ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H5111574 · 2018-07-12 00:00:00 — Fråga 2017/18:1574 Indragen finansiering till stödtelefonen mot extremism av (L) till Justitie- och inrikesminister (S) Den våldsbejakande islamistiska extremismen utgör enligt Säkerhetspolisen det största hotet mot vår demokrati. Även hotet från de extra extremistiska miljöerna hotar vår yttrandefrihet, domare, journalister och andra. Vi ser detta inte minst från vänsterextrema organisationer utan även från nazisterna och de högerextrema krafterna. Liberalerna är väldigt angelägna om att det förebyggande arbetet mot radikaliseringen intensifieras och blir mycket effektivare från den nationella nivån till den lokala nivån. Det absolut viktigaste är just arbetet lokalt inom skolan och och av lokala poliser för att förhindra extremism och rekrytering till radikala miljöer. Vi har återkommande ställt frågor om hantering och beredskap generellt men också kring den stödtelefon som infördes under den förra nationella samordnaren mot extremism. Efter en turbulent start och en icke-fungerande verksamhet som Liberalerna också kritiserade, förflyttades ansvaret till . Även här har vi lagt förslag på hur det ska utvecklas och hur tillgängligheten ska utökas. Det är mycket förvånande att ta del av regeringens beslut att dra in det ekonomiska stödet till . Enligt uppgift kommer del av detta läggas på nya centret mot våldsbejakande extremism, men den kanalen är inte öppen för anhöriga, vilket är helt centralt. Vi vet också att kommer att försöka fortsätta verksamheten men med egna medel. Att stödtelefonen finns kvar är viktigt även om den ännu inte har fått det genomslag som man kan förvänta sig. Anhöriga som ser tidiga tecken på risker och extrema miljöer som kan locka till sig deras barn eller bekanta måste ha någon att vända sig till för råd och aktivt stöd. Det kan inte vara en verksamhet som är beroende av frivilliga krafter eller som endast är öppen på vardagar under kontorstid. Arbetet mot extremismen måste fungera oavsett tid eller dag. Liberalerna menar tvärtom att stödtelefonen ska finnas tillgänglig dygnet runt och finnas för de som själva riskerar att radikaliseras och vill ha råd samt för deras anhöriga som inte vågar ringa direkt till polisen eller Säkerhetspolisen. Mot bakgrund av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Varför drog statsrådet och regeringen in detta viktiga stöd till stödtelefonen som är den enda nationella linjen för anhöriga?
fr · H5111575 · 2018-07-13 00:00:00 — Fråga 2017/18:1575 Skattemedel till av (SD) till Kultur- och demokratiminister (MP) som gått har vi kunnat läsa hur portat det lilla liberalkonservativa partiet () från att delta som utställare och som aktiv del i demonstrationen med motiveringen att de inte uppfyllde arrangörens värdegrund. Grunden för denna bedömning sägs vara olika uttalanden från partiets företrädare, däribland partiets ordförande . Sadé, som själv är öppet homosexuell, ska ha sagt att han ogillar bokstavskombinationen hbtq då detta dels buntar ihop olika individer, dels låter som en psykiatrisk diagnos. Portningen har kritiserats av såväl aktiva MED-företrädare som den välkände MED-medlemmen och tillika debattören , som också är öppet homosexuell. har tidigare deltagit och invigningstalade bland annat vid . Allt detta väcker naturligtvis frågor eftersom mottar skattepengar i mångmiljonklassen. Dessa skattepengar är naturligtvis ämnade åt att bidra till öppenhet, tolerans och åsiktsfrihet. När nu tydligt utestänger homosexuella tillhörande ett visst parti har vi ett tydligt problem. Det finns en lång rad andra exempel där skattemedel betalats ut till organisationer som inte följer fastslagna riktlinjer. Med anledning av detta vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Anser ministern att det behöver göras några förändringar från regeringens sida för att säkerställa att skattemedel går till vad de är ämnade för och om så är fallet, vad avser ministern att vidta för åtgärder?
