ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H5111204 · 2018-04-19 00:00:00 — Fråga 2017/18:1204 Återvinning av glykol av (S) till Miljöminister (MP) Ett innovationstekniskt återvinningsbolag i har tagit fram en unik teknik som renar använd glykol så att den kan återanvändas. Denna unika teknik säkerställer att glykol renas till ursprungligt skick och kan användas med samma funktionalitet om och om igen. Genom att sluta kretsloppet för råvaran glykol är företaget därmed pionjärer i i att tillämpa en cirkulär ekonomi inom området, vilket innebär att företaget bidrar till hållbar miljöutveckling och ekonomi. Företaget har funnits på marknaden sen 2014 och kan bedriva affärsmässig verksamhet främst tack vare import av använd glykol från . Företaget har tvingats säga upp alla avtal med kommunerna i eftersom den använda glykolen som fraktas vidare från återvinningsindustrin är sammanblandad med annat avfall/farligt avfall. Svenska företag med miljöcertifiering vill inte lämna den använda glykolen till nämnda företag om det inte får göra det kostnadsfritt, med förevändningen att företaget då kommer att tjäna pengar på den använda glykolen. De miljöcertifierade företagen väljer i stället att frakta den använda glykolen till förbränningsanläggningar. Om vi gör en studie av avfallshierarkin kan vi konstatera att de miljöcertifierade företagen, som levererar den använda glykolen till förbränningsanläggningar, bryter mot rådande avfallshierarki: 4. annan återvinning, till exempel energiåtervinning 5. bortskaffande. I stället för återanvändning, nr 2, som är möjligt, väljer dessa företag att förbränna, nr 4 i avfallshierarkin. Därför vill jag fråga miljöminister : Vad gör regeringen för att främja återvinning av använd glykol från den svenska återvinningsindustrin så att den använda glykolen i kan återanvändas tack vare tekniken från ovannämnda företag, och därmed uppfylla intentionerna i avfallshierarkin, i stället för att förbrännas?
fr · H5111205 · 2018-04-19 00:00:00 — Fråga 2017/18:1205 Kinapaket av (SD) till Finansminister (S) Intresset att köpa billiga saker ifrån via internet ökade kraftigt , vilket gjorde att det kom som mest 160 000 paket . Kunderna som köpt dessa paket missade ofta att betala moms, vilket skapade snedvriden konkurrens för svenska företag och minskade momsintäkterna för staten. Detta ledde till att finansminister krävde att skulle presentera en handlingsplan för att för att få in dessa momsintäkter. började Postnord ta ut en avgift för att hämta ut dessa paket. Det ledde till att många kunder inte längre var intresserade av sina paket, och tvingas Postnord skicka tillbaka dem till . Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Vad blir den kort- och långsiktiga ekonomiska konsekvensen för Postnords hantering av Kinapaket?
fr · H5111206 · 2018-04-19 00:00:00 — Fråga 2017/18:1206 Allmänna vägar som blir enskilda vägar av (M) till Statsrådet (S) I medierna har det uppgetts att försöker överföra 2 allmän väg till att i stället bli enskild väg. är av vägar enskilda vägar. Dessa vägar sköts av vägsamfälligheter som ofta har svårt att få ekonomin att gå ihop, och utdebiteringar från de boende är ofta helt nödvändigt. arbetar tydligen nu aktivt med att flytta bort sitt ansvar från ytterligare 2 väg genom att göra om dessa vägar till enskilda på landsbygden. Detta gör att samhället belastar landsbygden med ytterligare kostnader. är det mycket dyrt att leva, bo och resa på landsbygden, på grund av höga bränsleskatter. Att nu dessutom ta över ansvaret för ännu fler vägar och vägsystem och sköta väghållningen på dessa kommer att ytterligare belasta landsbygdens befolkning ekonomiskt. Min fråga till statsrådet är: Tänker statsrådet acceptera det som nu gör, eller avser ministern att ta några initiativ till att stoppa detta?
