ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H511917 · 2018-02-28 00:00:00 — Fråga 2017/18:917 Fler jobb i av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) Ca 280 000 invånare bor i . Arbetslösheten bland ungdomar och nyanlända är dock högre i länet än i resten av landet. Detta är djupt problematiskt, inte bara för de enskilda individerna utan även för samhället i stort. Svensk välfärd behöver all arbetskraft den kan få för att vi ska kunna konkurrera i en allt mer globaliserad värld. Utanförskapet får inte bita sig fast. Närheten till och storstäderna och ger goda förutsättningar på pappret men politiken måste också göra sitt. Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att arbetslösheten bland ungdomar och nyanlända ska minska i ?
fr · H511918 · 2018-02-28 00:00:00 — Fråga 2017/18:918 Långtidsarbetslösheten och psykisk ohälsa av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) Flertalet undersökningar visar att den psykiska ohälsan ökar om den arbetssökande har varit arbetslös . SCB beskriver problemet så här: ”De arbetslösa befinner sig i en ond cirkel. Förutom att dålig hälsa kan leda till arbetslöshet finns det risk att arbetslöshet leder till dålig hälsa." Framför allt har utrikes födda, personer med funktionshinder och långvarigt arbetslösa svårt att ta sig in på arbetsmarknaden. Vi kan också se att just antalet långvarigt arbetslösa ökar trots att det är högkonjunktur. Normalt sett så brukar denna grupp minska när konjunkturen är stark, men så är alltså inte fallet under den rödgröna regeringens styre. Med anledning av ovanstående skulle jag vilja fråga arbetsmarknads- och etableringsminister : Vilka risker ser ministern med att gruppen långvarigt arbetslösa har ökat, och hur resonerar ministern kring de konsekvenser som arbetslösheten för med sig gällande de arbetssökandes hälsa?
fr · H511919 · 2018-02-28 00:00:00 — Fråga 2017/18:919 Förbättrat arbete gällande idrott och hälsa av (M) till Socialminister (S) utsågs till årets främsta idrottskommun av tidningen . Det kan ses som ett tecken på att planen Idrott för alla – plan för idrotten i –2018 fungerar väl. Den långsiktiga idrottsliga planen ingår i kommuns vision ”Livskvalitet 100 000” med mål om att ska växa och leva. Sedan finns det många eldsjälar ute i lokalföreningarna som var och en förtjänar att lyftas och hyllas för sina insatser. Inte minst för att just de är ett levande bevis för att ideella krafter kan göra så mycket, för så många. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialminister : Vilka erfarenheter tänker ministern ta med sig i arbetet gällande idrott och hälsa från kommuns arbete?
fr · H511920 · 2018-02-28 00:00:00 — Fråga 2017/18:920 Lärares arbetsmiljö av (M) till Utbildningsminister (MP) I en arbetsmiljöundersökning från uppger var femte lärare att de går till sitt arbete med känslor av obehag inför risken att utsättas för hot, våld eller andra trakasserier. Även anmälningar om hot och våld mot lärare har ökat, men samma undersökning visar också att enbart vart tionde fall anmäls. uppger närmare hälften av lärarna att våldet i skolan ökar. Skyddsombud har larmat om incidenter där lärare och anställda vid skolor har fått utstå kränkningar och verbala attacker. Det finns också exempel där elever bär med sig vapen och skapar en otrygg miljö. Tyvärr är inte en otrygg arbetsmiljö enbart kopplad till relationen mellan lärare och elever, utan det finns även talande exempel där lärare har fått utstå hot och våld från föräldrar och anhöriga. presenterade en rapport enligt vilken en av de största bristerna ute i landets grund- och gymnasieskolor är just hot och våld. Rapporten visar även att det finns mer att önska kring arbetet med hot och våld. Exempelvis behöver arbetet med riskbedömningar i förebyggande syfte, säkerhetsrutiner samt information om hur man ska agera i en akut hot- eller våldssituation förbättras. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utbildningsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att säkerställa att lärares arbetsmiljö förbättras vad gäller hot och våld?
