ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H511858 · 2018-02-27 00:00:00 — Fråga 2017/18:858 Polisens tillgång till elpistoler av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) Polisens uppgift är att skapa trygghet och att förhindra och förebygga brott i . För att på bästa sätt kunna göra detta måste polisen i ha tillgång till den mest effektiva tekniska utrustningen. I många länder såsom och är elpistol ett bra hjälpmedel i brottsbekämpningen. Flera länder i och i övriga världen har gett polisen större resurser och bättre teknisk utrustning. måste självklart följa med i utvecklingen och bekämpa brottsligheten med bra utbildning och utrustning. Den svenska polisen saknar däremot möjligheten att generellt använda elpistol. Elstöten chockar en person under några korta sekunder. Vapnet oskadliggör på så sätt personen och underlättar för polisen att övermanna och gripa vederbörande. Elpistolen ska självfallet användas med gott omdöme, men det minskar polisens behov av att använda sig av skarpa vapen som ger upphov till helt andra skador och risker. Det pågår nu ett försök med elpistoler i , vilket är bra, men försöket ska hålla på och därefter utvärderas innan det kan bli permanent. Försöksperioden är mycket lång och behovet av elpistoler är stort . I pågår försöket i och detta borde utökas till fler områden i , där självklart även borde ingå som ett försöksområde. Elpistolsförsöket är bra men försökstiden borde minskas och försöksområdena utökas då behovet av detta nya verktyg redan nu visat sig vara stort för polisen i sin brottsbekämpning. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Avser ministern att ta några initiativ för att utöka försöksområdena och minska tiden för försöksperioden för att ge polisen snabbare tillgång till elpistolen som ett av sina verktyg i brottsbekämpningen?
fr · H511859 · 2018-02-27 00:00:00 — Fråga 2017/18:859 Åtgärder för unga med psykisk ohälsa av (M) till Socialminister (S) Den psykiska ohälsan har ökat lavinartat i . Tyvärr är det främst barn och unga som mår dåligt och särskilt unga kvinnor. Regeringen säger sig ha ett brett perspektiv när det kommer till medborgarnas välmående, men trots detta vittnar olika rapporter om att allt fler lider av psykisk ohälsa och problem kopplat till detta. Statistik från och pekar på detta, och även vittnar om ökade kontakter gällande psykisk ohälsa. Senast i raden är vars rapport visar att av unga kvinnor mår dåligt. Psykisk ohälsa är något man som människa kan behöva hantera hela livet; har man en gång blivit diagnostiserad med depression är det inte osannolikt att det kommer ske igen. Det här ställer stora krav på exempelvis skola och vårdkedjor. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialminister : Vilka konkreta åtgärder avser ministern att vidta för att säkerställa att de barn och unga som drabbats av psykisk ohälsa får det stöd och den hjälp de behöver?
fr · H511860 · 2018-02-27 00:00:00 — Fråga 2017/18:860 Psykisk ohälsa bland barn och unga av (M) till Socialminister (S) I en rapport från fastslår myndigheten att mer än dubbelt så många unga lider av psykisk ohälsa jämfört . I siffror rör det sig om närmare 190 000 barn och unga mellan som lider av någon form av psykisk ohälsa. Statistiken visar de barn och unga som vid minst ett tillfälle har fått slutenvård, specialiserad öppenvård eller fått psykofarmaka utskriven. På ett årtionde har den psykiska ohälsan bland barn mellan fördubblats, och för unga mellan handlar det om en 70-procentig ökning. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta med syftet att antalet barn och unga som mår dåligt ska minska?
fr · H511861 · 2018-02-27 00:00:00 — Fråga 2017/18:861 Pendlingssituationen i av (S) till Statsrådet (S) har en av starkaste arbetsmarknader och kraftigaste befolkningstillväxt. Nya bostäder, nya jobb, företagsetableringar och expansion i regionen ökar skatteintäkterna. Ett ytterligare styrkebesked för vår region är beskedet att fyrspåret mellan och ska byggas. Det är en positiv utveckling, men det finns även hinder. har haft stora problem med pendlingen på sträckan mellan och . Som en pendlingsberoende region är problemen med pendlingen mycket kännbara. De stora problemen aktualiserades i och med att SJ minskade sin kapacitet på sträckan , och därefter har problem som överfulla och inställda tåg samt förseningar kommit att bli vardag för arbetspendlarna. Efter påtryckningar har SJ lyssnat och dragit tillbaka sin minskning men är det ståplats för den som kommer sent till tåget. Problemen är långt ifrån borta. har bekymmer med underhåll och upprepade signalfel. Strul med järnvägen som orsakas av trasiga tåg, människor på spåren och andra fel är fortfarande en nagel i ögat för många arbetspendlare som försöker få vardagen att gå ihop. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder ser statsrådet som nödvändiga för att förbättra situationen för pendlarna på sträckan mellan och ?
