fråga 2017/18:1129 Spridningen av sälmask i av (KD) till Statsrådet (S) En undersökning från SLU visar att parasiten sälmask är vanlig i torsk från . Störst är problemet i närheten av sälkolonier längs och Blekinges kuster. Det är känt att sälen är slutvärd för parasitiska spolmaskar som också lever i fisk. Där det finns säl finns dessa parasiter också i fisken. Sälmask är den viktigaste parasiten. Detta problem har däremot inte varit särskilt uppmärksammat i tidigare. Den fisk som hade mest infektioner var fisk fångad vid och Skånes kuster. I vissa områden var av torskarna infekterade. I södra fanns det ett tydligt samband mellan närheten till en sälkoloni och infektion i fisk. Sälmasken orsakar svår skada på torsken, som magrar intill oigenkännlighet då den infekterats. Forskare vid befarar att sälmasken är orsaken till att torsken i stort sett försvunnit från trakterna kring . Förutom de tidigare uppmärksammade problem som sälen orsakar i form av konkurrens om fiskefångsten och förstörelse av fiskeredskap kan vi alltså konstatera att sälen också sprider parasiter bland fiskarna. Detta understryker ytterligare vikten av överväganden. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att begränsa spridningen av sälmask i ?
fr · H5111130 · 2018-03-29 00:00:00 — Fråga 2017/18:1130 Kommunernas inflytande vid vindkraftsetableringar av (KD) till Miljöminister (MP) gav regeringen och i uppdrag att se över den lag som möjliggör för kommuner att säga nej till vindkraftsetableringar, och föreslå åtgärder. och föreslog att kommunerna inte längre ska ha rätt att säga nej till vindkraftsetableringar, även kallat kommunalt veto mot vindkraft. Myndigheterna föreslår att tillstyrkan i 16 kap 4 § tas bort. Remisstiden för förslaget gick ut . kommuner och landsting (SKL) är oroade över förslaget och menar att det innebär en kraftig begränsning av både kommunernas och medborgarnas inflytande över vad som byggs lokalt. Kommunerna blir bara en remissinstans bland många andra. Det är en oacceptabel urholkning av självstyret, särskilt eftersom myndigheterna inte kan påvisa att förslaget leder till några faktiska skillnader för vindkraftsutbyggnaden. när de olika remissvaren kommit in till regeringen finns det anledning att fråga vilken väg som regeringen kommer att välja. Med anledning av detta vill jag fråga miljöminister : Avser ministern och regeringen att lägga fram förslag om att 16 kap. 4 § ska upphävas?
fr · H5111131 · 2018-03-29 00:00:00 — Fråga 2017/18:1131 Fördröjda utbetalningar till jordbrukare av (KD) till Statsrådet (S) Många jordbruksföretagare ligger ute med summor motsvarande halva deras årsomsättning. Vissa av dem saknar som de var berättigade till . Om en småbarnsförälder är föräldraledig får han eller hon föräldrapenning från . Om meddelade alla som var föräldralediga att en del av föräldrapenningen skulle betalas ut , en del och en del kanske ännu senare skulle det naturligtvis inte vara rimligt eller politiskt möjligt. Lantbrukarna verkar däremot kunna hanteras hur som helst. Det är inte någon ansvarig jordbrukspolitik. Liksom skyller länsstyrelserna, som är de som ansvarar för utbetalningarna, på datasystemet. Men även enskilda privatpersoner och enskilda företag drabbas av oförutsedda händelser, till exempel dataproblem. Trots detta ställs det krav på oss att vi ska ta ansvar för vår prestation gentemot det allmänna. Det borde vara självklart att detsamma gäller omvänt. Det är inte acceptabelt att staten inte betalar ut det den är skyldig lantbrukare för deras insatser, i enlighet med de EU-regler som gäller. Om pengarna inte betalas ut måste regeringen vidta andra åtgärder för att säkerställa att lantbrukarnas likviditet och kreditvärdighet inte drabbas av den nu orimligt långa fördröjningen av utbetalningarna. Vissa länsstyrelser är bättre än andra på att säkerställa att stödet utbetalas. Detta är inte kompatibelt med rättssäkerheten och principen om att alla ska behandlas lika. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Kommer statsrådet att säkerställa att de EU-ersättningar som skulle ha betalats ut betalas ut , och hur kommer ministern, om så inte sker, säkerställa att lantbrukarnas likviditet och kreditvärdighet inte drabbas i de län där fördröjningarna är mycket stora?
