ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H512874 · 2018-03-07 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:874 av (M) Utvecklingen av migrationspolitiken i och , fråga 2017/18:876 av (M) Förberedande åtgärder för ett ökat flyktingmottagande och fråga 2017/18:877 av (M) utgifts- och verksamhetsprognos har frågat mig dels om regeringen och jag avser vidta några åtgärder med anledning av migrationspolitikens utveckling i och , dels vilka initiativ jag avser att ta med anledning av utgifts- och verksamhetsprognos och dels om jag avser att vidta några åtgärder för ett ökat flyktingmottagande efter att den tillfälliga lagen har slutat gälla. Jag svarar samlat på frågorna som refererar till vad i sin prognos bland annat skriver om upphörande av den tillfälliga lagen. Regeringen analyserar utgifts- och verksamhetsprognoser noggrant och kommer i vanlig ordning att lämna sina förslag till kommande års anslagstilldelning inom utgiftsområde 8 Migration i den kommande budgetpropositionen. Regeringens förslag är att den tillfälliga lagen, som anpassar vissa bestämmelser i utlänningslagen till miniminivån enligt och internationella konventioner, bör vara i kraft oförändrad giltighetstiden ut, dvs. till och med . Lagen har, tillsammans med de övriga åtgärder som regeringen har vidtagit och politiska förändringar i andra länder och inom EU, medfört att antalet asylsökande som söker sig till har minskat. Regeringens bedömning är att begränsningarna i möjligheten att få uppehållstillstånd i behövs under högst . Regeringens ambition är att det gemensamma europeiska asylsystemet, som bl.a. syftar till ökad harmonisering mellan medlemsstaterna, som just nu förhandlas ska vara på plats . Regeringen är starkt drivande i frågan om ett ökat gemensamt ansvarstagande och fördelning av människor i behov av skydd inom EU. EU:s gemensamma asylsystem ska medge beslut av hög kvalitet och vara effektivt, rättssäkert, långsiktigt hållbart, humant och värna asylrätten. Utfallet av förhandlingarna kommer att påverka vår lagstiftning. Regeringen är beredd att även i fortsättningen vidta de åtgärder som krävs för att upprätthålla en reglerad invandring och värna asylrätten med en god kapacitet för mottagande och etablering.
frs · H512876 · 2018-03-07 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:874 av (M) Utvecklingen av migrationspolitiken i och , fråga 2017/18:876 av (M) Förberedande åtgärder för ett ökat flyktingmottagande och fråga 2017/18:877 av (M) utgifts- och verksamhetsprognos har frågat mig dels om regeringen och jag avser vidta några åtgärder med anledning av migrationspolitikens utveckling i och , dels vilka initiativ jag avser att ta med anledning av utgifts- och verksamhetsprognos och dels om jag avser att vidta några åtgärder för ett ökat flyktingmottagande efter att den tillfälliga lagen har slutat gälla. Jag svarar samlat på frågorna som refererar till vad i sin prognos bland annat skriver om upphörande av den tillfälliga lagen. Regeringen analyserar utgifts- och verksamhetsprognoser noggrant och kommer i vanlig ordning att lämna sina förslag till kommande års anslagstilldelning inom utgiftsområde 8 Migration i den kommande budgetpropositionen. Regeringens förslag är att den tillfälliga lagen, som anpassar vissa bestämmelser i utlänningslagen till miniminivån enligt och internationella konventioner, bör vara i kraft oförändrad giltighetstiden ut, dvs. till och med . Lagen har, tillsammans med de övriga åtgärder som regeringen har vidtagit och politiska förändringar i andra länder och inom EU, medfört att antalet asylsökande som söker sig till har minskat. Regeringens bedömning är att begränsningarna i möjligheten att få uppehållstillstånd i behövs under högst . Regeringens ambition är att det gemensamma europeiska asylsystemet, som bl.a. syftar till ökad harmonisering mellan medlemsstaterna, som just nu förhandlas ska vara på plats . Regeringen är starkt drivande i frågan om ett ökat gemensamt ansvarstagande och fördelning av människor i behov av skydd inom EU. EU:s gemensamma asylsystem ska medge beslut av hög kvalitet och vara effektivt, rättssäkert, långsiktigt hållbart, humant och värna asylrätten. Utfallet av förhandlingarna kommer att påverka vår lagstiftning. Regeringen är beredd att även i fortsättningen vidta de åtgärder som krävs för att upprätthålla en reglerad invandring och värna asylrätten med en god kapacitet för mottagande och etablering.