fr · H5111576 · 2018-07-13 00:00:00 — Fråga 2017/18:1576 Uppsamlingsläger för flyktingar av (V) till Statsrådet (S) Det österrikiska ordförandeskapet i EU har skickat ett antal frågor till medlemsländerna kring uppsamlingsläger för flyktingar. I dokumentet Presidency discussion paper on Return Centers (, 10829/18) diskuteras möjligheten att EU-länder ska kunna öppna center i länder utanför EU dit personer som fått negativt svar på asylansökan men av olika skäl inte kan avvisas ska samlas upp. Dessa center, som i dokumentet kallas Return Centers, ska alltså ligga utanför EU:s gränser, i tredje land men behöver inte vara ett transitland. Uppsamlingsläger för flyktingar diskuterades på det senaste . Förslaget kritiserades hårt av människorättsorganisationer och organisationer som arbetar med flyktingar. Erfarenheten från , där liknande läger finns utanför gränser, förskräcker. I nämnda dokument vill EU veta vad medlemsstaterna anser om uppsamlingsläger för asylsökande. Följande två konkreta frågor ställs avslutningsvis till medlemsstaternas regeringar: Är de beredda att starta pilotprojekt kring uppsamlingsläger? Hur ställer de sig till att deportera människor till länder som inte är deras hemländer? Frågorna ska ha diskuterats på det senaste sammanträdet med för invandring, gränser och asyl (Scifa) vars representanter arbetar på uppdrag av regeringarna. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Har statsrådet och regeringen svarat på frågorna i det nämnda dokumentet och vad har man i så fall svarat?
fr · H5111577 · 2018-07-13 00:00:00 — Fråga 2017/18:1577 Pilbågsjakt av (V) till Statsrådet (S) föreslår i sina föreslag till nya föreskrifter om jaktmedel att viss pilbågsjakt ska tillåtas i . Myndigheten vill hitta nya sätt att jaga och därmed också locka utländska jägare till svenska jaktmarker. Men hur detta påverkar de jagade djuren lyser konstigt nog med sin frånvaro i konsekvensanalys. Vetenskapligt underlag om djurskyddsriskerna vid bågjakt för de tillåtna olika djurslagen saknas i analysen, vilket är mycket anmärkningsvärt. Från jägarhåll hörs argumentet att det är en ”häftig och naturlig” jaktupplevelse, vilket givetvis inte kan försvaras ifall jaktformen leder till ett ökat lidande hos djuren. Bågjakt är en mycket kontroversiell jaktform som mött motstånd bland annat från olika djurskydds- och bevarandeorganisationer och . Studier från visar på förfärande höga skadskjutningsfrekvenser på hjort, men även i skandinaviska studier på rådjur och hjort ses att flera djur skadskjuts. Visserligen kan dagens moderna pilbåge och pilar som träffar stora kärl i hjärt- och lungregionen resultera i en snabb avblodning, medvetslöshet och död, men detta träffområde är förhållandevis litet. Ett litet störningsmoment i jakten, som gör att djuret rör på sig, ökar dessutom risken för dålig träff. Skadskjutning är förenat med smärta och kan leda till infektioner och svält om djuret inte hittas vid eftersök. Långsam förblödning hos ett medvetet djur innebär en stor stress. Det finns ingen anledning att i tillåta jakmedel som leder till ett onödigt lidande för djuren, något som skulle strida mot jaktlagens 27 §. Det finns inga vetenskapligt granskade studier som styrker påståendet om att djurskyddet är lika bra eller bättre jämfört med djurskyddet vid konventionell kuljakt på vilt. Det borde därför inte finnas skäl till att i tillåta jakt utöver den som är dokumenterat snabbast, effektivast och mest skonsam. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Kommer statsrådet inom ramen för regeringens befogenheter att besluta om fortsatt förbud mot jakt med pil och båge i jaktförordningen?
