ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H511621 · 2018-01-22 00:00:00 — Fråga 2017/18:621 Den ryska medverkan i miljöövning av (M) till Försvarsminister (S) kommer att stå värd för miljöskyddsövningen Balex Delta 2018. Det är en årlig miljöskyddsövning där länderna som samarbetar i – Helcom – deltar. är en av medlemmarna i Helcom och har aviserat att ett fartyg tillhörande den ryska kommer att delta. Allt detta har rapporterats av Barometern-OT på ledarplats i tidningen. Eftersom övningen arrangeras utanför marinbasen i har Försvarsmakten pekat på ett antal uppenbara risker. är en mycket viktig bas för den svenska flottan och hemvist för den tredje sjöstridsflottiljen. Även Saabs ubåtsverksamhet ligger i . Övningen kommer att ge det ryska fartyget tillträde till vatten som ligger i närheten av områden som är mycket viktiga för den svenska Försvarsmakten. Möjligheten för det ryska fartyget att exempelvis bedriva signalspaning är alldeles uppenbar. Det finns givetvis rutiner för hur ska hantera utländska fartygs närvaro i svenska vatten. För att detta ska kunna ske krävs det att Försvarsmakten informeras och sedan ger sitt uttryckliga tillstånd. Problemet med det ryska fartygets medverkan i miljöskyddsövningen är att ingen formell förfrågan har skickats in. Den försvarsledning som normalt sett hanterar detta har alltså inte informerats . Detta förlopp belyser tydliga brister i kommunikationen och samarbetet mellan de involverade myndigheterna. Självfallet kan inte uteslutas från övningen, eftersom landet är legitim medlem i Helcom. Men övningen bör kanske inte ske i för intressen viktiga områden utanför just . Med anledning av ovanstående vill jag fråga försvarsminister följande: Har försvarsministern för avsikt att agera gentemot att miljöskyddsövningen Balex Delta 2018 arrangeras utanför med deltagande av ryskt fartyg?
fr · H511622 · 2018-01-22 00:00:00 — Fråga 2017/18:622 Apotekspersonalens skyldighet att anmäla överförskrivning av (L) till Socialminister (S) Jag har fått information om fall där årsrika personer överförskrivits läkemedel innehållande morfin men där apoteken inte larmat om överförskrivningen. Apotekspersonalen har en anmälningsskyldighet till ifall de, på skäliga grunder, misstänker att en förskrivning inte är i enlighet med vetenskap och beprövad erfarenhet. har 2015 undersökt apotekspersonalens förutsättningar att anmäla överförskrivning vid skälig misstanke i fyra län. Resultatet visar att personalen upplever sig mer hindrad från att anmäla överförskrivning än , beroende främst på kunskapsbrister om vad som är överförskrivning samt tillämpningen av sekretessregler. Det här innebär att inte minst årsrika personer, som ofta använder många läkemedel , däribland smärtstillande medel, utsätts för onödiga risker. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Vad gör ministern och regeringen för att åtgärda dessa risker?
fr · H511623 · 2018-01-22 00:00:00 — Fråga 2017/18:623 Beskattning vid utflyttning från av (M) till Finansminister (S) En viktig del i den fria rörligheten är utöver rörlighet för personer rörlighet av kapital, varor och tjänster. förslag om beskattning vid utflyttning från kommer att leda till inlåsningseffekter i båda riktningar – såväl inflöde som utflöde. Förslaget har beskrivits som syftande till att skydda den svenska skattebasen, men det kan också uppfattas som ett slags försök till inlåsning inom gränser. Därmed stämmer förslaget dåligt överens med den syn på öppenhet och fri rörlighet som annars ofta värnas och som tjänat väl . Det finns en risk att förslaget tolkas negativt av investerare och företagare som står inför att expandera, söka nya marknader och öka antalet anställda. Sådana satsningar kommer då att göras med bas i andra länder än . Med den typen av negativa effekter krymper skattebasen, och den beräknade skatteintäkten för staten om riskerar att utebli. För att möta en sådan utveckling är det än mer angeläget att den svenska ägarbeskattningen görs mer konkurrenskraftig än . Inlåsningseffekterna riskerar med andra ord att allvarligt drabba och svenskt företagande. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Är ministern beredd att skrota förslag om beskattning vid utflyttning från i syfte att stödja den fria rörligheten av människor, varor och kapital?