frs · H512877 · 2018-03-07 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:874 av (M) Utvecklingen av migrationspolitiken i och , fråga 2017/18:876 av (M) Förberedande åtgärder för ett ökat flyktingmottagande och fråga 2017/18:877 av (M) utgifts- och verksamhetsprognos har frågat mig dels om regeringen och jag avser vidta några åtgärder med anledning av migrationspolitikens utveckling i och , dels vilka initiativ jag avser att ta med anledning av utgifts- och verksamhetsprognos och dels om jag avser att vidta några åtgärder för ett ökat flyktingmottagande efter att den tillfälliga lagen har slutat gälla. Jag svarar samlat på frågorna som refererar till vad i sin prognos bland annat skriver om upphörande av den tillfälliga lagen. Regeringen analyserar utgifts- och verksamhetsprognoser noggrant och kommer i vanlig ordning att lämna sina förslag till kommande års anslagstilldelning inom utgiftsområde 8 Migration i den kommande budgetpropositionen. Regeringens förslag är att den tillfälliga lagen, som anpassar vissa bestämmelser i utlänningslagen till miniminivån enligt och internationella konventioner, bör vara i kraft oförändrad giltighetstiden ut, dvs. till och med . Lagen har, tillsammans med de övriga åtgärder som regeringen har vidtagit och politiska förändringar i andra länder och inom EU, medfört att antalet asylsökande som söker sig till har minskat. Regeringens bedömning är att begränsningarna i möjligheten att få uppehållstillstånd i behövs under högst . Regeringens ambition är att det gemensamma europeiska asylsystemet, som bl.a. syftar till ökad harmonisering mellan medlemsstaterna, som just nu förhandlas ska vara på plats . Regeringen är starkt drivande i frågan om ett ökat gemensamt ansvarstagande och fördelning av människor i behov av skydd inom EU. EU:s gemensamma asylsystem ska medge beslut av hög kvalitet och vara effektivt, rättssäkert, långsiktigt hållbart, humant och värna asylrätten. Utfallet av förhandlingarna kommer att påverka vår lagstiftning. Regeringen är beredd att även i fortsättningen vidta de åtgärder som krävs för att upprätthålla en reglerad invandring och värna asylrätten med en god kapacitet för mottagande och etablering.
frs · H512878 · 2018-03-07 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:878 av (S) Omställningen till ny teknik i har frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen avser vidta för att den pågående omstruktureringen mot ny teknik blir lyckosam och fungerande även för de boende i inland. Regeringens målsättningar på bredbandsområdet omfattar alla och finns presenterade i bredbandsstrategin. Målet är att hela bör ha tillgång till snabbt bredband. Målet är teknikneutralt, vilket innebär att anslutningen kan tillhandahållas genom fast eller trådlös teknik, eller en kombination av olika tekniker. Teknikutvecklingen och den svenska marknadsutvecklingen har lett till god utbyggnad av fibernät och ökad tillgång till trådlösa lösningar. Som komplement till de investeringar som görs av marknadens aktörer har regeringen inom ramen för landsbygdsprogrammet avsatt för stöd till utbyggnad av snabbt bredband i gles- och landsbygd där de kommersiella förutsättningarna för bredbandsutbyggnad saknas. Utöver det har regeringen även möjliggjort bredbandssatsningar på inom ramen för regionalfondsprogrammen i de norra delarna av landet. Till och med har regeringen också avsatt på regionala bredbandskoordinatorer som ett sätt att främja och underlätta för utbyggnaden av både offentliga och privata aktörer. I de områden där avvecklar kopparnätet finns det oftast möjlighet att få tillgång till telefoni och bredband via olika trådlösa lösningar, eller genom fiberuppkoppling där sådan finns. Det är viktigt att komma ihåg att de bredbandslösningar som erbjuds i fast punkt har betydligt bättre mottagning och kapacitet än ett vanligt mobilabonnemang. beslutade regeringen om en höjd nivå för funktionell tillgång till internet från /s till /s. Det betyder att vi nu i praktiken har en nationell garanti för tillgång till internet. I samband med det gav regeringen () i uppdrag att se till att fasta hushåll och företag som saknar tillgång till telefoni och/eller bredbandsuppkoppling om /s har möjlighet att få stöd för åtgärder som ger sådan tillgång. Förordningen trädde ikraft . Kostnaden för inkoppling som överstiger betalas av PTS med en maxgräns på per enskilt hushåll. I PTS regleringsbrev har regeringen även uppdragit åt myndigheten att undersöka tillgången till ersättningslösningar för telefoni och bredband för de hushåll och företag som berörs av kopparnätets nedläggning, samt vilka informationsinsatser som genomförs.