fr · H5111578 · 2018-07-17 00:00:00 — Fråga 2017/18:1578 Tillgången till brandbekämpningsmateriel av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) De omfattande skogsbränderna ställer stora krav på räddningstjänster runt om i landet. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) kan också bistå med förstärkningsresurser från regionala depåer med mera. Den omfattande verksamheten innebär emellertid att materiel snabbt förbrukas eller behöver saneras/vårdas. Det gäller inte minst brandslangar och effektiva pumpar. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Vilka åtgärder ämnar ministern och regeringen att vidta för att säkerställa att räddningsarbetet inte blir lidande på grund av materielbrist och att återställandet av olika depåer går snabbt?
fr · H5111579 · 2018-07-17 00:00:00 — Fråga 2017/18:1579 Brandbekämpning med flyg av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) ”släcker vi inga bränder”, meddelade insatsledaren för en av de omfattande skogsbränder som pågår just . Man måste invänta stöd från italienska brandbombningsplan utrustade och tränade för brandbekämpning. På annat håll bistår med liknande kapacitet. saknar den förmågan, men kan få hjälp via EU. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Vilka åtgärder förbereder ministern och regeringen för att säkerställa att skogsbränder i också kan bekämpas med hjälp av svensk flygkapacitet?
fr · H5111580 · 2018-07-17 00:00:00 — Fråga 2017/18:1580 Ökad rekrytering av brandmän och deltidsbrandmän av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) Just nu pågår skogsbränder i stort sett i hela landet. Enligt medierapporteringen är flera bränder fortfarande okontrollerade, och förhoppningen att kunna släcka dem i närtid är liten. får på flera håll stöd av civila försvarsorganisationer och frivilliga. Brandbekämpningen är mycket krävande och människor måste få avbyte, rast och vila emellanåt. Bristen på uthållighet när det gäller utbildad räddningstjänstpersonal är påtaglig. Utanför större städer finns behov av deltidsbrandmän. Att säkerställa att fler kan och vill åta sig den uppgiften är nödvändigt. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Vilka åtgärder ämnar ministern och regeringen vidta för att öka rekryteringen av brandmän och deltidsbrandmän?
fr · H5111581 · 2018-07-17 00:00:00 — Fråga 2017/18:1581 Minskande utbetalningar av bilstöd i av (M) till Statsrådet (S) Bilstöd ges till den med en varaktig funktionsnedsättning som har stora svårigheter att förflytta sig eller åka med allmänna kommunikationer. Bidraget syftar till att möjliggöra ett bilköp eller anpassa ett fordon efter personen i frågas behov. Enligt har det skett kraftiga neddragningar i utbetalningarna av bilstöd i . har behovet av att säkerställa rörligheten för personer med funktionsnedsättning bestått. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta i närtid så att den som behöver bilstöd också får det?
fr · H5111582 · 2018-07-17 00:00:00 — Fråga 2017/18:1582 Rapporteringen av handläggning av bilstödsärenden av (M) till Statsrådet (S) Bilstöd ges till personer med en varaktig funktionsnedsättning som har stora svårigheter att förflytta sig eller åka med allmänna kommunikationer. Bidraget är avsett att gå till ett bilköp eller för att finansiera diverse anpassningar av ett fordon efter bidragstagarens behov. () konstaterar nu att det har skett avsevärda neddragningar i utbetalningarna av bilstöd . RUT:s utredning pekar även på brister i statistik på området. redovisar myndigheten endast statistik på årlig basis. Dessutom uppger att man inte för sammanställd statistik över handläggningstider för anpassningsbidraget. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att säkerställa öppenhet och transparens i rapporteringen av handläggning av ärenden när det kommer till bilstöd?