fr · H511624 · 2018-01-22 00:00:00 — Fråga 2017/18:624 Missbruk av pass av (SD) till Justitie- och inrikesminister (S) väckte en motion i riksdag där vi krävde att man skulle vidta omedelbara åtgärder för att förhindra missbruk av svenska pass. Riksdagsmajoriteten avslog motionen. Både rödgröna och borgerliga regeringar har varit väldigt passiva i frågan. Ett litet framsteg gjordes sent omsider i proposition 2015/16:81 Åtgärder mot missbruk av svenska pass. I den debatten sa jag: ”Sammanfattningsvis är detta ett fall framåt. Det har tagit onödigt , och många tusentals personer har med all säkerhet missbrukat svenska pass och kanske även kommit in i vårt land på grund av dem. Men detta är ett steg på vägen, och vi får snart se om vi behöver ytterligare skärpningar. Om så är fallet hoppas jag innerligen att den regering som då sitter vid makten inte är lika passiv som vi har sett tidigare regeringar vara åtminstone .” Vi kan konstatera att situationen inte förbättrats nämnvärt. anmäldes 63 644 pass försvunna. 2016 sjönk antalet, om än marginellt, till 63 628. anmäldes 62 773 svenska pass försvunna. Min fråga till justitie- och inrikesminister är: Ämnar ministern tillsätta en ny utredning över hur effektivt ska kunna minska missbruket av svenska pass?
fr · H511625 · 2018-01-22 00:00:00 — Fråga 2017/18:625 Krafttag mot mutor av (M) till Utrikesminister (S) är enligt sin författning en demokrati, men i praktiken är landet enligt en diktatur. Parlamentsvalet har kritiserats, men ingen förändring i riktning mot ökade inslag av demokrati har noterats. I landet finns fängslade journalister och oppositionella. Det ekonomiska systemet i landet är präglat av korruption och bristande insyn. Enligt uppvisar ”allvarliga brister i respekten för mänskliga rättigheter” bland annat gällande press- och yttrandefrihet, valgenomförande, rättsstatens principer och rättigheter för kvinnor och hbtq-personer. antikorruptionsprogram Greco har konstaterat att korruption är ett av största problem, trots upprepade internationella försök till förbättringar och större öppenhet. Det förekommer frekvent rykten om att internationella organisationer, företag och även privatpersoner tar emot mutor från . Även förekommer i dessa rykten. Detta är självfallet oerhört allvarligt och kan innebära att de aktuella organisationerna, företagen och personerna begår kriminella handlingar. Det är därför allvarligt när svenskt bistånd går till organisationer som bevisligen har tagit emot mutor. Vidare är det även illa när betalar medlemsavgifter till internationella organisationer där det är bevisat att mutor förekommer högt upp i organisationens ledning. I syfte att minska förekomsten av mutor i , i verksamheter som finansierar och i organisationer där är deltagare skulle en åtgärd kunna vara att finansiella avgifter eller bistånd upphör till dess att mottagaren kan visa att korruption inte längre förekommer. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : Vilka åtgärder är ministern beredd att vidta för att aktivt arbeta för att varken direkt eller indirekt ska stödja fortsatt utbetalning av mutor från ?
fr · H511626 · 2018-01-22 00:00:00 — Fråga 2017/18:626 Säkerhetssituationen i östra av (M) till Utrikesminister (S) utmanar säkerheten i sitt närområde genom att unilateralt ha infört nya flygrutter i utan samråd med . De unilateralt beslutade flygrutterna ligger geografiskt nära Flight Information Region (FIR) och det taiwanesiska flygvapnets utbildningsområden samt går över Kinmen och , som tillhör territorium. Utvecklingen i östra är alltmer orolig, inte minst genom utvecklingen i relationen mellan och och även på grund av de spänningar som orsakas av frekventa militära handlingar och unilaterala beslut om flygrutter över taiwanesiskt luftterritorium. Det är angeläget att säkerhetsläget i östra inte försämras ytterligare. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : Är ministern beredd att agera till stöd för att ska inleda förhandlingar med om sina unilateralt nyinrättade flygrutter?