frs · H512604 · 2018-02-07 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:604 av (M) En ny generaldirektör för har frågat mig om regeringen har för avsikt att utse en generaldirektör för för samhällsskydd och beredskap (MSB) före då det är den förra tidigare ordinarie generaldirektören avslutade sitt uppdrag. Regeringen har utsett till ny generaldirektör för . Han tillträder tjänsten .
frs · H512624 · 2018-02-01 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:624 av (SD) Missbruk av pass har frågat mig om jag ämnar tillsätta en ny utredning över hur effektivt ska kunna minska missbruket av svenska pass. Ändringarna i passlagen, som trädde i kraft , syftade till att minska tillgången till svenska pass som kan missbrukas. Ändringarna innebar att svenska medborgare ska kunna beviljas högst tre vanliga pass , att vanliga pass ska återkallas när ett provisoriskt pass utfärdas för passinnehavaren och att giltighetstiden för vanliga pass till barn sänks till . Vad gäller effekten av lagändringarna är det fortfarande för tidigt att dra några säkra slutsatser. Det är mot den bakgrunden inte aktuellt att tillsätta en ny utredning om missbruk av pass men regeringen följer frågan noggrant och är beredd att agera om behov anses föreligga.
frs · H512647 · 2018-02-06 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:647 av (S) Ett nationellt digitalt system för bygglov har frågat mig vad jag och regeringen avser att göra för att tillsammans med kommunerna, Kommuner och Landsting (SKL) och berörda myndigheter arbeta för att införa ett nationellt och digitalt system för bygglov. Digitaliseringen av samhällsbyggnadsprocessen är ett prioriterat område för regeringen. Det kan bidra till en rad effektiviseringsvinster och förenkla för medborgare och företag inom byggsektorn i sina myndighetskontakter samt förenkla kontakterna mellan myndigheter. Den övergripande målsättningen är en ett ökat bostadsbyggande och en långsiktigt hållbar samhällsplanering. Regeringen har i ett första steg uppdragit åt Lantmäteriet och att kartlägga pågående aktiviteter för digitalisering och analysera behovet av att föreskriva standarder för informationsutbyte avseende grundkartor och detaljplaner. Lantmäteriet och lämnade sina slutrapporter och en lagrådsremiss bereds nu inom . Lagråds-remissen kommer innehålla förslag till en ändring i som innebär att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om standarder för utformning av detaljplaner, planbeskrivningar och grundkartor. Lagändringen föreslås träda i kraft . Digitalisering av grundkartor och detaljplaner är viktiga första steg, men det krävs betydligt större insatser för en enhetlig och effektiv digital samhälls-byggnadsprocess. Därför har regeringen avsatt totalt för detta ändamål i budgetpropositionen . Regeringens satsning i budgeten är delad mellan Lantmäteriet och . Lantmäteriet får i uppdrag att driva en kompetenssatsning om digitalisering-ens möjligheter i plan- och byggprocessen. I uppdraget ingår att skapa en stadigvarande plattform där aktörer bjuds in att delta för utbyte av erfaren-heter, kunskap och information kopplat till samhällsbyggnadsprocessens olika delmoment. Lantmäteriet ska också genomföra en utbildningsinsats riktad till ledare och tjänstemän för att sprida hantverket kring digitalisering av samhällsbyggnadsprocessen. får i uppdrag att verka för en effektiv och enhetlig digital tillämp-ning av . I uppdraget ingår att fortsätta det arbete som påbörjats för enhetliga digitala standarder, men också att se över hela tillämpningen av i digital miljö. ska särskilt fokusera på bygglovsprocessen och se till att de krav som ställs i förhållande till byggreglerna kan hanteras och kontrolleras digitalt i byggprocessens olika delar. Det innebär digitalt tillgängliga byggregler och produktegenskaper. anslag är brett, med fokus på både standarder och system för digitala bygglovstjänster. För uppdragets genomförande ska inhämta synpunkter från Kommuner och Landsting och ett urval kommuner och myndigheter. Den tidigare fragmentiseringen inom samhällsbyggnadsprocessen har med-fört att en mängd digitaliseringssatsningar inte fullt ut har kunnat dra nytta av digitaliseringens möjligheter. Regeringens satsning på gemensamma standarder och system gör att vi bryter den inriktningen och bättre tar tillvara möjligheterna en mer samordnad och effektiv samhällsbyggnads-process ger.
