ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H511981 · 2018-03-07 00:00:00 — Fråga 2017/18:981 Minskat nyföretagande i högkonjunktur av (M) till Närings- och innovationsminister (S) Trots brinnande högkonjunktur, stark ekonomisk utveckling och hög sysselsättning visar statistik att nyföretagandet i minskar . startades 6 005 nya företag, vilket är en minskning jämfört med . Jämför vi hela 2017 med 2016 minskade andelen nya företag , vilket tyder på att färre människor anser det mödan värt att ta risken att våga starta en rörelse. Företagare är en viktig del av vårt lands ekonomiska ryggrad och skapas 4 av 5 nya arbetstillfällen främst inom småföretag. Det är därför bekymmersamt att antalet nyregistrerade företag sjönk i 15 av 21 län. Detta som en ny Sifoundersökning visar att av alla tillfrågade menar att regeringen borde göra mer för att uppmuntra och förenkla för människor att starta företag. pekar också på regeringens faktiska näringspolitik som en faktor som får människor att tveka till att starta en egen rörelse. Ändrade förutsättningar för och påverkar företagandet negativt som vinstbegränsningsförslaget inom välfärdssektorn, som av Lagrådet dömts ut som illa förberett, fått allt fler företagare att dra öronen åt sig. Jag vill därför fråga närings- och innovationsminister : På vilket sätt anser ministern att regeringens nedskalning av och samt den planerade vinstbegränsningen inom välfärdssektorn ökar benägenheten till att fler startar företag i ?
fr · H511982 · 2018-03-08 00:00:00 — Fråga 2017/18:982 Företagare i välfärden av (M) till Närings- och innovationsminister (S) Nyföretagandet i välfärdssektor sjönk kraftigt , enligt siffror från . Det finns grund att anta att regeringens ambition att stävja mångfalden inom välfärden har bidragit till att färre nu verkar vilja driva välfärdsföretag. Det är viktigt ur jämställdhetssynpunkt att det finns förutsättningar att verka som företagare i branscher där många kvinnor arbetar. Det är också viktigt att det finns en mångfald av aktörer i välfärdssektorn för att det ska finnas ett brett utbud av aktörer att välja mellan såväl för medarbetare som för patienter och brukare av välfärdstjänster. Med anledning av detta vill jag fråga närings- och innovationsminister följande: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att fler personer ska vilja starta och driva företag inom välfärden?
fr · H511983 · 2018-03-08 00:00:00 — Fråga 2017/18:983 En ny kapitalskatt av (M) till Finansminister (S) Den internationella konjunkturen är stark, vilket faller väl ut för som är en stark, exportberoende nation där handel betyder mycket för arbetskraften och välfärden. Finansminister har vid flertalet tillfällen tydligt uttryck att Socialdemokraterna inte går till val på högre skatter. betyder tydligen dessa flertalet uttalanden ingenting i praktiken. Statsminister uttalade i en intervju i att regeringen håller på att se över frågan om ”hur de som tjänar allra mest kan bidra lite till”. Statministern säger inte explicit att det är en ny förmögenhetsskatt, men något annat handlar det inte om. Finansminister bekräftar statsministerns uttalande i tidskriften . Förmögenhetsskatten avskaffades , och som andel av de totala skatteintäkterna rörde det sig i normalfallet om mellan . Det var Socialdemokraterna som avskaffade gåvoskatten, avskaffade arvsskatten och införde undantag (!) från förmögenhetsskatten för de allra mest förmögna. är ett starkt, exportberoende land vars tillväxt och därmed välfärd kommer av företag och företagare som tar risker, investerar och utvecklar sitt entreprenörskap i landet. För det krävs kapital och investerare. Likaså är inte isolerat, utan konkurrerar i en globaliserad värld både om idéer och om möjligheter att genomföra dem. Dessa är både mycket lättrörliga, och nya högre skatter skulle riskera allvarliga konsekvenser för . För att ska kunna dra till sig kompetent arbetskraft och nya investeringar har vi inte råd att införa beskattning för de som lyckats genom hårt arbete och utbildning. Vi har världens högsta marginalskatter, och en ytterligare skattebörda kommer att få allvarliga konsekvenser. Vi har inte heller råd att driva de människor som har ett stort kapital och betalar mycket i skatt ut ur . Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Avser ministern och regeringen att höja skatter och införa nya förmögenhets-/kapitalskatter och i så fall när?