frs · H512879 · 2018-03-07 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:879 av (M) Utökade möjligheter till arbetsplatsinspektioner har frågat mig vilken effekt jag och regeringen anser att förslagen i lagrådsremissen Utökade möjligheter till arbetsplatsinspektioner kommer att ha på återvändandet givet det stora antalet människor som uppehåller sig i utan tillstånd. Regeringens förslag innebär att får utökade möjligheter att genomföra inspektioner på arbetsplatser för att kontrollera att arbetsgivare inte utnyttjar personer som inte får vistas i . Förslaget att utöka möjligheterna för att genomföra inspektioner på arbetsplatser kan förväntas resultera i fler upptäckter av oseriösa arbetsgivare som bryter mot förbudet att anställa personer som inte har rätt att vistas eller arbeta i . bör de utökade möjligheterna till arbetsplatsinspektioner leda till att arbetsgivare vidtar de kontrollåtgärder som ska genomföras innan anställning och att antalet anställningar i strid med utlänningslagens bestämmelser därmed minskar. Förslaget kommer sannolikt också att innebära att fler personer som saknar rätt att vistas i påträffas och att arbete med att verkställa avvisnings- och utvisningsbeslut därmed underlättas. Förslaget kan även leda till att uppmärksammar fler fall där arbetsgivare utnyttjar personer som är utsatta för människohandel. Ändringarna föreslås träda i kraft .
frs · H512880 · 2018-03-07 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:880 av (M) Verktyg vid inre utlänningskontroll har frågat mig vilka ytterligare verktyg för genomförande av inre utlänningskontroll som jag och regeringen avser att ge polisen, förutom de som redan presenterats i betänkandet Klarlagd identitet. Regeringen har vidtagit ett antal åtgärder och har tillfört resurser till flera berörda myndigheter för att få till stånd ett effektivt och välordnat återvändande av personer som saknar tillstånd att vistas i . I detta ligger att motverka att personer avviker efter beslut om avvisning eller utvisning. Ett flertal lagändringar trädde i kraft som bland annat förtydligar att har rätt att använda tvång när beslut om av- och utvisning verkställs. Dessutom görs ansvarsfördelningen mellan myndigheterna när det gäller verkställighet av avvisnings- och utvisningsbeslut tydligare. beslutades en lagrådsremiss där regeringen föreslår att ska få rätt att göra stickprovsinspektioner på arbetsplatser inom riskbranscher för att kontrollera att arbetsgivare inte har anställda som saknar rätt att vistas eller arbeta i . Ändringen planeras att träda i kraft . Regeringen har också remitterat betänkandet Klarlagd identitet. Det är i detta skede för tidigt att bedöma effekten av de redovisade åtgärderna och vilket behov av ytterligare åtgärder som kan finnas. Regeringen följer noggrant utvecklingen på området och är vid behov beredd att vidta ytterligare åtgärder.
frs · H512881 · 2018-03-07 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:881 av (SD) Dublinärenden och asylavslag i har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder för att säkerställa att fler som fått avslag på sin asylansökan hålls i förvar samt utvisas, och vad jag avser att göra för att säkerställa att Dublinförordningen och dess intentioner upprätthålls. Att personer som har fått ett avvisnings- eller utvisningsbeslut, eller beslut om att överföras till ett annat land enligt Dublinförordningen, så snabbt som möjligt avlägsnas är avgörande för att ska kunna upprätthålla en långsiktigt hållbar och human migrationspolitik. Det är därför en viktig fråga för regeringen och ett antal åtgärder har vidtagits från regeringens sida. Regeringen har bland annat bedömt att det finns ett ökat behov av förvar och har därför utökat antalet förvarsplatser , från 257 till 357 platser. Regeringen tillför nu ytterligare medel till för skapandet av ännu fler förvarsplatser, , och därefter . Den ökade medelstilldelningen ger förutsättningar för ungefär 200 ytterligare platser. I en lagrådsremiss som beslutades föreslår regeringen att ska få rätt att göra stickprovsinspektioner på arbetsplatser inom riskbranscher för att kontrollera att arbetsgivare inte har anställda som saknar rätt att vistas eller arbeta i . Detta kan även förväntas innebära att fler personer som saknar rätt att vistas här påträffas och att arbete med att verkställa avlägsnandebeslut därmed underlättas. För att minska antalet personer vars identitet inte kan fastställas under vistelsen i tillkallade regeringen en särskild utredare med uppdrag att lämna förslag på åtgärder. Regeringen har remitterat utredarens betänkande Klarlagd identitet. Där föreslås bland annat att , i samband med inre utlänningskontroll, ska ges utökade möjligheter att dels ta fingeravtryck, dels omhänderta pass eller andra identitetshandlingar. Effekten av de redovisade åtgärderna är för tidig att bedöma och därmed även behovet av ytterligare åtgärder. Regeringen följer frågan och är beredd att vid behov agera ytterligare för att motverka att personer som har fått ett av- eller utvisningsbeslut eller beslut om överföring enligt Dublinförordningen avviker och uppehåller sig här utan tillstånd.