frs · H512660 · 2018-02-07 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:660 av (M) Statliga veterinärers försäljning av djurfoder har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att de statliga veterinärerna inte snedvrider konkurrensen på ett otillbörligt sätt, nu och . Jag vill börja med att understryka vikten av att vi har en väl fungerande veterinär organisation. En organisation som fungerar i hela landet, och dygnet runt. Distriktsveterinärerna () har en viktig roll i att säkerställa detta, inte minst vid utbrott av smittsamma djursjukdomar och vid behov av jour-service i de områden där det annars inte skulle finnas någon veterinär service. DV är en särskild verksamhetsgren inom () och finansieras i huvudsak med avgifter och till viss del med statligt anslag. Anslaget är avsett som en ersättning till för att DV utför vissa samhällsnyttiga veterinärtjänster. I den del DV konkurrerar på den kommersiella veterinärmarknaden ska det ske på lika villkor. I i intern styrning och kontroll inom Distriktsveterinärerna 2017 redovisas resultatet av granskning av DV:s rutiner kring intäkter och avgifter. ansvarar för att bemöta synpunkter. Jag avser inte att vidta några åtgärder.
frs · H512661 · 2018-02-06 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:661 av (M) Olyckor med EU-trailrar har frågat mig vad jag avser att göra för att minska riskerna och antalet olyckor med EU-trailrar på våra vägar. Att förbättra trafiksäkerheten är prioriterad fråga av regeringen. har antalet omkomna i vägtrafiken mer än halverats. har dock minskningen av antalet omkomna i vägtrafikolyckor stannat av. Regeringen fattade mot den bakgrunden beslut om inriktningsdokumntet Nystart för nollvisionen. Med utgångspunkt i nollvisionen har regeringen bland annat fattat beslut om förbud mot att hålla mobiltelefon och annan kommunikationsutrustning i handen samt remitterat ett förslag om skärpta vinterdäckskrav på tunga fordon. Jag delar åsikt att det är angeläget att ta frågan om så kallade EU-trailers inblandning i vissa trafikolyckor på allvar. har problem uppmärksammats avseende sådana fordonsekipage som har korta dragbilar för påhängsvagnar. EU-lagstiftning om längdbegränsningar av lastbilar innebär att dragbilar tillverkas korta för att maximera längden av transporterbart gods. Det korta axelavståndet ger sämre förutsättning att förhindra att ekipaget viker sig och försämrar longitudinell stabilitet i övrigt. Jag är beredd att undersöka frågan vidare och att vid behov ta initiativ till att vidta åtgärder som gör att kunskaperna om EU-trailer ökar.