fr · H5111583 · 2018-07-17 00:00:00 — Fråga 2017/18:1583 Konsulttjänster för omfattande belopp av (M) till Statsrådet (S) har i slutsatserna i granskningsrapporten som inköpare av konsulttjänster – tänk först och handla sen uttryckt att det finns förbättringspotential i myndigheternas arbete med inköp av konsulttjänster. Granskningen visade att myndigheternas användning inte är välgrundad och att myndigheterna brister i sin kontroll av konsultanvändningen. Att uppskatta statliga myndigheters och bolags inköp av konsulttjänster är mycket svårt, men en sak är tydlig: Statliga aktörer köper konsulttjänster för omfattande belopp. Statliga myndigheters inköp av konsulttjänster kan skötas bättre. Det gäller till exempel redovisning, samordning, behovsanalyser och uppföljning. Dessutom visar granskning att de statliga ramavtalen används i lägre utsträckning än vad som är möjligt. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet och regeringen att vidta för åtgärder för att möjliggöra krav på myndigheterna att redovisa sina köp av konsulttjänster i syfte att möjliggöra uppföljning av användandet av konsulter?
fr · H5111584 · 2018-07-17 00:00:00 — Fråga 2017/18:1584 Torkan och det svenska köttet av (M) till Statsrådet (S) Den varma sommaren och långa torkan har lett till en omfattande betesbrist som fört med sig att många bönder tvingas slakta eller riskerar att behöva slakta sina djur. Situationen ser likadan ut i stora delar av vårt land och inte minst här i . Detta får givetvis negativa konsekvenser för bönderna på många sätt. Ett sätt att mildra de negativa konsekvenserna och att hjälpa till med detta är att vi helt enkelt köper mer svenskproducerat kött. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Har statsrådet för avsikt att ta initiativ till att öka konsumtionen av svenskproducerat kött för att förbättra lantbrukarnas möjligheter att få avsättning för alla de djur som tvingas till slakt på grund av torkan?
fr · H5111585 · 2018-07-17 00:00:00 — Fråga 2017/18:1585 utbetalningar av EU-medel av (M) till Statsrådet (S) Det fina vädret och den långa torra våren och sommaren har inneburit att bönder såväl här i som i övriga landet kommer att drabbas av små skördar, vilket leder till mindre produktion för försäljning till förädling såväl som till foder till betesdjur, vilket i sin tur för med sig att slakten av djuren ökar dramatiskt. Får man tag i foder sker detta ofta till högre priser, vilket medför lägre marginaler. Denna situation påverkar givetvis lantbruksföretagarnas ekonomi och resultat negativt. Därtill vet vi att många lantbrukare fortsatt inte har fått sina berättigade EU-medel från utbetalda , vilket försätter många i besvärliga situationer likviditetsmässigt. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Har statsrådet för avsikt att verka för att få till stånd en skyndsam utbetalning av de ännu ej utbetalade EU-medlen och därtill försöka tidigarelägga utbetalningen av innevarande års utbetalningar av EU-medel för att stärka lantbrukarnas situation och likviditet?
fr · H5111586 · 2018-07-17 00:00:00 — Fråga 2017/18:1586 Ett fördjupat försvarssamarbete mellan och av (M) till Försvarsminister (S) undertecknades ett samförståndsavtal () i Åbo om det fortsatta arbetet med att fördjupa försvarssamarbetet mellan och . Ett antal områden preciseras där de båda länderna kan bistå varandra. Det gäller bland annat att skapa förutsättningar för gemensamt militärt agerande inklusive operativ och taktisk planering och interoperabilitet. Det anges att detta ska skapa kontinuitet, förutsägbarhet och långsiktighet. Det har också talats om samarbete bortom fredstida förhållanden mot vad som kan behöva göras i händelse av kris eller krig – tämligen långtgående och utan att regeringen hört om detta. I 10 kap. 3 § regeringsformen regleras hur internationella överenskommelser ska hanteras: ”godkännande krävs innan regeringen ingår en för riket bindande internationell överenskommelse som 1. förutsätter att en lag ändras eller upphävs eller att en ny lag stiftas, eller 2. i övrigt gäller ett ämne som ska besluta om. Om det riksdagsbeslut som avses i första stycket 1 eller 2 ska fattas enligt en särskild ordning, ska denna följas även vid godkännande av överenskommelsen. Även i andra fall krävs godkännande innan regeringen ingår en för riket bindande internationell överenskommelse, om överenskommelsen är av större vikt.” Med anledning av detta vill jag fråga försvarsminister : Avser regeringen att påbörja ett arbete för att söka godkännande av det samförståndsavtal som undertecknades mellan och i Åbo ?