fr · H5111132 · 2018-03-29 00:00:00 — Fråga 2017/18:1132 LNG-terminalen i av (V) till Statsrådet (S) Bolaget , dotterbolag till de europeiska gasbolagen , planerar att bygga hamnterminaler för import av flytande naturgas (LNG) på ett antal platser i , bland annat den s.k. GO4LNG i . Men vid flera av terminalerna finns planer för att bygga nya gasledningar och koppla på terminalerna till det svenska gasnätet. Om detta skulle ske skulle det inte längre handla om att förse sjöfarten med LNG, utan risken för en storskalig spridning av fossilgas på det svenska nätet skulle vara uppenbar. Det torde vara i strid med de svenska klimatmålen och visionen om världens första fossilfria välfärdsland. Det skulle också försvåra främjandet av biogas. kommer Swedegas koncessionsansökan för terminalen GO4LNG i att landa på regeringens bord för beslut. För att kunna använda denna infrastruktur för fossilgas krävs regeringens godkännande för detta koncessionstillstånd. Ansökan gäller både tillstånd att hantera LNG i hamnterminalen, och tillstånd att koppla importterminalen till det svenska gasnätet. En påkoppling av LNG-terminalen på det svenska gasnätet skulle som sagt kunna få förödande klimatkonsekvenser. Den rimliga ståndpunkten för en regering med höga klimatambitioner vore att åtminstone inte tillåta anslutning till det svenska gasnätet. Jag vill fråga statsrådet : När avser regeringen hantera koncessionsansökan för LNG-terminalen i och avser man då avslå ansökan om att få koppla på terminalen på det svenska gasnätet?
fr · H511867 · 2018-03-13 00:00:00 — Fråga 2017/18:867 Taxiförarlegitimation för nyanlända av (MP) till Statsrådet (S) Etablering av nyanlända är en av de mest centrala politiska frågorna. Hur väl vi lyckas avgör om vi kan komma närmare en lösning av rekryteringsproblem och kompetensbrist, eller om vi som samhälle glider längre isär. Vi har en fantastisk möjlighet, och det är glädjande att etableringstiden kortats avsevärt. Det finns dock mer att göra. För att köra taxi i krävs taxiförarlegitimation. Ansvarig myndighet för att utfärda taxilegitimation är Transportstyrelsen. Transportstyrelsen får ge taxiförarlegitimation till personer som uppfyller lagens krav. Personen ska förutom att avlägga förarprov för taxilegitimation ha fyllt och ha haft svenskt körkort . Detta innebär att en person med lång erfarenhet och vana av att köra taxi måste vänta från det svenska körkortet blivit utfärdat. Detta är ett slöseri med resurser och kompetens och leder till en längre etableringstid än vad som är nödvändigt. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att vidta åtgärder så att nyanlända med erfarenhet av att köra taxi utomlands snabbare än ska kunna arbeta som legitimerade taxiförare i ?
fr · H511921 · 2018-03-01 00:00:00 — Fråga 2017/18:921 Invasiva främmande arter av (M) till Miljöminister (MP) Regeringen presenterade ett antal lagförslag om invasiva främmande arter i . Tanken är att förslagen ska underlätta åtgärder för att begränsa spridning som de ska harmonisera med EU-regler. Det kan dock uppstå problem i de fall en markägare motsätter sig intrång på sin mark eller har synpunkter på hur det ska göras. Den som äger marken äger även jakträtten, vilket innebär att den som vill utrota en invasiv art måste ha tillåtelse från markägaren. Det här vill regeringen i och med de nya förslagen ändra på: ”Myndigheter och kommuner får tillträde till privat mark, även om fastighetsägaren skulle motsätta sig detta, för att där kunna utföra utrotningsåtgärder eller andra åtgärder som behövs för att förhindra att invasiva främmande arter sprids.” Även om det är önskvärt att hålla efter invasiva främmande arter för regeringens förslag osökt tankarna till den pågående debatten om skogsbrukets villkor. Samma oro som skogsägarna känner för ökade inskränkningar i rätten att bruka sin skog riskerar nu att drabba markägare som har jakträtten. Det finns även en oro för att regeringen inte har sett över modellen för ersättning till drabbade markägare vad gäller kostnaden för återställning av marker vid eventuell åverkan. Med anledning av det ovanstående vill jag fråga miljöminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att äganderätten ska respekteras i de fall markägare motsätter sig utrotningsåtgärder av invasiva arter på sin mark?
fr · H511922 · 2018-03-01 00:00:00 — Fråga 2017/18:922 Social sammansättning i skolan av (M) till Utbildningsminister (MP) Regeringen har överlämnat ett lagförslag till Lagrådet som bland annat innehåller ett förslag om allsidig social sammansättning i skolor. Utbildningsministern skriver om detta i exempelvis (). Utbildningsministern skriver bland annat: ”Med stöd i lag ska vi säkra att alla huvudmän gör det som är möjligt för att bryta segregation, så att det oftare är naturligt både för direktörens och lokalvårdarens barn att gå i samma skolor.” Eftersom det än så länge inte presenterats någon definition av hur en god social sammansättning i skolan ser ut enligt regeringen blir det också svårt för skolans huvudmän att uppfylla lagens intentioner. Med anledning av detta vill jag fråga utbildningsminister : Avser ministern att presentera något förtydligande av vad som är god social sammansättning, exempelvis genom socioekonomiska nyckeltal för elevsammansättningen som ska uppfyllas?