fr · H5111207 · 2018-04-19 00:00:00 — Fråga 2017/18:1207 ansvar för delar av vägnätet av (M) till Statsrådet (S) I medierna har det uppgetts att försöker överföra 2 allmän väg till att i stället bli enskild väg. är av vägar enskilda vägar. Dessa vägar sköts av vägsamfälligheter som ofta har svårt att få ekonomin att gå ihop, och utdebiteringar från de boende är ofta helt nödvändigt. Att nu aktivt arbetar med att flytta bort sitt ansvar från ytterligare 2 väg till enskilda, utan någon form av politiskt beslut, diskussion eller politiskt direktiv att göra detta förefaller mycket märkligt. Min fråga till statsrådet är: Har statsrådet på något sätt fått information om och godkänt att lämnar ifrån sig ansvaret för dessa vägar?
fr · H5111208 · 2018-04-20 00:00:00 — Fråga 2017/18:1208 Kontroll av post med misstänkt stöldgods av (M) till Statsrådet (MP) Trots att flödet av narkotika och dopningsmedel ökar i den vanliga postgången får inte personal på utlämningsställen och postkontor larma tullen och polisen på grund av en bestämmelse i postlagen. Detta menar är ett hinder. Bestämmelsen som kom i och med postmonopolets avskaffande syftade till att värna den personliga integriteten men innebär också svårigheter i det förebyggande arbetet att motverka inflödet av just narkotika- eller dopningsklassade substanser. Länsstyrelserna i norr har skrivit brev till regeringen där man har påtalat problemet att personal på bensinstationer, matvaruaffärer etcetera är medvetna om att de lämnar ut narkotika men inte vet vad de ska göra. Ett annat problem som SVT rapporterade om gäller villainbrott. Här agerar tjuvarna med färdiga kuvert som de lägger till exempel smycken i och sedan lägger i närmaste postlåda. Därmed hittas inget stöldgods om polisen skulle stoppa en bil. Här underlättar också postgången för de kriminella att komma undan. Det krävs att ett brott ger fängelse för att polis och tull ska få kontrollera en försändelse på ett utlämningsställe, och detta anser både tullen och länsstyrelserna är otillräckligt. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur avser statsrådet att agera för att möta önskemålen från bland annat och länsstyrelserna om större möjligheter att kontrollera narkotika- eller dopningsklassade substanser i postgången?
fr · H5111209 · 2018-04-20 00:00:00 — Fråga 2017/18:1209 Radiotjänsts metoder för att driva in tv- och radioavgiften av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) Tidningen har i flera artiklar granskat hur Radiotjänst – ett bolag i allmänhetens tjänst – agerar för att driva in tv- och radioavgiften. Enligt artiklarna kan det ske på ett oetiskt och rättsosäkert sätt som man inte brukar koppla ihop med seriösa företag. Om du har en tv är du skyldig att anmäla det till Radiotjänst och betala avgift, annars begår du ett brott. Men vilka metoder används för att haffa den som inte betalar? begär tidningen ut blanketterna som Radiotjänsts kontrollanter fyller i vid anmälan av tv-innehav. Tidningsartiklarna i Hem & Hyra väcker frågor om vilka etiska metoder det statliga företaget använder när man kontrollerar att hushåll betalar tv- och radioavgiften och vilken internkontroll som bolaget har för att säkerställa att indrivningen sker på ett rättssäkert sätt. Med anledning av detta vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Vilka åtgärder tänker ministern vidta i sin tjänsteutövning med anledning av de uppgifter som har framkommit vid granskningen av Radiotjänsts metoder för att driva in tv- och radioavgiften?
fr · H5111210 · 2018-04-20 00:00:00 — Fråga 2017/18:1210 Brist på arbetskraft av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) Under nuvarande högkonjunktur råder stark efterfrågan på arbetskraft. förväntas byggarbetare och systemutvecklare vara två av yrkena med störst brist. Bristen på arbetskraft riskerar att leda till negativa spiraler där exempelvis för få byggarbetare inte kan bygga tillräckligt med bostäder och där för få systemutvecklare leder till problem för de mängder med företag och industrier som efterfrågar data-/it-system. Med anledning av ovanstående vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister : Vilka nya åtgärder avser ministern att vidta för att lösa bristen på arbetskraft?