fr · H511627 · 2018-01-22 00:00:00 — Fråga 2017/18:627 Politiska fångar i av (M) till Utrikesminister (S) () har publicerat en uppdaterad förteckning över politiska fångar i . Listan som CPPP publicerade 2017 innehöll 162 personer, och antalet politiska fångar är därmed enligt CPPP fortfarande högt. Det finns också andra organisationer som publicerar förteckningar över antalet politiska fångar i . Antalet politiska fångar varierar mellan de olika listorna. förnekar uppgifterna om att det ska förekomma politiska fångar i landets fängelser. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : Är ministern beredd att agera för att ska släppa de politiska fångar som finns i landet, och avser ministern att ta upp frågan tillsammans med sina kollegor inom EU i syfte att öka trycket på om frigivande?
fr · H511628 · 2018-01-23 00:00:00 — Fråga 2017/18:628 Konsekvenser av myndighetsflytten av (SD) till Statsrådet (S) Regeringen har gått ut med att det ska bli slut på Stockholmsfixeringen och har därför presenterat nya utlokaliseringar av statliga myndigheter. 900 jobb i planeras flyttas ut i landet (många av dessa dock till större städer), och det sägs vara ett sätt att knyta samman landet bättre. Tanken med detta är givetvis god, och det är förståeligt att man väljer att placera framför allt nya myndigheter på andra orter än . Dock finns det andra problem kopplade till detta. De statliga myndigheterna fyller en viktig funktion i samhället, och därför är det viktigt att regeringen alltid har ett långsiktigt tänk kring utlokaliseringar. Varje flytt innebär att man måste bygga upp verksamheten, och de anställda som väljer att arbeta kvar tvingas förhålla sig till en ibland ganska långväga flytt. Att många inte vill fortsätta när så sker kan innebära ett plötsligt behov av många nyanställningar, vilket också riskerar att skapa problem inom myndigheten. Statskontorets siffror har dessutom visat att det har varit svårt att skaffa ytterligare jobb på orterna än just de som utlokaliserats. genomförde en utredning som visade att varje utlokaliserat jobb kostade ca . Det finns flera skäl till detta, men ett är att myndigheterna tvingas hyra in externa konsulter , inte alltför sällan . Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Har regeringen räknat på vad utlokaliseringen kommer att kosta eller innebära för konsekvenser för berörda myndigheter, och hur har regeringen arbetat för att förankra denna förändring inom berörda myndigheter?
fr · H511629 · 2018-01-23 00:00:00 — Fråga 2017/18:629 attacker mot SDF i syriska av (SD) till Utrikesminister (S) har inlett en enorm offensiv mot mestadels kurdiska SDF-styrkor i i nordöstra . Syrian Democratic Forces (SDF) har länge varit den främsta sekulära kraften mot Islamiska staten och har sedan inbördeskrigets början tvingats utstå tunga förluster i såväl förstörda städer som människoliv. De har trots detta lyckats ge skydd åt många av de som flytt Islamiska staten och andra terrorgrupper (bara i har antalet invånare fördubblats sedan krigets start), som de varit en viktig allierad i kampen mot extremisterna. När nu inlett anfall mot SDF är det tydligt att det finns såväl islamistiska som imperialistiska motiv bakom deras engagemang i landet, vilket bör oroa de flesta som följer utvecklingen i . Många kurder och andra i området befarar att västvärlden nu kommer att svika dem, likt vad som hände kurderna i när den irakiska regimen inledde ett anfall mot bland annat . Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Avser regeringen och ministern att fördöma aggressiva agerande i och visa sitt tydliga stöd till SDF i bland annat , och i sådana fall hur?