fr · H511862 · 2018-02-27 00:00:00 — Fråga 2017/18:862 Trafikkaos på av (M) till Statsrådet (S) den 24–var det närmast trafikkaos på mellan och ; även söder om på samma väg mot inträffade ett antal allvarliga trafikolyckor. var hela E4:an mellan och avstängd i såväl norrgående som södergående riktning. Olyckorna inträffade där det var två-plus-ett-väg. Förutom det mänskliga lidandet för de som drabbas av olyckorna var vägen helt avstängd. uttalade till lokala medier att E4:an var halare än en skridskobana, vilket sannolikt var orsaken till de omfattande trafikolyckorna. Enligt kan det ha varit upp till åtta trafikolyckor . Bilister i , såväl i yrkestrafiken som sportlovsfirare, måste kunna ta sig fram tryggt och säkert efter våra vägar. När det gäller E4:an mellan och gick ut redan före trafikolyckorna och vädjade till bilisterna att välja alternativa vägar då man befarade att kapaciteten på två-plus-ett-vägen inte skulle räcka till. Tyvärr fick rätt men utöver kapacitetsbristen inträffade det alltså ett antal olika trafikolyckor. har i sina upphandlingar tydliga krav och specifikationer på hur det förebyggande arbetet ska gå till så att blixthalka inte ska uppstå men eftersom E4:an har blivit halare än en skridskobana enligt så fungerar inte den förebyggande halkbekämpningen. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder för att E4:an ska bli trygg, säker och körbar?
fr · H511863 · 2018-02-27 00:00:00 — Fråga 2017/18:863 De långa handläggningstiderna hos NFC av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) Tidningen har skrivit om de långa handläggningstiderna hos Nationellt forensiskt centrum (NFC). I artikeln beskrivs enskilda fall där de långa väntetiderna på analyser från NFC lett till att polisen fått släppa misstänka brottslingar från häktet. En åklagare som intervjuas i artikeln beskriver NFC som ”en bromskloss”. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta med anledning av de uppgifter som framkommit om de långa handläggningstiderna hos NFC?
fr · H511864 · 2018-02-27 00:00:00 — Fråga 2017/18:864 Staten och av (M) till Närings- och innovationsminister (S) Den har sålt sina resterande aktier i , vilket motsvarar av de totala aktierna. Därmed är kvar som den enda offentliga aktören med ägarintressen i koncernen med ett statligt ägarinnehav på . Alliansen har gemensamt varit tydlig med att vi vill se över det statliga ägarintresset i , vilket regeringen dessvärre har sagt nej till. Närings- och innovationsminister har klart och tydligt avvisat förslag om att sälja statens aktier i med bland annat hänvisning till att även telekomföretag i , och har statliga ägare. Men med den logiken kan man även konstatera att statliga telekomföretag i bland annat (1985), (1989), (1990), (1993) och (2000) alla har omvandlats till privata aktörer och verkar på en fri och konkurrensutsatt marknad. Det finns därför inga argument till varför inte också svenska statens ägarandel i skulle kunna avyttras . har sedan aktielanseringen av regeringen ständigt gått dåligt, aktien har fallit och företaget har gjort förluster. landade företagets bokslut på en brakförlust med . Vid aktielanseringen stod aktien i , har den fastnat och harvar närmast kring . Närings- och innovationsministern har tidigare uttalat att det statligt ägda är regeringens bärare av digitaliseringen i landet. Digitalisering är ett genomgripande tema även i andra länder, och vårt grannland är inget undantag. Den finska regeringen genomför sin strategi utan att ha aktier i . Uppenbarligen kan genomföra bredbandsutbyggnad på landsbygden, slå vakt om höjd it-säkerhet samt förbättra och säkra digitaliseringen av sina myndigheter utan att ha ägarintresse i . bör därför rimligen kunna följa det finska exemplet. Med anledning av detta vill jag fråga närings- och innovationsminister : Anser ministern att det mest optimala för landet för att nå framgång med digitaliseringen är genom statligt ägande i och att regeringen därför valt att behålla det statliga ägandet?