fr · H5111211 · 2018-04-20 00:00:00 — Fråga 2017/18:1211 Utvecklingsledighet av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) En statligt tillsatt utredning har föreslagit en ny variant av friår kallad ”utvecklingsledighet”. Förslaget går ut på att ge ersättning till personer som befunnit sig på arbetsmarknaden för att testa på något nytt. För att detta ska gå igenom måste arbetsgivare samt Arbetsförmedlingen godkänna idén om hur det ska gå till. De personer som står långt ifrån arbetsmarknaden kommer oavsett förslaget att ha det svårt att få in en fot och börja arbeta. Faktum är att det kommer att vara svårt att veta hur pass fungerande matchningen kommer att vara mellan dem som vill få ledigt från sitt nuvarande jobb och de arbetslösa som skulle vara lämpliga för ett möjligt vikariat. Ingen ska behöva vantrivas på jobbet och ingen ska behöva känna att det av olika anledningar saknas förutsättningar för att utvecklas eller byta karriär. För detta finns dock bättre lösningar än att införa ”utvecklingsledighet”. Med anledning av ovanstående vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister : Avser ministern att ställa sig bakom utredningens förslag om ”utvecklingsledighet”?
fr · H5111212 · 2018-04-20 00:00:00 — Fråga 2017/18:1212 E-sport som jobb av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) har varit ledande inom e-sport och allt fler svenskar lever eller har levt på att spela Counter-Strike professionellt. Bland annat har ”HeatoN” och Värmlandssonen ”cArn” blivit kända världen över för sina prestationer. Arbetsmarknaden är i ständig förändring där nya jobb tillkommer och andra fasas ut. Att livnära sig som proffs inom e-sport kommer troligen att bli allt vanligare framöver. Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister : Vilka åtgärder vidtar ministern för att möta dessa ständiga förändringar på arbetsmarknaden som påverkar samhället och dess normer?
fr · H5111213 · 2018-04-20 00:00:00 — Fråga 2017/18:1213 Dumpade kemiska stridsmedel i svenska vatten av (M) till Försvarsminister (S) Kemiska stridsmedel som dumpats på svenskt vatten riskerar att läcka ut när fiskebåtar trålar vid dumpningsplatser. I finns dessutom kemiska stridsmedel som dumpats på olika ställen som varken är utmärkta på kartor eller ens kända. Detta uppmärksammades av i en artikel . I artikeln beskrivs hur merparten av de kemiska stridsmedlen släpptes i havet efter och pågick i liten skala . Höljena har eroderat och kemikalierna läcker i olika utsträckning. Olika projekt har tidigare försökt hantera detta. Det är komplicerat och dyrt. Trålfisket efter exempelvis den starkt hotade torsken i är kritiserat. Det är också uppenbart att trålning i berörda områden medför ökade risker för att gamla kemiska stridsmedel sprids i vattnet. Senapsgas och arsenik kan läcka ut när bottensediment rörs upp. Med anledning av ovanstående vill jag fråga försvarsminister : På vilket sätt avser ministern att agera inom ramen för sitt uppdrag för att hindra att gamla kemiska stridsmedel sprids i svenska vatten?