fr · H5111587 · 2018-07-20 00:00:00 — Fråga 2017/18:1587 Försvarsmaktens uppgifter i samband med extraordinära händelser av (C) till Försvarsminister (S) Skogsbränderna härjar runt om i vårt land, och vår samlade krisberedskap prövas hårt. Läget är extremt, på gränsen till katastrofalt, och utom kontroll på många håll. Många enskilda skogsägare, husägare och boende drabbas oerhört. Uthålligheten blir alltmer otillräcklig efter veckor och månader av insatser i skog och mark. Lokalt gör räddningstjänsterna fantastiska insatser med hjälp av frivilliga, hemvärnssoldater och helikopterpiloter. är ett litet land sett till befolkning men ett stort land till ytan och därför måste vi med nödvändighet samordna och koordinera tillgängliga resurser optimalt. ska Försvarsmaktens stöd till samhället och andra myndigheter vid behov enbart ske ”inom ramen för Försvarsmaktens befintliga förmåga och resurser”. I klartext så ska Försvarsmakten inte dimensionera för stöd varken till kommuner eller till det civila samhället. Det gäller oaktat om det handlar om allvarliga olyckor eller andra fredstida krissituationer. Försvarsmakten har visserligen kvar uppdraget att stödja de civila delarna av samhället vid en större kris. Det är viktigt med en samordnad planering som höjer beredskapen på kort och . Väderleksprognosen för stora delar av landet innebär fortsatt hög värme och torka utan nederbörd. behövs ett ledarskap som visar handlingskraft och fattar alla nödvändiga beslut som frigör resurser för att bekämpa och förebygga brand. Med anledning av ovanstående vill jag fråga försvarsminister : Avser ministern att skyndsamt se över regelverk och förordningar som reglerar Försvarsmaktens uppgifter i samband med bränder och andra extraordinära händelser?
fr · H5111588 · 2018-07-25 00:00:00 — Fråga 2017/18:1588 Uppföljning av MSB:s förslag om stärkt samhällsskydd och förbättrad krisberedskap av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) finns den så kallade Hagadeklarationen på plats om hur det nordiska samarbetet kan fördjupas inom samhällsskydd och beredskap. 2014 lade MSB fram en grundligare studie - som tagits fram tillsammans med relevanta myndigheter i de övriga nordiska länderna - kring olika områden där samverkan skulle kunna koncentreras. I rapporten föreslogs att det bildas en nordisk expertgrupp för värdlandsstöd på myndighetsnivå, för utbyte av erfarenheter och stärkt samordning mellan länderna. Ytterligare ett förslag var att samordna utvecklingen av funktioner för värdlandsstöd i respektive land, bl.a. genom samarbete kring viss utbildning. Att i större omfattning integrera värdlandsstöd och den nordiska förmågan att ge och ta emot stöd i övningar lyfts också fram som en viktig åtgärd, liksom att tillvarata erfarenheterna från övningsverksamheten. Andra åtgärder som rapporten pekar på är att fördjupa samarbetet och skapa nätverk mellan vakthavande-/TiB-funktioner vid de nordiska myndigheterna med ansvar för samhällsskydd och beredskap. Tillsammans med en vidareutveckling av samarbetet kring samlade lägesbilder bedöms detta kunna öka möjligheterna till ett snabbt och behovsstyrt stöd mellan länderna. En möjlig åtgärd inom logistik är att samordna kartläggningar av s.k. Points of Entry. När det gäller rättsliga frågor föreslår rapporten en fortsatt diskussion kring behov och utformning av ett breddat avtalsunderlag för det bredare samhällsskydd- och beredskapsområdet, för att säkerställa att detta täcker relevanta situationer. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Vilka förslag har regeringen gått vidare med av dem som MSB presenterade i en rapport om fördjupat samarbete inom ramen för Hagadeklarationen?