fr · H511984 · 2018-03-08 00:00:00 — Fråga 2017/18:984 Sälmask längs av (M) till Statsrådet (S) Situationen för rov- och matfisken torsk är allvarlig. I det östra beståndet, där den så kallade Östersjötorsken finns, har Ices svårt att ge rekommendationer för fastställandet av fiskekvoter eftersom beståndet är så svårt att uppskatta. Fiskare vittnar om att torskarna blir allt smalare – och forskare som försöker arbeta med märkning hittar inga fiskar . I det västra beståndet har torsken börjat återhämta sig. Det är mycket välkommet och resultatet av målmedveten politik från jordbruks- och fiskerådet. Än är inte situationen helt tillfredsställande men det finns skäl att glädjas åt att utvecklingen åtminstone går åt rätt håll. Det är mer än man kan säga om torskbeståndet längs med . Längs vittnar de få yrkesfiskare som fortfarande finns kvar om att problemet med sälmask håller på att helt slå ut fisket. har av fartygslicenserna i upphört som allt fler fångster innehåller allt större andel torskar som har sälmask. En fiskare vittnar i om att nio av tio fiskar som han får upp innehåller sälmask – även när man fiskar ut, det vill säga en bra bit från sälbestånden. Den stationära torsken i dessa vatten är särskilt utsatt. Motståndet mot säl har varit högljutt och bitvis överdrivet. Men de problem som varit väldigt lokala har blivit nationella och ökat i omfattning. Ett sälbestånd på 40 000 gråsälar får inte bara en effekt när de äter fisk och konkurrerar ut lokala fiskare utan innebär också smittspridning till stora bestånd av torsk, vilket omöjliggör att fisken kan ätas. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur avser statsrådet och regeringen att verka för ett levande fiske längs , med särskild hänsyn till den ohållbara situation som sälbeståndet ger upphov till i form av smittor?
fr · H511985 · 2018-03-08 00:00:00 — Fråga 2017/18:985 Otryggheten i av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) har det varit oroligt i i . Det har förekommit oroligheter med ungdomsgäng som stört ordningen genom att bland annat störa träningar och matcher i en idrottshall i . Ungdomsgängen har bland annat slagit sönder en toalett och hotat andra människor. har idrottshallen bestämt sig för att låsa sina dörrar för att försöka skapa lugn och ro i idrottshallen. Ungdomsgängen misstänks även ligga bakom attacker mot butiker och väktare i . anlitade lokala handlare och ett bostadsbolag tillsammans med ett vaktbolag i syfte att motverka skadegörelserna som skett i . Kommunen har även satsat på att utbilda trygghetsvandrare, och i har satsat på att arbeta förebyggande genom att forma olika stödgrupper för ungdomar och föräldrar. Situation är mycket beklaglig. Lysekilsborna förtjänar, precis som alla andra, att leva sina liv i trygghet utan rädsla för hot och förstörelse. Man ska inte behöva vara rädd i om nätterna. Enligt polisen rör det sig om löst sammansatta grupper där ungdomarna kan vara så unga som . Det är även ytterst beklagligt att unga barn har fastnat i denna skadliga miljö med kriminalitet. Det är därför välkommet att nu arbetar med förebyggande åtgärder för att motverka att unga fastnar i ett liv av kriminalitet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Vilka åtgärder och initiativ avser ministern att vidta för att motverka ungdomskriminalitet och för att stärka tryggheten?