fr · H5111214 · 2018-04-20 00:00:00 — Fråga 2017/18:1214 Klimatsmart företagande på landsbygden av (M) till Närings- och innovationsminister (S) I pågår en klimatomställning från en fossilberoende ekonomi till en hållbarhetsekonomi och mot ett fossiloberoende. Det kräver tydliga strategier och stort engagemang, och ambitionerna är högt ställda. har beslutat ett klimatpolitiskt ramverk som sju av åtta partier står bakom. I det klimatpolitiska ramverket beslutade att kraftigt minska utsläppen för att vara helt koldioxidneutralt. För att klara omställningen måste alla sektorer vara med. Energisektorn är en självklar sådan där man måste börja använda mer förnybara källor som vind, sol och vatten snarare än olja och gas. Det är därför märkligt att den nu över ellagen inte blivit förnyad för att möta dessa utmaningar, genom att till exempel utveckla småskalig energikällor såsom vindkraftverk för att kunna bidra ytterligare till omställningen, som ett exempel. När ellagen skrevs för var avsikten att mindre vindkraftverk som drivs av lantbrukare, ekonomiska föreningar och mindre bolag skulle befrias från inmatningsavgifter till näten. byggdes verk med en effekt på i storleksordningen . Dessa verk producerade ca 1 000–/år. Det sattes då en gräns på en effekt på för befrielse från inmatningsavgifter. Befrielsen var således dubbelt mot vad som byggdes . Under har utvecklingen gått framåt och producerar de flesta vindkraftverk en effekt på 2–med en årsproduktion på 5–/år. Dessa verk har då anpassat sig till ellagen och ställt ned produktionen så att effekten inte överstiger det som ellagen säger på . Detta bara för att inmatningstarifferna är så höga när man passerar att det inte lönar sig att producera mer. Regeringen subventionerar utbyggnaden av solceller men har helt valt att bortse från uppdatering och utveckling genom att justera effektnivåer av befintliga vindkraftverk. Många ställer sig mycket frågande till varför inte regeringen tar till vara på alla förnybara energikällor. Med anledning av detta vill jag fråga närings- och innovationsminister : På vilket sätt avser ministern och regeringen att stärka allt företagande med förnybara energikällor, till exempel genom att uppdatera ellagens begränsningar för småskalig vindkraft så att högre effekt kan uppnås?
fr · H5111215 · 2018-04-20 00:00:00 — Fråga 2017/18:1215 Dumpade kemiska stridsmedel i svenska vatten av (M) till Miljöminister (MP) Kemiska stridsmedel som dumpats på svenskt vatten riskerar att läcka ut när fiskebåtar trålar vid dumpningsplatser. I finns dessutom kemiska stridsmedel som dumpats på olika ställen som varken är utmärkta på kartor eller ens kända. Detta uppmärksammades av i en artikel . I artikeln beskrivs hur merparten av de kemiska stridsmedlen släpptes i havet efter och att detta pågick i liten skala . Höljena har eroderat och kemikalierna läcker i olika utsträckning. Olika projekt har tidigare försökt hantera detta. Det är komplicerat och dyrt. Trålfisket efter exempelvis den starkt hotade torsken i är kritiserat. Det är också uppenbart att trålning i berörda områden medför ökade risker för att gamla kemiska stridsmedel sprids i vattnet. Senapsgas och arsenik kan läcka ut när bottensediment rörs upp. Med anledning av detta vill jag fråga miljöminister : På vilket sätt avser ministern att agera inom ramen för sitt uppdrag för att hindra att gamla kemiska stridsmedel sprids i svenska vatten?
fr · H5111216 · 2018-04-20 00:00:00 — Fråga 2017/18:1216 Befintliga förnybara energikällor av (M) till Statsrådet (S) är mitt uppe i en samhällspolitisk omställning där vi ska gå från en fossilberoende ekonomi till en hållbarhetsekonomi. Det kommer kräva mycket jobb, och ambitionerna är högt ställda. klubbade därför igenom ett klimatpolitiskt ramverk som sju av åtta partier stod bakom. I detta ramverk förband vi oss till att kraftigt sänka utsläppen för att vara helt koldioxidneutrala. För att klara den här omställningen måste alla sektorer vara med. Energisektorn är en självklar sådan där vi måste börja använda mer förnybara källor som vind, sol och vatten snarare än olja och gas. Det är därför märkligt att den nu ellagen inte blivit uppdaterad för att låta småskaliga vindkraftverk kunna bidra mer till omställningen. När ellagen skrevs för var avsikten att mindre vindkraftverk som drivs av lantbrukare, ekonomiska föreningar och mindre bolag skulle befrias från inmatningsavgifter till näten. byggdes det verk med en effekt på i storleksordningen 600–. Dessa verk producerade ca 1 000–/år. Det sattes då en gräns på en effekt på som befrielse från inmatningsavgifter. Befrielsen var således dubbelt mot vad som byggdes . Under har utvecklingen gått framåt och producerar de flesta vindkraftverk en effekt på 2–med en årsproduktion på 5–/år. Dessa verk har då anpassat sig till ellagen och ställt ned produktionen så att effekten inte överstiger det som ellagen säger på . Detta bara för att inmatningstarifferna är så höga när man passerar att det inte lönar sig att producera mer. Staten subventionerar utbyggnaden av solceller men en justering av vindkraftverken har inte skett. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att alla förnybara energikällor, även befintliga vindkraftverk, kan bidra till omställningen till en hållbarhetsekonomi till exempel genom att uppdatera ellagens begränsningar för småskalig vindkraft så att högre effekt kan uppnås?
