frs · H512905 · 2018-03-14 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:905 av (M) Bristen på psykologer har frågat arbetsmarknads- och etableringsministern vilka åtgärder hon avser vidta för att kunna möta bristen på psykologer. Frågan har överlämnats till mig. Psykisk ohälsa är ett stort och växande samhällsproblem och den vanligaste orsaken till sjukskrivningar. Sjukvården måste bli bättre på att möta människor som lider av psykisk ohälsa och därför gör regeringen kraftfulla resursförstärkningar till området. Regeringen avsatte 2017 för insatser inom området psykisk hälsa. 2018 förstärker regeringen arbetet med och avser att stärka med 2019 och 2020. Vid psykisk ohälsa är det viktigt att tidigt få en kontakt med hälso- och sjukvårdspersonal. En yrkesgrupp som kan arbeta tillsammans med psykologer med behandling av psykisk ohälsa är kuratorer. För att stärka kuratorers kompetens har regeringen beslutat om en proposition med förslag att införa legitimation för hälso- och sjukvårdskuratorer. Med en anpassad yrkesexamen och legitimation kan yrkesgruppens kompetens höjas och kvalitetssäkras. När det gäller tillgången till psykologer konstaterar i rapporten planeringsstödet 2018 bl.a. att det relativa antalet legitimerade och sysselsatta psykologer inom hälso- och sjukvård ökade med . Det framgår även av rapporten att antalet landstingsanställda psykologer ökade . Vidare framgår det att antalet utfärdade legitimationer till psykologer ökade . Trots detta framhåller många arbetsgivare att det råder brist på psykologer, framförallt med yrkeserfarenhet. Enligt en arbetsmarknadsenkät som 18 landsting deltagit i rapporterar 14 landsting att det är brist på psykologer i deras verksamheter medan tre landsting framför att det råder balans på tillgången. Det tycks framför allt finnas ett behov av psykologer med yrkeserfarenhet. Enligt Nationella planeringsstödet 2018 bedöms bristen på psykologer minska . Det framgår även av att sökandetrycket till psykologprogrammet är högt. Universitet och högskolor styr över utbildningsutbudet och ansvarar i huvudsak själva för vilka utbildningar som de väljer att ge. Beslut om utbildningsutbud och dimensionering ska fattas utifrån studenternas efterfrågan och arbetsmarknadens behov. Regeringen har i budgetpropositionen lämnat förslag om flera satsningar på högskolan, bl.a. föreslås en utbyggnad av högskoleutbildning i hela landet motsvarande ca 3 200 helårsstudenter. Inom ramen för denna satsning har lärosätena möjlighet att t.ex. utöka utbildningsplatserna på befintliga kurser och program. Regeringen har även gett och i uppdrag att analysera och föreslå hur samverkansarenor på nationell och regional nivå mellan aktörer med ansvar för kompetensförsörjningen inom hälso- och sjukvården kan utvecklas långsiktigt. Myndigheterna ska inom ramen för uppdraget starta en dialog om samverkan inom kompetensförsörjningsområdet mellan berörda aktörer med bäring på verksamhet i hälso- och sjukvården, utbildning och arbetsmarknad. Regeringen har gjort flera satsningar för att stärka landstingens möjligheter att hantera kompetensförsörjningsfrågorna, bland annat så har regeringen och SKL slutit två överenskommelser som fokuserar på vårdens medarbetare ; Överenskommelsen Goda förutsättningar för vårdens medarbetare som omfattar som ska fördelas mellan landstingen och Överenskommelsen Stöd till bättre resursutnyttjande i hälso- och sjukvården som omfattar som ska fördelas till mellan landstingen. Vidare har stora höjningar av de generella statsbidragen genomförts, och ytterligare höjningar aviserats . Detta är resurser som landstingen, om de bedömer att det är där behoven är som störst, kan använda för att hantera kompetensförsörjningen av psykologer. Sammantaget bedömer jag att regeringen vidtar ett flertal olika åtgärder för att stärka hälso- och sjukvårdens förmåga att hantera de utmaningar som finns kopplat till kompetensförsörjning.