ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H5121533 · 2018-06-27 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1533 av (M) Ökad långvarig sjukfrånvaro har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta för att långvariga sjukskrivningar bland läkare ska minska i antal. Jag vill börja med att tacka för att du uppmärksammar denna fråga. Den tidigare allmänna uppgången av sjukfrånvaron har brutits genom de åtgärder som regeringen vidtagit tillsammans med ett flertal andra aktörer. Det finns dock, som påvisar, yrkesgrupper och områden med fortsatta utmaningar i form av långvariga sjukskrivningar särskilt kopplat till psykisk ohälsa. Läkarna är en sådan grupp. Regeringen har initierat och genomför ett brett åtgärdsprogram för friskare arbetsplatser och minskad sjukfrånvaro. Exempel på detta är det initiativ som regeringen tagit tillsammans med arbetsmarknadens parter som lett till överenskommelser om en för respektive sektor partsgemensam avsiktsförklaring för att bidra till friska arbetsplatser och minskad sjukfrånvaro. Inom den landstingskommunala sektorn finns åtgärder som särskilt riktar in sig på att minska de långvariga sjukskrivningarna. Regeringen har återkommande samtal med parterna för att följa upp arbetet och effekterna på sjukfrånvaron inom respektive sektor. Regeringen har också kommit överens med SKL om en särskild personalsatsning för att stödja landstingen i arbetet med att ge goda förutsättningar för sjukvårdens medarbetare –2021. Det handlar bland annat om att utveckla arbetsmiljön för medarbetarna i vården och arbetsorganisation. Jag vill också understryka att läkarnas arbetsgivare, liksom alla arbetsgivare, har en central roll i att uppmärksamma och förebygga ohälsa på arbetsplatsen. De ska också bedriva verksamhet med arbetsanpassning och rehabilitering för arbetstagare med nedsatt arbetsförmåga och möjliggöra tidig återgång i arbete. Lagändringen avseende arbetsgivarnas förtydligade ansvar för planer och rehabiliteringsåtgärder på arbetsplatsen är betydelsefull för att ge läkare och andra arbetstagare med nedsatt arbetsförmåga ett bättre och tidigare stöd för återgång i arbete. Arbetsgivare har i och med lagändringen en skyldighet att upprätta en plan för återgång i arbete för arbetstagare som varit frånvarande på grund av sjukdom . Arbetsgivare kan också få ett utökat ekonomiskt stöd för rehabiliteringsåtgärder.
frs · H5121538 · 2018-06-26 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1538 av (S) censursträvanden har frågat mig hur jag vill samla en bred svensk och europeisk opinion mot den israeliska regeringens strävanden efter censur. Värnandet av mänskliga rättigheter, inklusive församlings-, förenings- och yttrandefrihet, samt stöd till civilsamhället utgör hörnstenar i svensk utrikespolitik. Jag delar därför oro gällande utvecklingen för mänskliga rättigheter och det krympande utrymmet för civilsamhället i . Regeringen följer utvecklingen nära, och arbetar aktivt för att ge stöd till civilsamhällesorganisationer och MR-företrädare i både och . Mänskliga rättigheter, liksom frågor rörande demokrati, rättsstatens principer och utrymmet för civilsamhället tas kontinuerligt upp med israeliska företrädare i bilaterala och multilaterala sammanhang, inklusive av EU. Situationen belyses även utförligt i UD:s rapport om mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer i som publicerades . Yttrandefrihet, informationsfrihet och församlings- och föreningsfrihet är nödvändiga för ett öppet och demokratiskt samhälle. Likaså är ett livskraftigt och pluralistiskt civilsamhälle, som ges utrymme att verka självständigt, en förutsättning för detta. som slöts mellan och 1995 innehåller därför klausuler om respekt för demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer. Inom ramen för bilaterala samtal och multilaterala sammanhang avser regeringen fortsatt lyfta frågor om mänskliga rättigheter, inklusive gällande inskränkning av yttrandefrihet, med . EU har tidigare uppmanat att främja sin aktiva civilsamhällesektor och avstå från åtgärder som kan inskränka yttrandefriheten- och församlingsfriheten, vilket vi kommer att fortsätta arbeta för.