fr · H5111217 · 2018-04-20 00:00:00 — Fråga 2017/18:1217 Kooperationen av (KD) till Statsrådet (S) I förslaget till ny lag om ekonomiska föreningar finns en del bra delar som stärker ekonomiska föreningar och det kooperativa företagandet. är en viktig del av det svenska näringslivet, och enbart de 100 största kooperativa företagen omsätter och har ca 100 000 anställda. Trots att den kooperativa företagsformen är den snabbast växande företagsformen och har högt förtroende hos allmänheten, är associationsformen fortfarande omgärdad av okunskap och mytbildning. Den vanligaste myten är att ekonomiska föreningar och kooperativ inte är affärsmässiga och vinstdrivande. Inte sällan fastnar de politiska förslagen i de småskaliga personalkooperativen, vilket i och för sig inte är fel, men det ger inte sektorns omfattning och betydelse rättvisa. De studier som gjorts visar alla på behovet av att öka kunskapen om den kooperativa företagsformen. Statistiken om ekonomiska föreningar behöver utvecklas och anpassas för att göra den mer jämförbar med andra associationsformer och för att understödja forskning och utveckling på området. Andra länder, som , och , ligger före med lagstiftning som uppmuntrar och utvecklar ekonomiska föreningar och den kooperativa företagsformen. Den moderniserade lagen och den nya självständiga lagen, som snart ska behandla, är ett gyllene tillfälle att använda som avstamp för att höja kunskapen om ekonomiska föreningar och kooperativ i samhället. En relativt snabb åtgärd kan vara att ta fram en kortfattad information om vad den nya lagen betyder samt säkerställa att kommunernas näringslivskontor och förses med kunskap om möjligheterna och fördelarna med att driva företag i form av ekonomisk förening. Om du bestämmer dig för att starta ett företag men inte vet vilken associationsform som passar dig och din affärsmodell kommer den information du får ha aktiebolagsformen som norm. Coompanion ger rådgivning till kooperativ och ekonomiska föreningar och får stöd av , men de finns oftast inte med i det lokala näringslivsutvecklingsarbetet. Om kommunala och statliga medel går till företagsrådgivning lokalt bör den åtminstone vara heltäckande och neutral i förhållande till de olika associationsformerna. Det är den inte . Staten borde också ta intryck av internationella exempel och utveckla bättre stöd och nya finansieringsmodeller vid personalövertagande. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : På vilket sätt är statsrådet och regeringen beredd att bidra till kunskapshöjande insatser om ekonomiska föreningar och kooperativa företag i samband med att den nya lagen om ekonomiska föreningar antas av ?