fr · H511986 · 2018-03-08 00:00:00 — Fråga 2017/18:986 Tillsynen över och transparensen hos av (M) till Statsrådet (S) är en ideell förening med vissa myndighetsuppdrag givna av och regeringen vars uppgift det är att fördela och följa upp statsbidrag till folkhögskolor och studieförbund. ska även utvärdera om syftet med statens bidrag till folkbildningen uppfylls. delar ut i bidrag till studieförbund och folkhögskolor. inte är en myndighet ställs inga krav på denna ekonomiska förening att följa offentlighetsprincipen eller andra kontrollsystem. Alltså är tillsynen över och transparensen hos mycket begränsad. Att miljarder av skattebetalarnas pengar inte redovisas offentligt är mycket problematiskt och kan leda till både korruption och bedrägerier. Det är oacceptabelt att användningen av skattebetalarnas pengar inte redovisas enligt offentlighetsprincipen. Det är något som myndigheter är skyldiga att göra, och det borde vara fallet även för . Med anledning av det ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Avser statsrådet att agera för att öka tillsynen och transparensen när det gäller användning av skattemedel?
fr · H511987 · 2018-03-08 00:00:00 — Fråga 2017/18:987 En explosionsartad ökning av nätdroger av (M) till Socialminister (S) Fentanylanaloger skördade över 100 liv , enligt (). Tyvärr fortsätter drogen att ta människors liv. Därför har polisen i åter gått ut och varnat för drogen och dess analoger. duger det inte att luta sig tillbaka och lita till redan vidtagna åtgärder. Mer måste göras för att vända den explosionsartade utvecklingen, som går åt fel håll. Fentanyl är ett starkt smärtstillande medel som används inom vården. Men olika nätdrogsvarianter av fentanyl har tagit steget ut på den illegala marknaden och lett till många dödsfall. För med sin enorma styrka – 50 gånger (!) mer än heroin – är drogen extremt svår att dosera. Man kan tänka sig en liten tablett Alvedon med paracetamol. den i 1 000 bitar – det är en hög dos fentanyl. Detta är ett nationellt problem och kryper ut i de allra minsta av orter. Precis vem som helst kan beställa dessa substanser hem till brevlådan eller närmaste postombud. Explosionen av nätdroger, fentanyl och dess olika varianter, analoger, oroar många delar av välfärdssamhället. , narkotikapolis i , är en av dem som argumenterar för familjeklassning, det vill säga att narkotikaklassa fentanylfamiljen och dess varianter, för att på det sättet kunna minska inflödet. Han får medhåll av sin poliskollega vid polisen i . En familjeklassning skulle absolut skaka om marknaden och stoppa inflödet. Eftersom det kan finnas starka skäl inom vården, då detta är ett mycket starkt smärtlindrande läkemedel, skulle undantag efter prövning göras. Detta vore att göra något kraftfullt och visa på att man menar allvar. För som det är nu riskerar den explosionsartade utvecklingen att fortsätta gå åt fel håll. När och vad avser regeringen att göra och vilka verktyg och åtgärder vill man använda för att förhindra att fler liv skördas? Med anledning av ovan vill jag fråga socialminister : Vilka nya åtgärder är ministern och regeringen villiga att vidta för att stödja välfärdssamhället, till exempel polisen och , för att komma åt den negativa utvecklingen av nätdroger i allmänhet och fentanylanaloger i synnerhet?
fr · H511988 · 2018-03-08 00:00:00 — Fråga 2017/18:988 flygplats av (M) till Försvarsminister (S) ansvarar för driften av sedan staten lämnade över ansvaret. Huvudskälet till att kommunen tog på sig detta ansvar var att säkerställa att även i fortsättningen skulle ha goda kommunikationer med , i form av reguljärflyg. Hela nyttan av flygplatsen handlar dock inte enbart om möjligheten till reguljärflyg till . På samma gång ligger en av största garnisoner i . I huvudsak inrymmer den luftvärnsregementet, Försvarsmaktens tekniska skola och . För försvarets del är tillgången på goda kommunikationer helt avgörande. Ur ett strategiskt perspektiv är tillgången till en hamn och flygplats avgörande – från att i fredstid kunna snabbt förflytta personal eller teknisk utrustning till att i kristider skeppa flera stridsklara bataljoner. I det här sammanhanget är det därför ganska förvånande att samlade luftförsvarsförmågas möjligheter att snabbt kunna förflyttas till stora delar vilar i händerna på en enskild kommun. Till följd av ovanstående vill jag fråga försvarsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att säkerställa att det finns adekvat tillgång till kommunikationer i både freds- och kristider för våra militära förband?