frs · H5121539 · 2018-06-28 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1539 av (M) Förverkande av kriminellas tillgångar har frågat mig om jag avser att vidta några särskilda åtgärder i syfte att ändra lagstiftningen vad gäller distansutmätning. Som jag har uttalat är det viktigt att det finns en väl fungerande ordning för verkställighet av domar och beslut i de fall gäldenären inte självmant betalar sin skuld. behöver därför ha bra och effektiva verktyg för att kunna utmäta egendom. Genom att utmäta kriminellas tillgångar skickar samhället en skarp signal: Brott lönar sig inte. verkställighet utgör därför en viktig del i arbetet mot den organiserade brottsligheten. Arbetet mot organiserad brottslighet är en prioriterad fråga för regeringen, inte minst gäller det åtgärder som riktar sig mot kriminellas tillgångar. I detta sammanhang kan nämnas att det på förslag av regeringen har införts utökade möjligheter till förverkande. De nya reglerna har gjort det lättare att förverka pengar som påträffas i kriminella sammanhang men som inte kan knytas till ett visst konkret brott. En förutsättning för att ska kunna arbeta effektivt är att det sker ett samarbete med andra myndigheter, t.ex. vid distansutmätning. Regeringen bereder betänkande Ett modernt utsökningsförfarande där frågan om utökade möjligheter till distansutmätning behandlas. Jag ser tydliga fördelar med att utöka möjligheterna till distansutmätning för att skapa bättre förutsättningar för . Jag vill inte föregripa den pågående beredningen men kan konstatera att det finns ett gott underlag i denna fråga inför regeringens ställningstagande.
fr · H5111561 · 2018-07-02 00:00:00 — Fråga 2017/18:1561 Stoppandet av investeringar i väg 56 av (M) till Statsrådet (S) Regeringen beslutade om den nationella infrastrukturplanen –2029. Förutom att planen var försenad med innebörden att den inte kommer att kunna behandlas av nuvarande riksdag, lyftes även viktiga investeringar i vägnätet ur planen. Regeringens beslut medför att byggandet av den nya sträckningen av väg 56 stoppas. Ett viktigt vägprojekt som skulle förbättra trafiksäkerheten för människor i och säkerheten för dricksvattentäkten i området får med andra ord nobben av Socialdemokraterna och . Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Varför har statsrådet och regeringen beslutat att ta bort investeringarna i väg 56 i den nationella infrastrukturplanen?
fr · H5111562 · 2018-07-02 00:00:00 — Fråga 2017/18:1562 Fritidsfiske med redskap av (C) till Statsrådet (S) Det traditionella fisket handlar inte enbart om att använda handredskap i form av till exempel spö, utan även i högsta grad att använda andra redskap, exempelvis nät och ryssja. Längs finns miljöer i form av fiskebodar, kajer, granngårdar och mängder av fiskebåtar kvar, och skälet till det är att de fortfarande används. Inte annat än i undantagsfall yrkesmässigt, utan just av fritidsfiskare. Havs- och vattenmyndigheten och har av regeringen fått i uppdrag att utreda förutsättningarna för fördelning av den nationellt tillgängliga fiskeresursen. Enligt det förslag som inlämnats till regeringen från Havs- och vattenmyndigheten förslås en ändring i fiskelagen som innebär att det traditionella kustfisket med nät, långrev, ryssja, bur och håv förlorar sitt lagliga skydd till förmån för endast handredskap. Enligt uppdraget som gavs till myndigheten ska den ”särskilt beakta möjligheten att främja fritidsfisket och fisketurismverksamhet, som förutsättningarna för ett livskraftigt yrkesfiske och det traditionella fisket bibehålls.” Med traditionellt fiske avses, enligt myndigheten, enbart det fiske som bedrivs i älv. Det finns anledning att oroas över detta eftersom det i praktiken skulle innebära att fisket längs med andra redskap än spö upphör och därmed det kulturella arv från fiskesamhällen och tillgången till det hälsosamma födoämne som fisk utgör. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : På vilket sätt avser statsrådet att verka för att det även kommer att vara möjligt att längs idka småskaligt fritidsfiske med nät, långrev, ryssja, bur och håv?
fr · H5111563 · 2018-07-03 00:00:00 — Fråga 2017/18:1563 Torkans konsekvenser för livsmedelsproduktionen av (C) till Statsrådet (S) Väderleksrapporten ser allt annat än ljus ut för årets skörd, och bönderna är väldigt pressade. Vi har ett torrår av sällan skådat slag. Det här riskerar att få katastrofala konsekvenser för vår livsmedelsproduktion och försörjning, för djurhållningen och för enskilda företagare. Betet är en bristvara och många tvingas nu stödutfodra med hö som skulle ha använts kommande vinter. skördades tidigt och återväxten är på många håll obefintlig. Läget är mycket allvarligt och för utan regn blir konsekvenserna bara större och större. Sådden växer dåligt, och många planerar nu att använda vårsådden till grovfoder. Konsekvenserna av torkan kommer att bli omfattande och drabba enskilda väldigt hårt. Köerna är redan långa till slakterierna, och med nödslakten ökar förlusterna som blir svåra för den enskilde att bära. Det här påverkar förutsättningarna för svensk livsmedelsproduktion och gäller många grödor och produktionsdelar. krävs helhetsperspektiv, handlingskraft och akuta åtgärder. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka omgående åtgärder kommer statsrådet att vidta för att minska konsekvenserna av torkan på livsmedelsproduktion, försörjning, djurhållning och för enskilda företagare?