fr · H511630 · 2018-01-23 00:00:00 — Fråga 2017/18:630 angrepp mot kurderna i av (V) till Utrikesminister (S) Just nu pågår en aggressiv turkisk offensiv mot de kurdiska områdena i . Offensiven är ett militärt angrepp på hela det kurdiska folket. Det är uppenbart att det , EU och FN gjort inte på något sätt fått Erdoğan att respektera vare sig demokratiska principer eller mänskliga rättigheter. Attackerna började med att angrep kurdiska områden i norra . Dagen efter fortsatte offensiven med flygattacker, och har turkiska markstyrkor gått in i staden . I skrivande stund har redan minst 150 mål attackerats, och flera civila har skadats eller fått sätta livet till. har gått mot ett alltmer auktoritärt styre. Fängslanden av oppositionella, journalister och kurder har fått pågå utan att omvärlden agerat med tillräcklig styrka. I stället för att markera mot har genom olika handelsavtal och bidrag från EU för att stoppa flyktingar gett sitt tysta stöd. Utrikesministern har tidigare svarat på interpellationer om detta väckta av och . löd svaret: ”Vi ska dessutom använda vårt reformstöd mycket tydligt, och vi ska ge de modiga männen och kvinnorna i hjälp i vetskapen om att EU inte stänger dörren. Vi säger inte att nu slutar vi att förhandla med er, nu inför vi sanktioner, nu drar vi tillbaka allt det som har varit våra möjligheter att påverka processen, för vad skulle då hända i ?” Resultatet ser vi . har inte bara fortsatt att tysta oppositionen genom att stänga medier, avskeda offentligt anställda, fängsla politiker och utfärda Interpolefterlysningar på svenska medborgare. har man gått så långt att man inlett en militär offensiv i ett annat land. Målet är bland annat att krossa YPG och YPJ, som spelat en avgörande roll i kampen mot Daish/IS. Med Erdoğans retorik blir de som bidragit till att stabilisera norra och som planerar att gå till öppna och fria val i demokratisk anda likställda med terrorister. Som tack för sitt hyllade motstånd möts de av bomber och repression. Med anledning av vad som anförts ovan vill jag fråga utrikesminister : Hur kommer ministern att agera för att , både som enskilt land och som medlem i EU och FN, ska verka för att bombningar och militära angrepp mot kurderna i upphör?
fr · H511631 · 2018-01-23 00:00:00 — Fråga 2017/18:631 Prioriteringen av det brottsförebyggande arbetet inom Polisen av (L) till Justitie- och inrikesminister (S) besökte jag polisen i . Det är uppenbart att myndigheten är underbemannad och har tappat stora resurser, både utredare och, inte minst, poliser. Det största tappet har skett inom yttre tjänst, det vill säga den viktiga funktionen att arbeta synligt ute med ingripande verksamhet och inte minst det brottsförebyggande arbetet. Det brottsförebyggande arbetet hinner polisen inte med, och detta förs fram i princip på varenda polisstation som jag besöker i uppdraget. Detta är mycket oroande, och det krävs åtgärder för att återupprätta det brottsförebyggande arbetet inom svensk polis i hela landet, oavsett om det gäller , eller en kommun som har särskilt utsatta områden. Det brottsförebyggande arbetet, som innebär närvaro ute i centrala delar, närvaro i stadsdelar, besök på skolor och på fritidsgårdar etcetera, är oerhört viktigt. Flera betonar hur viktigt det är för att stoppa rekryteringen av unga till kriminella miljöer men också för att hindra från att få ytterligare utsatta områden där samhället riskerar tappa mark. Mot bakgrund av att vi nu har allt färre poliser och allt färre i yttre tjänst vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Vilka åtgärder kommer ministern att vidta för att det brottsförebyggande arbetet i yttre tjänst ska kunna återupprättas?
fr · H511632 · 2018-01-23 00:00:00 — Fråga 2017/18:632 Förstärkt förmåga till tung kustrobot av (L) till Försvarsminister (S) På kustartilleriets museum på Aspö i står en robotbil med lavett för RBS 15, en så kallad tung kustrobot. Ursprungligen hade sex robotbilar i det kompani för tung kustrobot som organiserades . Robotbilen befinner sig, med tanke på åldern, i gott skick, och den förening som driver museet kan tänka sig att låna ut fordonet till Försvarsmakten. Hur många robotbilar som ingår i den återtagna förmågan är hemligt, men det aktuella fordonet på Aspö innebär således minst ett tillskott om . Med anledning av detta vill jag fråga försvarsminister : Vilka åtgärder är ministern beredd att vidta för att förstärka den svenska förmågan till tung kustrobot på sätt som ovan angivits?