frs · H512882 · 2018-03-07 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:882 av (SD) agerande i Afrin har frågat mig om den avser att agera för att undersöka om använt sig av kemvapen under invasionen av norra , och vad jag avser att göra för att ska följa säkerhetsrådets beslut om vapenvila. Situationen i är djupt oroande. Det gäller inte minst utvecklingen i landets norra delar, inklusive i där en stor del av invånarna är kurder. agerande bidrar till eskalering av konflikten i , att en redan fruktansvärd humanitär situation förvärras, samt att förutsättningarna för en politisk lösning försämras. Jag har återkommande med turkiska företrädare framfört vår oro och kritik samt lyft vikten av en trovärdig och inkluderande fredsprocess i . Situationen för kurderna är en faktor som påverkar hela regionen och en återupptagen fredsprocess i skulle få positiva konsekvenser även över gränsen mot och för regionen i stort. kräver i resolution (2018) ett eldupphör i hela för att möjliggöra för humanitär assistans till civilbefolkningen och för medicinska evakueringar. Eldupphöret gäller i hela , inklusive Afrin. måste därför efterleva resolutionens krav. har framfört detta i och bilateralt direkt till . Regeringen kommer att fortsätta verka för att eldupphöret som beslutats om också efterlevs. Som exempel kommer det på och begäran hållas ett extrainsatt möte i säkerhetsrådet där återrapportering ska ges om resolutionens genomförande. tar uppgifterna om användning av kemiska vapen på stort allvar. Dessa måste hanteras och följas upp inom ramen för arbetet i Organisationen för förbud mot kemiska vapen (OPCW). Det internationella samfundet måste fortsätta sträva efter och skapa förutsättningar för en fredlig politisk lösning i , i linje med säkerhetsrådsresolution . stödjer därför en FN-ledd politisk process och FN:s särskilda sändebud hårda arbete. kommer oförtrutet fortsätta att, bilateralt såväl som genom FN och EU, betona vikten av de-eskalering av våldet och full respekt för folkrätten, inklusive international humanitär rätt och skydd av civila.
frs · H512885 · 2018-03-07 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:885 av (M) till fler landsting har frågat mig om jag ämnar vidta några konkreta åtgärder i syfte att, i likhet med resonemanget kring Nya , säkerställa att skattemedel används korrekt och att patienterna får vård i enlighet med vårdgarantin. Det är landstingens ansvar att säkerställa att de skattemedel de förfogar över används korrekt och att medborgarna erbjuds en hälso- och sjukvård i enlighet med de lagar som har beslutat om. Hälso- och sjukvården ska bedrivas så att kraven på en god vård uppfylls. Vården ska planeras med utgångspunkt i behovet av vård hos dem som omfattas av ansvar för hälso- och sjukvård. Regeringen har sett behov av att utreda former och ändamålsenlighet för besluts- och genomförandeprocesser i samband med upphandlingar och investeringar när det gäller avtalsreglerat samarbete mellan det offentliga och privata inom hälso- och sjukvården. Detta sker mot bakgrund av fallet Nya . Tillgängligheten i vården är en prioriterad fråga för regeringen. Flera landsting har problem med sina vårdköer. Viktiga förklaringsfaktorer är bland annat verksamhetens organisering samt bemanning och kompetensförsörjning. Regeringen har vidtagit flera åtgärder för att stödja landstingen i arbetet med att komma till rätta med tillgänglighetsproblemen. Det görs bland annat stora satsningar på att stärka arbetet med att säkra vårdens kompetensförsörjning. Det görs även satsningar på psykiatri, cancervård och förlossningsvård som bland annat syftar till att öka tillgängligheten i respektive del av vården. Regeringen har också lagt fram en proposition om att vården ska ges nära befolkningen med en ökad tillgänglighet. Bland annat föreslår regeringen en stärkt vårdgaranti i primärvården där den vårdsökande ska få en medicinsk bedömning från legitimerad sjukvårdspersonal. En av regeringens nya satsningar, patientmiljarden, syftar bl.a. till att stimulera införandet av en förstärkt vårdgaranti i primärvården. Detta bygger på det långsiktiga arbete som bedrivs i utredningen ”God och nära vård” som tillsatts av regeringen. Utredningen är ett exempel på att regeringen sett ett behov av att nationellt se över lagstiftning och andra åtgärder i syfte att stimulera ett utvecklingsarbete som bland annat ska öka tillgängligheten till vården. Vårdsystemens ersättnings- och finansieringsmodeller bör ses som en del av den totala styrningen av den offentliga sektorn. har andelen offentligt finansierad hälso- och sjukvård som bedrivs i enskild regi ökat. Regeringen har tillsatt en särskild utredare med uppgift att bl.a. analysera och överväga olika alternativ när det gäller vilka styrsystem för hälso- och sjukvården som bäst överensstämmer med målsättningarna i hälso- och sjukvårdslagen, och med principen om vård efter behov på lika villkor till hela befolkningen. Den del av uppdraget som rör utgångspunkterna för mer ändamålsenliga styrsystem ska redovisas . Vidare görs regelbundet uppföljningar och analyser av svensk hälso- och sjukvård från olika statliga myndigheter. Flera av dessa rör tillgängligheten och sker i många fall på direkt uppdrag av regeringen.