fr · H511865 · 2018-02-27 00:00:00 — Fråga 2017/18:865 Fördubblad kränkningsersättning till brottsoffer av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) Svensk rättspolitik måste få ett tydligare fokus på brottsoffren. Det inkluderar den ersättning ett brottsoffer får i form av kränkningsersättning efter att ha utsatts för ett brott. Dagens system vad gäller kränkningsersättning är i behov av förnyelse. Kränkningsersättningen har bestämts genom schablonbelopp som baseras på rådande etiska och sociala värderingar. Så bör det även vara fortsättningsvis. Nivåerna på ersättningen bör dock höjas avsevärt för att stå i bättre samklang med dagens värderingar. föreslår att dagens nivåer vad gäller kränkningsersättningens storlek fördubblas. Med utgångspunkt i rådande schablonbelopp för kränkningsersättning skulle exempelvis kränkningsersättningen för den som utsatts för våldtäkt öka från till . En fördubbling av kränkningsersättningsnivåerna är nödvändig för att ersättningen ska reflektera samhällets, och , skärpta syn på syn på brottslighet som drabbar brottsoffer på ett integritetskränkande sätt. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Avser ministern att vidta några åtgärder för att höja kränkningsersättningen?
fr · H511866 · 2018-02-27 00:00:00 — Fråga 2017/18:866 En översyn av artskyddsförordningen av (M) till Miljöminister (MP) Allt fler svenska skogsägare oroar sig för att äganderätt gradvis håller på att urholkas. En mängd mindre förslag och åtgärder som var för sig kan verka oskyldiga, men som tillsammans utgör ett växande hinder för skogsbruket, utgör ett växande hot. Den svenska skogsvårdslagen föreskriver att produktionsmål och miljömål ska ges samma vikt vid överväganden gällande skogen, men balansen mellan de två målen håller nu på att förskjutas. Ett av de tydligaste exemplen på det är artskyddsförordningen. Ansvariga myndigheter har hänvisat till förordningen då de förbjudit svenska skogsägare att bruka sin mark eftersom skyddade arter finns närvarande i de marker där avverkning planerats. Det råder inget tvivel om att artskyddsförordningens utformning är problematisk. Detta har exempelvis påtalats av både och , som i en skrivelse begärde en översyn av förordningen för att "säkerställa att den är tillämpbar, effektiv och rättssäker". Men ännu har inget hänt. Trots att frågan är av största vikt för en av landets viktigaste näringar drar regeringen ut . Med anledning av ovanstående vill jag fråga miljöminister : När avser ministern att ge besked huruvida den översyn av artskyddsförordningen som ansvariga myndigheter har efterlyst kommer att genomföras?
fr · H511868 · 2018-02-27 00:00:00 — Fråga 2017/18:868 Utvisning på grund av brott av (M) till Statsrådet (S) Dagens förutsättningar för utvisning på grund av brott har i huvudsak sett likadana ut . Vi vill att dessa förutsättningar utökas. Om man kommer från ett annat land för att vistas eller bo i ska man följa den lagstiftning som gäller här. vill att brott med ett straffvärde på sex till tolv månaders fängelse ska kunna leda till utvisning, även om inte återfallsrisk föreligger. krävs normalt att en gärningsman döms till mer än tolv månaders fängelse för att utvisning ens ska vara aktuellt. En sådan förändring skulle bland annat innebära att grov kvinnofridskränkning och bostadsinbrott skulle leda till utvisning. Vidare bör även frågan om verkställighetshinder alltid prövas i nära anslutning till den tidpunkt då verkställighet kan bli aktuellt. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att ta något initiativ för att utvisning på grund av brott ska bli aktuellt i fler fall än ?
fr · H511869 · 2018-02-27 00:00:00 — Fråga 2017/18:869 Livstids fängelse för mord av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) Justitie- och inrikesminister tog emot en promemoria med förslag om att livstids fängelse ska vara normalstraff för mord. Enligt utredaren kan det förutses att en majoritet av de personer som döms till fängelse för mord kommer med de nya reglerna att dömas till livstids fängelse. vill att lagens strängaste straff ska vara normalstraffet för mord, och tillkännagav denna uppfattning till regeringen. Utredningens förslag var att lagstiftningen skulle träda i kraft . Promemorian lämnades på remiss . Enligt regeringens propositionsförteckning avser regeringen dock att lämna en proposition till först . Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Vad är ministerns förklaring till att regeringen inte följer utredningens förslag om ett ikraftträdande ?