fr · H511633 · 2018-01-23 00:00:00 — Fråga 2017/18:633 Svensk tandläkarlegitimation med polsk utbildning av (L) till Socialminister (S) I finns internationell läkar- och tandläkarutbildning som många svenskar söker sig till. Detta har bidragit till att minska bristen på läkare och tandläkare i . Läkarstudenterna från kan avsluta sin utbildning i genom att göra sin allmäntjänstgöring (AT) här och sedan få sin behörighet i yrket. Detta går däremot inte för tandläkarna, eftersom AT-tjänstgöringen för tandläkare avskaffades i på begäran av landstingen. Landstingen har sedan velat återinföra AT för tandläkare men fått avslag. I stället erbjuder en del landsting, men även privattandläkare, tjänstgöring som trainee . För att de som studerat i ska få svensk legitimation kräver att de fått behörighet för yrket i , vilket inbegriper AT-tjänstgöring i . Detta har tidigare inte utgjort något problem, men har infört ett krav på språkprov i polska innan man får genomgå AT där. Detta har inneburit svårigheter för studenterna med tanke språkutbildningen tar och de kostnader den för med sig. Studenterna avser ju inte heller att stanna i utan att komma tillbaka till där det råder tandläkarbrist. Enligt , och genom beslut av Förvaltningsrätten i , måste tandläkare som har studerat i ha gått AT i för att bli godkända som legitimerade tandläkare i . Det bygger på ett EU-yrkeskvalifikationsdirektiv. I och har man löst problemet med AT-tjänstgöringen genom att låta de polskutbildade tandläkarna under ett speciellt förordnande praktisera under tillsyn för att sedan ansöka om dansk eller finsk legitimation. I har man gått längre och kommit fram till att den praktik som studenterna genomgått under utbildningen är tillräcklig för att kunna godkännas av EU. Min fråga till socialminister är: Skulle den lösning beträffande AT-tjänstgöringen man tagit fram i och också kunna tillämpas i för att vi utan dröjsmål ska kunna ta vara på den resurs de i utbildade tandläkarna utgör?
fr · H511634 · 2018-01-23 00:00:00 — Fråga 2017/18:634 Falska skyddskommittéer av (V) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) Enligt nuvarande lagstiftning har regionala skyddsombud () rätt att komma in och företräda de anställda på ett företag där facket har medlemmar och där det inte finns någon skyddskommitté. Om det finns en skyddskommitté på företaget får RSO inte tillträde till arbetsplatsen. En skyddskommitté ska vara sammansatt av representanter för både arbetsgivaren och arbetstagarna. I en skyddskommitté ska skyddsombud ingå bland ledamöterna. Om arbetsgivaren har eller brukar ha kollektivavtal ska facket utse arbetstagarledamöter och skyddsombud. Om arbetsgivaren inte har eller brukar ha kollektivavtal är det arbetstagarna på arbetsplatsen som utser arbetstagarrepresentanter i skyddskommittén och skyddsombud. LO och vittnar om att så kallade falska skyddskommittéer blivit vanligare på arbetsmarknaden. Dessa ”skyddskommittéer” tillsätts på arbetsgivarens initiativ utan att lagens förutsättningar är uppfyllda. Syftet är att stänga RSO ute från arbetsplatsen. Enligt LO och är detta ett växande problem, framför allt i vissa branscher. Svenskt näringsliv, å sin sida, tillbakavisar föga förvånande arbetstagarorganisationernas uppgifter. LO och har tagit fram en vägledning som tydliggör när och mot vem de regionala skyddsombuden kan ställa arbetsmiljökrav. I vägledningen lyfts bland annat problemet med falska skyddskommittéer fram och hur de regionala skyddsombuden bör hantera detta. Problemet med falska skyddskommittéer nämns i betänkandet Ett arbetsliv i förändring – hur påverkas ansvaret för arbetsmiljön? (SOU 2017:24). Utredningen lämnar dock inga förslag på hur man ska komma till rätta med problemet. Utredningen konstaterar att om en arbetstagarorganisation anser att en skyddskommitté utsetts på felaktiga grunder återstår det att driva ärendet arbetsrättsligt (SOU 2017:24, s. 256). Mot bakgrund av detta vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister : Vilka initiativ avser ministern att vidta för att dels kartlägga förekomsten av så kallade falska skyddskommittéer, dels komma till rätta med problemet?