frs · H512662 · 2018-02-07 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:662 av (M) Läkarbrist samt ändrad praxis gällande utvisning av arbetskraftsinvandrare har frågat mig på vilket sätt regeringen kommer att se till att Migrationsöverdomstolens besked att helhetsbedömningar och proportionalitetsprincipen ska ligga till grund för att människor som arbetar och gör rätt för sig ska kunna fortsätta att göra det och inte utvisas på grund av smärre fel samt om regeringen är beredd att vidta ytterligare åtgärder för att stärka proportionalitetsprincipen. En väl fungerande kompetensförsörjning är viktig för svenska företag och för som kunskapsnation. behöver ett system för arbetskraftsinvandring som möter de behov som finns av att rekrytera kompetens från andra länder, som utländska arbetstagare skyddas mot utnyttjande. De svenska reglerna för arbetskraftsinvandring infördes av den förra regeringen. Av förarbeten framgår att systemet inte får underlätta för oseriösa arbetsgivare att hitta arbetskraft genom att erbjuda villkor som är sämre än dem som gäller för arbetstagare som redan är bosatta i . För att ett arbetstillstånd ska beviljas krävs därför att lönen, försäkringsskyddet och övriga anställningsvillkor är i nivå med svenska kollektivavtal eller praxis inom yrket eller branschen. har arbetskraftsinvandrare ibland tvingats lämna landet på grund av att deras arbetsgivare begått mindre misstag kopplade till villkoren för arbetstillstånd. Det finns en bred samsyn kring att regelverket för arbetskraftsinvandring behöver förändras och regeringen har tagit flera initiativ för att komma tillrätta med den här situationen. trädde nya regler i kraft som innebär att kan avstå från att återkalla ett uppehållstillstånd om arbetsgivaren självmant har avhjälpt brister i anställningsvillkoren. Regeringen har också gett en utredare i uppgift att lämna förslag som gör det möjligt för arbetsgivare att rätta till mindre misstag efter det att har påtalat att det finns brister i villkoren. Migrationsöverdomstolens vägledande domar ligger i linje med vad regeringen vill åstadkomma. Utredarens uppdrag berör dock fler situationer än de aktuella domarna, till exempel när det rör sig om en tidigare arbetsgivare som inte har levt upp till de krav som ställs. Utredaren har lämnat förslag på författningsändringar som är ute på remiss. Det är regeringens avsikt att möjligt återkomma med ett förslag, med utgångspunkt i utredarens arbete och remissutfallet. Enskilda arbetstagare ska inte drabbas orimligt hårt om arbetsgivaren har begått ett mindre misstag.
frs · H512663 · 2018-02-07 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:663 av (SD) Direktimport för privat konsumtion har frågat mig om jag tänker agera för införandet av ett mer modernt sätt att hantera tull och moms för svenska privatkonsumenter. Det pågår ett omfattande digitaliseringsarbete vid för att hela tullhanteringen ska kunna ske elektroniskt . Syftet med digitaliseringen är att modernisera, effektivisera och bidra till ökad säkerhet och ökat skydd för EU:s medborgare. Arbetet följer en EU-gemensam arbetsplan där nya it-system införs successivt. I förändringsarbetet har omställning av de stora flödena kopplade till företag prioriterats. Elektroniskt uppgiftslämnande i postflödet är planerat att införas till 2021. Regeringens utgångspunkt är att det ska vara enkelt att göra rätt från början. Regler och rutiner som myndigheten själv beslutar om ska vara så enkla som möjligt och inte leda till stora administrativa kostnader varken för myndigheten eller för dem som ska tillämpa dessa. Jag har begärt att ska återkomma med en handlingsplan där det bl.a. ska framgå vilka åtgärder myndigheten avser att vidta för att underlätta för privatpersoner att betala in moms vid privatimport. Jag kommer att följa utvecklingen noga.
frs · H512664 · 2018-02-06 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:664 av (KD) Omlokaliseringen av Sidas verksamhet har frågat mig hur Sidas omlokalisering kommer att finansieras. ska hålla ihop. I regeringens arbete för att förverkliga detta är det viktigt med statlig närvaro i olika områden, oavsett om det handlar om statliga jobb eller medborgarnas tillgång till service. Beslutet att flytta Sida från till är ett led i regeringens ambition att staten ska ta ett större ansvar för ett sammanhållet . ligger i en del av där den statliga närvaron traditionellt varit låg. Där staten är fysiskt närvarande ökar förtroendet och nöjdheten bland allmänheten. Det handlar såväl om landsbygd och storstad som om innerstad och ytterområden. Att skapa nya arbetstillfällen är med andra ord inte huvudskälet till flytten. Men närvaron av en stor myndighet i kan bidra till lokalsamhällets dynamik och attraktivitet. Sidas flytt kan också bidra till att den lokala arbetsmarknaden får ett tillskott. Det går dock inte att komma ifrån att en omlokalisering kan innebära en belastning för den berörda myndigheten och dess personal . Arbetet med förändringar måste bedrivas med noggrann omsorg av medarbetarna. Utgångspunkten är att Sida, likväl som alla andra myndigheter som berörs, ska hantera de kostnader som följer av omlokaliseringen inom de finansiella ramar som är fastställda i myndighetens regleringsbrev. Ett effektivt användande av resurser är en grundförutsättning i all offentlig verksamhet. Utvärderingar och bedömningar av tidigare omlokaliseringar kan inte anses vara relevanta i detta fall då de gjorts i ett annat sammanhang. Bedömningen i detta fall är också att personalen som arbetar vid myndigheten kommer att ha möjlighet att flytta med vid omlokaliseringen. kan man anta att lokalkostnaderna i kan bli lägre jämfört med dagens lokaler i .