fr · H511870 · 2018-02-27 00:00:00 — Fråga 2017/18:870 Arbetet vid Nationellt forensiskt centrum av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) Vi har kunnat följa polisens svåra sits att både att klara upp fler brott och att antalet poliser ska bli fler. Därför spelar alla delar roll för hur polisens arbete ska bli mer effektivt och för att fler brott ska upp. En sådan viktigt pusselbit är en väl fungerande forensisk verksamhet. Vi har dock kunnat ta del av rapporter där metod och effektivitet ifrågasätts. Givetvis ska inte politiken tala om vilka metoder som ska användas vid Nationellt forensiskt centrum (NFC) för att uppnå både kvalitet och effektivitet i den forensiska processen. Där kan vi enas om att bäst lämpad för att avgöra det är själv. Däremot vet vi att har NFC varit föremål för två externa granskningar. Statskontoret har på regeringens uppdrag undersökt hanteringen av forensiska undersökningar i ärenden med häktade personer, och har granskat forensiska organisation. Utöver det som är känt med långa handläggningstider och att ärenden faktiskt avskrivs i domstol på grund av sena analyser har det framkommit dels att NFC har ändrat metod för att hantera fingeravtryck, dels att mängdbrotten inte kan prioriteras. Det blir än mer viktigt att följa upp hur NFC:s projekt och val av metod påverkar den övriga utredningsverksamheten inom polisen samt åklagarnas arbete. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att öka och stärka rättssäkerheten för att NFC:s metoder snabbare ska hjälpa utredningsverksamheten inom polisen samt åklagarens arbete?
fr · H511871 · 2018-02-27 00:00:00 — Fråga 2017/18:871 Kriminalvårdens transporter av frihetsberövade av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) började nya bestämmelser om transporter av frihetsberövade att gälla. Av dessa framgår bland annat att får lämna över transporter till Kriminalvården. Syftet med detta var att renodla verksamhet och att säkerställa en ändamålsenlig och rättssäker transportverksamhet. Som ett resultat av de nya bestämmelserna blev Kriminalvården och oense om vilka transporter överlämningen omfattar. Justitie- och inrikesminister frågades om detta i skriftlig fråga 2017/18:143. Hans svar var att han följer arbetet och dialogen mellan Kriminalvården och om ansvarsfördelningen myndigheterna emellan mycket noga. Vidare hävdade ministern att om så krävs skulle han vidta de åtgärder som är nödvändiga för att säkerställa att syftet med reformen får avsett genomslag och att det sker ett effektivt utnyttjande av statens resurser. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Anser ministern att det nu krävs ytterligare åtgärder för att tydliggöra ansvarsfördelningen myndigheterna emellan och i så fall vilka?
fr · H511872 · 2018-02-27 00:00:00 — Fråga 2017/18:872 Narkotikabrottslighet av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) presenterade sin statistik över alla gjorda beslag . Totalt gjorde man 6 679 beslag av narkotika , vilket är en ökning med jämfört med . Beslag av narkotika ökade över hela landet och inte minst i , där en stor del av narkotikan i förs in. Uppgången syns för ett flertal narkotiska preparat och i faktiska tal är den störst avseende cannabis. Cannabis är den illegala drog som används mest, och ökningen är nästan tredubbel. Beslagen i står för av den totalt beslagtagna mängden i landet. Signalen är entydig från och polisen men även från beroendevården. Det finns ett växande missbruk, och utvecklingen är oroväckande. vill se fler åtgärder på plats genom att bland annat återinföra polisens särskilda narkotikagrupper för att bekämpa och utreda narkotikarelaterad brottslighet, stärka arbete för att öka brottsbekämpningen vid våra gränser samt skärpa straffen för dem som säljer narkotika. Så tar vi krafttag mot narkotikan. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Avser ministern att vidta några åtgärder i syfte att ge de ovan nämnda myndigheterna fler verktyg eller skärpa lagstiftningen med anledning av narkotikabrottslighetens utveckling?