fr · H511989 · 2018-03-08 00:00:00 — Fråga 2017/18:989 Nationella mål för cykling av (L) till Statsrådet (S) Nationella mål är ett viktigt instrument för att skapa engagemang och prioritet för viktiga åtgärder. Det finns mätbara mål för infrastruktur, klimat och miljöfrågor men även för exempelvis bredband. Dock saknas det nationella mål för cykling. Vissa kommuner har utformat mål men med tanke på att ansvaret för cykelåtgärder är delat mellan stat, regioner och kommuner vore ett nationellt mål angeläget att ta fram. Målet skulle exempelvis kunna vara att andelen cykling ska öka till inom en viss tidsrymd. pågår arbetet med den nationella infrastrukturplaneringen, vilket gör det möjligt att även tydliggöra cyklingen som eget transportsätt/ trafikslag. är det nästan omöjligt att kunna följa fördelning av anslag och hur de används. Det finns heller inget mål för hur cyklingen förväntas utvecklas. För att höja planeringsstatusen för cyklingen krävs ett tydligt mål samt uppföljning så som för övriga sektorer. Jag vill med anledning av detta fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att nationella mål fastställs för cyklingen?
fr · H511991 · 2018-03-08 00:00:00 — Fråga 2017/18:991 Digitaliseringen av (M) till Statsrådet (MP) I en alltmer digitaliserad vardag är både ökad mobiltäckning och utbyggnaden av fibernät viktigt för företagsamheten, utvecklingen och tillväxten – en förutsättning för att hela ska kunna leva. Kopparnätet lever som bekant inte upp till framtida behov på grund av driftsäkerhet. Trots att det inte finns några andra alternativ släcks kopparnätet ned på flera orter i . rapporterade att det fanns ca 300 hushåll och företag i som saknar tillgång till internet med en hastighet på . Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : trädde ett nytt bidrag i kraft, men vad avser statsrådet att vidta för åtgärder utöver detta för att försäkra sig om att fler företag och enskilda har möjlighet att få en bra uppkoppling oavsett var i landet man bor eller verkar?
fr · H511992 · 2018-03-08 00:00:00 — Fråga 2017/18:992 Polisens möjlighet att sända ammunition per post av (L) till Justitie- och inrikesminister (S) Polisen har ett stort behov av att säkert och enkelt frakta vapen och ammunition mellan sina enheter för att kunna genomföra analyser som främst hanteras av Nationellt forensiskt centrum (NFC). För att underlätta detta analysuppdrag har polisen skrivit ett avtal med . Det har framkommit i dialog med verksamheten att Posten inte vill skicka ammunition. Detta för med sig att polisverksamheten, när den behöver undersöka patroner eller för att detaljgranska ett fingeravtryck på en patron, så tvingas poliserna sätta sig i en bil och köra det som ska undersökas och analyseras från aktuell ort till NFC i och tillbaka. Rent resursmässigt är detta inte tillfredsställande. Det måste enligt Liberalerna finnas en överenskommelse och en lösning mellan dessa aktörer så att godkända säkerhetstransporter kan utföras av externa transporttjänster så att polisen slipper denna arbetsuppgift. Liberalerna har återkommande krävt renodling av polisens arbetsuppgifter och lagt flera förslag på vad som skulle kunna lyftas bort för att frigöra polis- och utredningstimmar till det som är prioriterat. Konsekvensen av detta avtal får precis motsatt effekt. Det är orimligt att poliser och polisbilar ska behöva tas i anspråk för rena transportuppdrag, det är heller inte försvarbart med de stora avstånd som detta faktiskt innebär. Poliserna behövs i det lokala arbetet, för att arbeta ingripande eller brottsförebyggande med mera, men inte för att agera chaufförer på grund av att ammunition inte får skickas i koffertarna för analys. Mot bakgrund av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Vilka åtgärder avser ministern och regeringen att vidta för att lösa denna fråga och bespara polisen detta transportuppdrag?