frs · H512665 · 2018-02-07 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:665 av (M) Förlegade papperskvitton har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta för att förenkla och underlätta för svenska företag med flera, och när jag avser att föreslå förändringar av bokföringslagen, så att den dels hänger med i utvecklingen, dels harmonierar med andra länder i . Utvecklingen av teknologiska och digitala innovationer går fort. För att alla – individer och företag – ska kunna dra nytta av de möjligheter som digitaliseringen innebär måste rätt förutsättningar finnas på plats. Regeringen har därför tagit flera initiativ som syftar att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter. presenterade regeringen en digitaliseringsstrategi för ett hållbart digitaliserat . Regeringen inrättade som har i uppgift att främja genomförandet av regeringens digitaliseringspolitik. Regeringen arbetar målmedvetet med att digitalisera den offentliga förvaltningen i syfte att förbättra och effektivisera servicen till medborgare, företag och samhället. har fått i uppdrag att vara utvecklingsmyndighet för arbetet med ett enklare företagande med mer digitala myndighetskontakter. Regeringen är även aktiv på EU-nivå. Bland annat kan nämnas att regeringen tog initiativet till ett samarbete i en grupp medlemsstater inom EU med syfte att driva EU:s digitala agenda framåt. tar upp frågor om förenklingar av bokföringsregler i sitt slutbetänkande och ger där ett visst underlag för kommande lagstiftningsarbete. Beredning av slutbetänkandet pågår . I sammanhanget kan nämnas att regeringen gav i uppdrag till att tillsammans med övriga berörda aktörer införa en digital tjänst för inlämning av årsredovisningar. Syftet är att underlätta företagens uppgiftsinlämning och effektivisera myndigheters och näringslivets informationshantering av årsredovisningarna. Uppdraget slutredovisas senast . Inom ramen för arbetet med att förenkla för företagen genom digitalisering överväger regeringen kontinuerligt att se över områden som har särskild betydelse för att göra det enklare för många företag. Ett sådant område är bokföringsområdet. Det övervägs inom hur underlag för förenklingar på området kan tas fram.
frs · H512666 · 2018-02-07 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:666 av (M) Klinisk läkemedelsprövning har frågat mig om jag avser vidta några konkreta åtgärder för att bryta den negativa trenden med en låg andel patienter i kliniska läkemedelsprövningar. I frågan hänvisar till en rapport från . Inledningsvis vill jag understryka att det viktigaste är att vi kan få fram fler läkemedel, inte fler försökspersoner. För att kunna konstatera att antalet patienter i klinisk läkemedelsprövning är lågt behöver man vidare först veta vad som är den förväntade nivån. Det finns inte någon sådan uttalad förväntad nivå. När det gäller patientantal i klinisk läkemedelsprövning beror det också bl.a. på den vetenskapliga frågeställningen och den hypotes man vill kunna visa på i förhållande till placebo, s.k. signifikansnivå. Patientantalet kan också, som inom t.ex. onkologi vara begränsat på grund av att det man vill studera är patienter med en viss sorts diagnos med en viss sorts gen. Med detta sagt vill jag ändå understryka att klinisk läkemedelsforskning och life science är en fråga som prioriteras högt av regeringen. Klinisk forskning och läkemedelsprövningar är ett viktigt komplement till vårdens övriga verksamheter. En utmaning i arbetet kan vara att skapa förutsättningar för samverkan mellan industrin och vården. Här har regeringen vidtagit flera åtgärder. Satsningen i forsknings- och innovationspropositionen på samverkansnätverk för klinisk forskning är ett exempel, Kliniska studier ett annat. Ett av syftena när Kliniska studier initierades var just att få fler kliniska läkemedelsprövningar till . Inom cancerområdet ger regeringen ett årligt