frs · H512887 · 2018-03-07 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:887 av (M) Tillämpning av praxis gällande arbetstillstånd har frågat mig om regeringen avser vidta några initiativ med anledning av de prejudicerande domarna på detta område. från Migrationsöverdomstolen är praxisbildande. Som minister varken kan eller får jag ingripa i eller försöka påverka hur en myndighet eller domstol hanterar enskilda ärenden. Jag förutsätter dock att , som beslutande myndighet i ärenden om arbetstillstånd, beaktar vägledande avgöranden från Migrationsöverdomstolen. Jag ser därför inte anledning att vidta någon åtgärd i frågan.
frs · H512888 · 2018-03-14 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:888 av (M) Löftet om 14 000 fler vårdanställda har frågat mig hur jag och regeringen avser att finansiera löftet om 14 000 fler vårdanställda och hur detta ska följas upp systematiskt. Frågan rör ett socialdemokratiskt vallöfte och inte ett besked från regeringen. Jag kan därför inte besvara frågan i min roll som statsråd.
frs · H512889 · 2018-03-07 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:889 av (M) Förebyggande åtgärder mot diskriminering har frågat arbetsmarknads- och etableringsministern hur hon avser att adressera problemet med att arbetsgivare inte är medvetna om sina skyldigheter gällande förebyggande arbete mot diskriminering. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Arbetet för att motverka diskriminering och verka för lika rättigheter och möjligheter är en viktig fråga för regeringen. har regeringen vidtagit ett flertal åtgärder i arbetet mot diskriminering, bl.a. ändringarna i diskrimineringslagen om aktiva åtgärder som refererar till. () har tillsyn över att diskrimineringslagen följs och har därmed en central roll i arbetet mot diskriminering. Regeringen har höjt anslaget till DO med totalt permanent för att stärka myndighetens arbete för att motverka diskriminering. Vidare gav regeringen DO i uppdrag att bl.a. genomföra tillsyn och kunskapshöjande insatser om aktiva åtgärder. DO har i sin redovisning uppgett att de inledningsvis lät genomföra en mätning i syfte att få kunskap om arbetsgivarnas kännedom om diskrimineringslagens nya bestämmelser om aktiva åtgärder. Denna visade på att mer än hälften av arbetsgivarna inte kände till någon av förändringarna i lagen. Därefter inleddes arbetet med en informationskampanj för att öka arbetsgivares kännedom om de nya bestämmelserna om aktiva åtgärder. Kampanjen pågick till och i den ingick bl.a. annonsering i press och sociala medier och framtagande av stödmaterial. DO lät även producera en folder med information om bestämmelserna som skickades ut till arbetsgivare med minst 20 anställda, vilket omfattar drygt 21 000 arbetsgivare. DO:s analys av resultatet är att kampanjen har fungerat bra. DO har vidare i uppdrag enligt regleringsbrevet att återrapportera de insatser avseende arbetsgivares arbete med aktiva åtgärder, inklusive arbetsgivares arbete med lönekartläggning som genomförts . Det är viktigt att arbetsgivare efterlever diskrimineringslagens krav på aktiva åtgärder. Jag kommer därför noga att följa DO:s fortsatta arbete och effekterna av lagändringarna.