fr · H511873 · 2018-02-27 00:00:00 — Fråga 2017/18:873 Bristfälliga konsekvensutredningar av (M) till Statsrådet (S) kunde vi ta del av om den årliga granskning som gör av de konsekvensutredningar som offentliga utredningar, regeringen och statliga myndigheter är skyldiga att genomföra när nya eller förändrade regler för företag föreslås. Fler EU-konsekvensbedömningar har granskats. Detta är positivt i sig men blir endast verkningsfullt om dessa verkligen åtföljs av att svenska konsekvensanalyser tas fram som kan ligga till grund för den svenska positionen. Det är viktigt, inte enbart för det svenska inflytandet, gällande olika förslag till EU-regler. Detta ökar och kan därmed bidra till att företagens förutsättningar och konkurrenskraft bättre tillvaratas. Det är även en mycket viktig resursfråga för bland annat . Jag tror att vi är många som håller med om att processerna behövs för att stärka det svenska arbetet med EU-lagstiftning. Däremot är det aldrig bra när det framkommer uppgifter om bristfälliga konsekvensutredningar. Bristfälliga konsekvensutredningar måste åtgärdas. I synnerhet innan det fattas beslut om nya regler för företagen. Risken är annars att granskning kan bli verkningslös. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att fler konsekvensanalyser ska bli bättre?
fr · H511874 · 2018-02-27 00:00:00 — Fråga 2017/18:874 Utvecklingen av migrationspolitiken i och av (M) till Statsrådet (S) publicerade årets första utgifts- och verksamhetsprognos. Av prognosen framgår att utvecklingen i och kan påverka svenskt asylmottagande. Andra länders ökande restriktivitet i migrationspolitiken kan innebära ett ökat antal asylsökande till . skriver även att den tillfälliga lagens upphörande kommer att påverka mottagandet. Då väntas utlänningslagen återigen träda i kraft med permanenta uppehållstillstånd som huvudregel, vilket väntas öka attraktivitet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser regeringen och statsrådet att vidta några åtgärder med anledning av migrationspolitikens utveckling i och ?
fr · H511875 · 2018-02-27 00:00:00 — Fråga 2017/18:875 Växande vårdköer och regionala skillnader av (M) till Socialminister (S) Över 100 000 människor står i vårdköer i . Därtill är det stora skillnader beroende var i man bor. Att vårdköerna och köerna till psykiatrin, speciellt barn- och ungdomspsykiatrin, nu ökar kraftigt är ett rejält underkännande av regeringens förda politik. Trots denna kraftigt negativa utveckling har regeringen ännu inte lagt fram en enda proposition i gällande att minska vårdköerna. En ny aktuell rapport från Inspektionen för vård och omsorg, , visar att patienternas klagomål på den svenska vården ökade jämfört med året innan. Störst procentuell ökning av klagomål har skett i /och , fler. I ökade antalet klagomål . Inspektionen för vård och omsorg har specialgranskat tre områden inom vården: primärvård, kirurgi och psykiatri. Klagomålen inom primärvården handlar ofta om fördröjda och försenade diagnoser och behandlingar. Inom kirurgin rör det ofta vården i sig, och inom psykiatrin gäller klagomålen ofta aktuell läkemedelsbehandling och fördröjda diagnoser. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga socialminister : Vilken analys gör ministern av att vårdköerna i som helhet har fördubblats och att köerna till barn- och ungdomspsykiatrin har tredubblats?
fr · H511876 · 2018-02-27 00:00:00 — Fråga 2017/18:876 Förberedande åtgärder för ett ökat flyktingmottagande av (M) till Statsrådet (S) I senaste utgifts- och verksamhetsprognos förväntas antalet asylsökande uppgå till 35 000 . I prognosen skriver att när den tillfälliga lagen upphör kommer utlänningslagen åter i kraft med permanenta uppehållstillstånd som huvudregel, vilket väntas öka attraktivitet för asylsökande. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att vidta några förberedande åtgärder för ett ökat flyktingmottagande efter att den tillfälliga lagen har slutat gälla?
fr · H511877 · 2018-02-27 00:00:00 — Fråga 2017/18:877 utgifts- och verksamhetsprognos av (M) till Statsrådet (S) publicerade en verksamhets- och utgiftsprognos för myndighetens verksamhet. Vad gäller antalet asylsökande justerar prognosen nedåt . och 2021 höjer planeringsantagandet för antalet asylsökande, vilket innebär ett förväntat mottagande om 35 000 asylsökande . I prognosen skriver även att en återgång till permanenta uppehållstillstånd och mer generösa bestämmelser för anhöriginvandring kan innebära att fler människor väljer att söka asyl i . Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka initiativ avser statsrådet att ta med anledning av utgifts- och verksamhetsprognos ?