stöd till verksamheten vid regionala cancercentrum (RCC). RCC har ett brett arbetsfält där det bl.a. ingår att stärka den kliniska cancerforskningen och ge stöd till olika delar av cancerforskningsområdet. Ett initiativ som har tagits av RCC är skapandet av ”Cancerstudier i ” som är ett nationellt register över pågående kliniska studier inom cancervården. Detta gör det lättare för patienter att delta i kliniska studier. Inom ramen överenskommelse kring cancervården mellan regeringen och Kommuner och Landsting ger regeringen fortsatt stöd till RCC, för att bland annat ta fram ett förslag på en modell för optimal screening och inklusion av patienter i kliniska cancerstudier. sitter också på stora tillgångar i form av hälsodataregister och kvalitetsregister inom sjukvården. En viktig fråga handlar om att se till att dessa resurser kommer flera till del. Regeringen verkar för bättre tillgängliggörande av de här datakällorna. Staten har bland annat, tillsammans med SKL och landstingen, gjort en stor satsning på de nationella kvalitetsregistren som innehåller mycket användbara data. Ett mål med den satsningen är att både forskare och life science-företag ska kunna nyttja registren bättre och att man utan krångel ska kunna få ut registerdata till olika studier.
frs · H512667 · 2018-02-07 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:667 av (SD) Barns rätt till båda sina föräldrar har frågat mig hur det kommer sig att regeringen tillåter ensamstående kvinnor att skaffa barn på egen hand som man pekar på att alla barn har rätt till båda sina föräldrar. Det viktiga för ett barn är att familjen kan tillgodose barnets behov av omsorg, trygghet och kärlek. Att ett barn har en rättslig förälder från födelsen innebär inte att barnet generellt sett har sämre uppväxtvillkor än barn som har två föräldrar från födelsen. Forskningen på området tyder på att de barn som har tillkommit genom assisterad befruktning av ensamstående kvinnor har lika goda uppväxtvillkor som barn som växer upp med två föräldrar. Att ett barns behov av omsorg, trygghet och kärlek kan tillgodoses av en rättslig förälder innebär emellertid inte att barn saknar behov av en nära relation till båda föräldrarna i de fall det finns två rättsliga föräldrar. Tvärtom är det som utgångspunkt till barnets bästa att ha en nära och god kontakt med båda sina föräldrar. Regeringen strävar efter att utforma lagstiftningen så att detta behov så långt som möjligt tillgodoses.
frs · H512668 · 2018-02-06 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:668 av (KD) Brandskydd i äldreboenden har frågat mig vilka initiativ jag är beredd att ta för att säkra ett fullgott brandskydd på landets äldreboenden. Jag är precis som angelägen om att säkerheten vid brand i äldreboenden ska vara fullgott. ser kontinuerligt över byggregelverket och gör ändringar i det vartefter. En av de övergripande principerna i byggreglerna är att nya krav som tillkommer inte ska gälla retroaktivt, det finns endast ett fåtal undantag från denna princip. Retroaktiva krav innebär att befintliga byggnader måste ändras i takt med att nya regler träder i kraft. Det skulle vara mycket kostsamt och oförutsägbart för dem som bedriver fastighetsförvaltning och kommunernas tillsynsarbete skulle bli omfattande. När man bygger om måste man dock förhålla sig till det nu gällande byggreglerna. Byggnadens förutsättningar och ändringens omfattning avgör vilka krav som kan ställas. Fastighetsägare har alltid en skyldighet att underhålla byggnaden så att brandskyddet inte blir sämre när byggnaden blir äldre. Det finns ingenting som hindrar att fastighetsägaren på eget initiativ anpassar bostäderna till moderna brandskyddsregler. Det är lovvärt att det finns kommuner som tar detta initiativ. Jag har för avsikt att ha en diskussion med berörda aktörer för att se vilka möjligheter som finns för att stärka brandskyddet i äldreboenden.