fr · H511993 · 2018-03-08 00:00:00 — Fråga 2017/18:993 Stärkt vård kring hjärt-kärlsjukdomar av (M) till Socialminister (S) lever var femte svensk med hjärt-kärlsjukdom, och nästan alla känner någon som är drabbad. Hjärt- och kärlsjukdomar är den allra vanligaste dödsorsaken i såväl som övriga världen. Vi kan vara stolta över att den akuta vården för hjärtinfarkt i håller världsklass. kvarstår stora utmaningar. Swedehearts kvalitetsregister visar att kvaliteten inom svensk hjärtsjukvård visserligen har ökat , men är spridningen avseende uppnådd kvalitet inom hjärtsjukvården omfattande. Därtill finns det en betydande variation mellan olika landsting/regioner när det gäller dödlighet i hjärtinfarkt . Det finns även stora skillnader i vården av stroke när det gäller exempelvis tidsfördröjning vid akut omhändertagande. Detta är inte acceptabelt eftersom alla patienter ska ha rätt till en jämlik vård enligt hälso- och sjukvårdslagen. Regeringen har inga förberedda reformer gällande att utveckla och stärka hjärt- och kärlsjukvården. Detta trots att utmaningarna är omfattande och väl belysta. Det är talande att av de fåtal förslag som uppges vara på väg fram från regeringen till gällande folkhälsa finns det inga förslag specifikt om hjärt- och kärlsjukvården. Vården ska kunna ta mer av ett helhetsansvar för patienter med hjärt- och kärlsjukdomar. Den svenska hälso- och sjukvården är inte organiserad för att någon ska ta ett helhetsansvar för varje patient med en allvarlig sjukdom. Därför föreslår vi moderater bland annat att en nationell handlingsplan tas fram för att stärka hjärt- och kärlsjukvården. Detta i syfte att säkra hög kvalitet och se till att alla patienter får en likvärdig vård. Det behövs en nationellt samlad högspecialiserad hjärt- och kärlsjukvård för att säkra kvalitet, likvärdighet och kortare väntetider. finns det brister avseende kontinuitet i kontakterna mellan patient och vårdpersonal. För att öka trygghet och kontinuitet i hjärt- och kärlsjukvården behövs möjligheter till en fast vårdkontakt för dessa patienter, exempelvis fast läkarkontakt eller fast kontaktsjuksköterska. Vården vid en sjukdom ska vara individuellt anpassad och utformad utifrån individens specifika behov. Ett ökat inflytande för patienter och anhöriga skapar bättre förutsättningar för kvalitet, trygghet och tillgänglighet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialminister : Vad avser ministern att vidta för åtgärder för att stärka vården kring hjärt-kärlsjukdomar?
fr · H511994 · 2018-03-08 00:00:00 — Fråga 2017/18:994 Trafikregler för cykling av (L) till Statsrådet (S) Det finns många åtgärder för förbättrade möjligheter för cykling som inte har budgetbäring. Trafikregler är ett sådant område där möjligen beslut kan leda till ny skyltning, vilket dock kan ses som en marginell kostnad. Vissa ändringar av trafikregler skulle även kunna förbättra trafiksäkerheten. När bilister kör om cyklister kan situationer uppstå som gör det farligt för cyklisten. En bilist kan genomföra en omkörning trots att mötande bil är i sikte. Resultatet kan bli att cyklisten tvingas ut på en obefintlig vägren eller än värre riskerar olycka. Det finns länder som har infört minsta avstånd vid omkörning av cyklist. Genom tydlig skyltning blir regeln tydlig för alla trafikanter, och skyltningen kan även påverka var regeln specifikt ska tillämpas. Jag vill med anledning av detta fråga statsrådet : När avser statsrådet att ta initiativ för att 1,5-metersregeln även ska införas i ?