fr · H5111589 · 2018-07-25 00:00:00 — Fråga 2017/18:1589 Vinterns och framtidens energiförsörjning av (M) till Statsrådet (S) Två av reaktorerna vid kommer stängas som ett resultat av regeringens politik. Detta slår naturligtvis mot jobben i men påverkar jobben och tillväxten i hela . Regeringens energipolitik har skapat en osäkerhet för framtiden både när det gäller elpriser och elförsörjningen. För att den elintensiva industrin ska våga göra investeringar kan det inte råda osäkerhet i energipolitiken. Det gäller massa- och pappersindustrin i till exempelvis . Det gäller järn- och stålindustrin i till exempel . Det gäller kemiindustrin i och gruvindustrin i . Ja, det gäller industrin i hela . Osäkerheten riskerar att ytterst drabba tillväxten och därmed jobben. Höga elpriser slår naturligtvis även mot konsumenter. Det är mycket som pekar på att vi kommer behöva mer el . När vi bygger fler bostäder och fler väljer elbilar kommer konsumtionen att gå upp. I det läget borde vi ha en politik som säkerställer att den koldioxidsnåla kärnkraften är kvar. Regeringens samlade agerande har lett fram till denna osäkra situation för elkonsumenterna, industrin och jobben. Genom Energiöverenskommelsen ökade förutsägbarheten något. Men presenterade en rapport som återigen ökar osäkerheten . De skriver bla annat: ”Kärnkraftens framtid har stor påverkan på effektbalans under topplast-timmen. /2018 var den sista med 1 i drift. stängs och stängs vilket leder till att ytterligare planerbar produktion om drygt 1 700 MW försvinner. Detta medför en tydligt försämrad effektbalans för . /2021 förväntas ha ett underskott under topplasttimmen på 2 500 MW vid en normalvinter. Detta beror i huvudsak på att ytterligare två kärnkraftsreaktorer då har stängts”. Vi kan alltså se framför oss en situation där det inte är otänkbart med akut elbrist, extremhöga priser, ökad beroende av import och i värsta fall tvingas industrier stänga för att minska elförbrukningen. Detta kan drabba oss . Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser regeringen, , att vidta med anledning av rapport?
fr · H5111590 · 2018-07-27 00:00:00 — Fråga 2017/18:1590 Möjlighet att tillhandahålla drav för utfodring av (M) till Statsrådet (S) Sommarens extremtorka har medfört akut foderbrist för landets lantbrukare och djurhållare och i skrivande stund har vi ännu inte sett slutet på värmeböljan. Det vänds på alla möjliga stenar för att finna lösningar på alternativa utfodringsmöjligheter för djuren, för att i längsta möjligaste mån undvika nödslakt. En lösning är möjligheten för landets mikrobryggerier att till omkringliggande lantbruk skänka drav som kraftfoder till exempelvis kor och grisar. Drav utgörs av de fasta resterna vid ölframställning, efter att vätskan silats av efter mäskning. Eftersom drav består av uppblött krossad kornmalt har det en hög proteinhalt och lämpar sig väl för utfodring av nötkreatur och vid svinuppfödning. Drav måste dock levereras färskt som foder innan det börjar fermenteras. har mikrobryggerierna kunnat skänka drav till lokala bönder som en restprodukt, men har detta blivit alldeles för dyrt, då infört i års- och kontrollavgifter för mikrobryggerierna om man vill fortsätta som foderleverantör. Detta trots att landets mikrobryggerier skulle kunna leverera foder . På grund av kostnaderna används drav istället till biogas eller kompost, trots att det skulle behövas för att bistå bönder i närheten med nödvändigt foder. Läget är akut och det är ytterst allvarligt att byråkrati sätter käppar i hjulet för att rädda djur från nödslakt. Med anledning av ovanstående vill jag därför fråga statsrådet : Ämnar statsrådet, med tanke på det akuta läget, vidta omedelbara åtgärder för att lätta på regelverket så att landets mikrobryggerier liksom tidigare ska kunna skänka restprodukten drav till lokala lantbrukare och djurhållare?