fr · H5111218 · 2018-04-20 00:00:00 — Fråga 2017/18:1218 GDPR och småföretagare av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) börjar EU:s nya dataskyddslagstiftning att gälla. Det nya regelverket består av två rättsakter men mest central är den allmänna dataskyddsförordningen (GDPR) som gäller för behandling av personuppgifter generellt. Därutöver har EU antagit ett direktiv om personuppgiftsbehandling som utförs av brottsbekämpande verksamheter. Framför allt införs också höga bötesbelopp om man bryter mot dessa. I värsta fall kan företag tvingas betala så mycket som eller av omsättningen. av småföretagen och av de medelstora företagen är medvetna om GDPR – men inte ens hälften har börjat förbereda sig. Av en undersökning som har gjorts framgår att närmare bestämt av småföretagen och av de medelstora företagen har inlett ett arbete med att förbereda sig för GDPR. Fyra av fem jobb skapas i små och medelstora företag, och upplever företagare en sämre attityd kring företagande, högt skattetryck och krångliga regler. Företagen behöver all hjälp de kan få. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Vilka åtgärder har ministern vidtagit för att underlätta, främst för små och medelstora företag, inför att den nya dataskyddslagstiftningen träder i kraft ?
fr · H5111219 · 2018-04-23 00:00:00 — Fråga 2017/18:1219 Handläggningstiderna för infrastrukturprojekt som överklagats till regeringen av (C) till Statsrådet (S) Väg 161 mellan och har diskuterats och är lokalt prioriterad för att öka trafiksäkerheten, förbättra framkomligheten och korta restiden för de boende längs sträckan. Den senaste etappen som är finansierad och planerad är mellan och Bäcken. beslutade att nuvarande väg ska ersättas med en helt ny vägsträckning, ett beslut som har överklagats till regeringen. Det har gått 14 månader sedan beslutet överklagades till regeringen. Den långa beredningen hos regeringen försenar byggstarten, riskerar att öka kostnaderna och skapar framför allt en osäkerhet för alla inblandade intressenter, oavsett åsikt i sakfrågan. Det framstår som att regeringen inte finner det angeläget att snabbt avgöra infrastrukturprojekt som påverkar möjligheten att binda ihop landet. Den långa beredningen av överklaganden sker på fler områden och påverkar utvecklingsmöjligheterna i hela landet. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet och regeringen att vidta några åtgärder för att förkorta handläggningstiderna för infrastrukturprojekt som överklagats till regeringen?
fr · H5111220 · 2018-04-24 00:00:00 — Fråga 2017/18:1220 Säkerställande av fungerande snöröjning av (M) till Statsrådet (S) Ingen kan väl ha missat att det har kommit mycket snö denna vinter, både mycket snö vid ett och samma tillfälle och mycket snö totalt . Snöandet har medfört att många entreprenörer och deras personal har fått mycket arbete med att ploga och skotta snö för att hålla vägar och järnvägar öppna för trafik. har det blivit långa arbetspass, och vissa perioder har det också blivit en hel del övertid för att få bort snön från järnvägar, växlar och perronger så att tågen i vart fall kan gå något så när efter tidtabell. Förseningarna och antalet inställda tågavgångar har ändå blivit talrika denna vinter. Det är viktigt för hela att god vinterväghållning och halkbekämpning sker. Jag är övertygad om att statsrådet delar min oro. Med anledning av ovanstående önskar jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet och regeringen att vidta för att säkerställa en väl fungerande vinterväghållning även kommande vinter?
fr · H5111221 · 2018-04-24 00:00:00 — Fråga 2017/18:1221 Arbetssituationen hos av Boriana (M) till Statsrådet (S) Enligt en undersökning som Novus har gjort för har sju av tio socialsekreterare övervägt att söka jobb utanför . Tre av tio har svårt att sova om nätterna på grund av oro över arbetet. Sju av tio socialsekreterare anser också att arbetar för lite med förebyggande insatser. är det yttersta skyddsnätet när det kommer till en rad områden, såsom utsatta barn och familjer, missbruk, hemlöshet och psykisk ohälsa. Även om funktion är ett kommunalt ansvar finns det mycket att göra på riksplanet för att arbetssituationen för socialarbetarna ska förbättras. Att administration och organisation fungerar väl och att rätt områden prioriteras är en grundbult för bättre arbetsmiljö för var och en av de anställda. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att förbättra arbetsmiljön för socialsekreterare runt om i landet?