fr · H511995 · 2018-03-08 00:00:00 — Fråga 2017/18:995 Företagens regelbörda av (M) till Närings- och innovationsminister (S) () har granskat regleringsbrev och instruktioner till ett tjugotal myndigheter vars verksamhet är relevant för svenska företag. Fokus för granskningarna har legat på regelförenkling. Regeringen har fastställt fyra mål när det gäller regelförbättring och regelförenkling för företag. Mål som bland annat tar upp kortare handläggningstider och att företagens kostnader till följd av regler ska minska. Det är bra men dessvärre visar NNR:s granskning att regelförbättring och regelförenkling knappt nämns i de granskade regleringsbreven för året. NNR:s slutsats är därför att regeringen egentligen inte prioriterar frågan. Med hänvisning till detta vill jag fråga närings- och innovationsminister : Vilka åtgärder kommer ministern att vidta för att myndigheternas arbete med regelförbättring och regelförenkling ska öka?
fr · H511996 · 2018-03-08 00:00:00 — Fråga 2017/18:996 Behov av fler ledarhundar av (M) till Statsrådet (S) I dagens läge finns det inte tillräckligt med ledarhundar för att tillgodose behovet av ledarhundar. Att en person i behov av ledarhund inte har möjlighet att få sitt behov tillgodosett har stor inverkan för den enskildes möjlighet att leva ett självständigt liv. Alla som är i behov av en ledarhund för att klara sin vardag bör möjligt få tillgång till en ledarhund. Men när det, som i dagens läge, råder brist på ledarhundar får det en stor negativ inverkan för den enskilde. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder för att säkerställa att behovet av ledarhundar tillfredsställs?
fr · H511997 · 2018-03-08 00:00:00 — Fråga 2017/18:997 Otrygga kvinnor i av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) På allt fler platser i landet ökar otryggheten. Kvinnor är speciellt utsatta, och tre av fyra kvinnor i till exempel är rädda för att vistas utomhus efter mörkrets inbrott, enligt Brås trygghetsmätning. Situationen har blivit allt värre, och regeringen tar alltför lätt på problematiken. De grova brotten har ökat och har poliserna blivit färre. Kriminella gäng har blivit allt fler och måste stoppas. Bara i ser vi en fördubbling av anmälda sexualbrott . visade att kvinnorna i är de mest otrygga i hela landet. Artikeln är baserad på en framtagen rapport. Alla kvinnor i har rätt att känna sig trygga oavsett var i de befinner sig. Med anledning av ovanstående är min fråga till justitie- och inrikesminister : Vad konkret avser ministern att göra för att öka tryggheten och minska brottsligheten, som framför allt oroar kvinnor?
fr · H511998 · 2018-03-08 00:00:00 — Fråga 2017/18:998 Barn och cykling av (L) till Statsrådet (S) Det är oroande att andelen barn som cyklar har minskat år . Andelen barn i gruppen 7–som cyklar en genomsnittlig dag har minskat från till . Det är olyckligt, inte minst sett till folkhälsan. Barn behöver röra på sig mer. Det måste dock kännas tryggt att cykla både för föräldrar och barn. Det behövs god stadsplanering för att barn ska kunna gå och cykla till skolan. Men det räcker inte. Barn måste även få utöva cykling och lära sig trafikregler. Regeringen har anslagit som kan sökas för olika cykelåtgärder. Det kan dock konstateras att ansökningar från cykelorganisationer som handlar om insatser för att just satsa på och öka barns möjlighet att cykla inte ges stöd. Detta synes märkligt när infrastrukturministern ibland framhåller att barnens möjlighet att cykla behöver stärkas. Jag vill med anledning av detta fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att satsningar på barns cykling ska ges högre prioritet sett till fördelning av statliga anslag?