fr · H511635 · 2018-01-23 00:00:00 — Fråga 2017/18:635 Alkobommar i våra hamnar av (M) till Statsrådet (S) Alliansregeringen gjorde försök med alkobommar i hamnar. Försöken slog väl ut och utvärderingen pekade på mycket positiva effekter. Därefter har dock ingenting hänt. Det har gått , och fortfarande finns det inga alkobommar uppsatta i våra gränshamnar. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : När och var kommer den första alkobommen att sättas upp i någon gränshamn?
fr · H511636 · 2018-01-23 00:00:00 — Fråga 2017/18:636 Övergivna katter av (M) till Statsrådet (S) överges mängder av katter runt om i , vilket är rent förkastligt. Problematiken med övergivna katter har varit känd , men svårigheten att komma åt oansvariga kattägare utan att kräva än mer resurser av en ansträngd poliskår har varit betydande. Under ministertid fattades ett beslut om att icke polisiära arbetsuppgifter, som att omhänderta och sälja djur, skulle flyttas över till länsstyrelserna. Detta kommer att ske från . Det märkliga är att regeringen vill införa ett uttryckligt förbud mot att överge tamdjur och därmed passa tillbaka bollen till . Det är fullständigt oacceptabelt att överge djur, men att spåra upp personer som övergett katter kommer att vara svårt och tidskrävande och framför allt ta resurser från en redan ansträngd polis. Min fråga till statsrådet är därför: Avser statsrådet att gå vidare med att införa ett uttryckligt förbud mot att överge tamdjur samt att ge ansvar för att den ansvariga djurägaren lagförs?
fr · H511637 · 2018-01-23 00:00:00 — Fråga 2017/18:637 Samverkan med utländska myndigheter för att finna krigsbrottslingar av (SD) till Justitie- och inrikesminister (S) skickade undertecknad in en skriftlig fråga till dåvarande inrikesministern rörande de bristande kontakterna mellan den svenska säkerhetstjänsten och dess irakiska motsvarighet. Säkerhetspolisen har, vilket också framgick i svaret, ett omfattande internationellt samarbete för att kunna fullfölja sitt uppdrag när det gäller exempelvis kontraterrorism. Sedan denna fråga skickades verkar det inte ha skett något arbete för att utöka Säkerhetspolisens kontakter, vilket är beklagligt i då allt fler människor som befinner sig i misstänks ha begått krigsförbrytelser. Färsk statistik från polisen och visar nämligen på en tydlig trend. Anmälningar om krigsbrott till polisen: 42 (2015), 63 (2016) och 79 (2017). Antal anmälningar från till gruppen för utredning av krigsbrott (f.d. krigsbrottskommissionen): 12 (2014), 21 (2015), 43 (2016) och 52 (2017). En tredjedel av dessa anmälningar rör händelser i och . Det har även framkommit uppgifter från som gör gällande att Islamiska fruktade ledare, , kan befinna sig någonstans i just . Vad svenska Säkerhetspolisen vet om detta är naturligtvis ingenting vi lär höra om offentligt, men det finns nog ett stort intresse av att den information som kan leda till att världens mest eftersöka terrorist kan gripas når fram till berörda myndigheter. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och inrikesminister följande: Avser ministern att verka för att Säkerhetspolisen får ett utökat samarbete med sina motsvarigheter i exempelvis , , eller andra konfliktdrabbade länder, och vilka begränsningar av samarbete med dessa finns ?