fr · H5111564 · 2018-07-03 00:00:00 — Fråga 2017/18:1564 EU:s förslag om copywright av (C) till Statsrådet (S) Den digitala tidsåldern har ändrat hur vi tar till oss av kultur och nöjen. Därför är det bra att EU nu håller på att uppdatera lagstiftningen om upphovsrätt på den digitala inre marknaden (COM(2016) 593). Men det är viktigt att lagstiftningsförslaget inte påverkar yttrandefriheten på internet. Risken är annars att ett fritt internet, varierat utbud, möjligheter för nya artister och tekniska lösningar att etableras kommer i kläm. Det finns ett antal problem med förslagen i artikel 13 och artikel 11 i lagförslaget. Till att börja med vill man tvinga plattformsägare, exempelvis sociala medieplattformar som Facebook och Twitter eller bloggar, att scanna allt material som laddas upp på de respektive plattformarna för att hitta eventuella brott mot upphovsrättsskydd. Om något slinker igenom kan upphovsrättsägarna stämma plattformens ägare. En internetmeme i en kommentarstråd kan vara tillräckligt. Med politiska medel vill man alltså tvinga privata företag att införa samma slags filter på internet som man kritiserar för att använda, för att rensa bort innehåll som anses opassande. Det andra omstridda förslaget innebär att det skulle införas en avgift för att länka till nyhetsartiklar. Tidningsutgivarna vill ha betalt när deras material sprids. Det är i sig inte märkligt men den här modellen, som i grund och botten gör URL-adresser till upphovsrättsmaterial, är inte rimlig. har i kämpat mot de här förslagen från början och kommer att fortsätta göra så. Däremot är det oklart vad regeringen tycker om de två artiklarna och om den över huvud taget bryr sig om de negativa konsekvenser för yttrandefriheten som uppstår om lagstiftningen går igenom. Jag noterar att regeringen inte har sökt förhandlingsmandat i i denna fråga, utan endast informerat om ärendets utveckling i stort. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : På vilket sätt har statsrådet i förhandlingarna i rådet säkerställt att artiklarna 11 och 13 i förslaget till upphovsrätt på den digitala inre marknaden inte riskerar att inskränka yttrandefriheten på nätet?
fr · H5111565 · 2018-07-04 00:00:00 — Fråga 2017/18:1565 Stöd till lantbrukare av (S) till Statsrådet (S) Den extremt regnfattiga våren och sommaren kommer att innebära att svenska och inte minst halländska lantbrukare kommer att få ett skördebortfall på . slaktas djur eftersom det inte finns foder till dem. De negativa ekonomiska konsekvenserna för lantbrukarna kan komma att uppgå till . Vad jag förstår har tidigare använts för att stödja sydeuropeiska fruktodlare. Jag anser att i det läge som de svenska och inte minst de halländska lantbrukarna befinner sig i så vore det av stort värde att EU kan komma med ett besked om eller andra EU-medel kan användas och vilken omfattning det kan handla om. Ett positivt besked i närtid skulle betyda oerhört mycket för många lantbrukare. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : På vilket vis avser statsrådet att agera för att eller andra EU-medel tas i anspråk och att besked kommer i närtid?
fr · H5111566 · 2018-07-09 00:00:00 — Fråga 2017/18:1566 Torkans effekter på lantbrukarnas likviditet av (M) till Statsrådet (S) Den torra våren och sommaren har gjort att många lantbrukare i och i övriga landet kommer att drabbas av låga eller mycket låga skördar. Torkan har slagit hårt mot grödorna, vilket har gjort att det är och kommer att bli en stor brist på foder till djuren. Lantbrukarna tvingas därför att slakta sina djur på grund av foderbrist, och slaktköerna är redan mycket långa. Många lantbrukare försöker rädda situationen genom att köpa in grovfoder både inom landet och via import men torkan gör ju också att foderpriserna stiger. Det påverkar lönsamheten men också likviditeten mycket hårt för landets lantbruksföretag. Många lantbrukare har dessutom inte fått ut alla sina EU-pengar från , vilket gör att den likvida situationen redan är tuff för många lantbrukare. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att på något sätt försöka skynda på de ännu inte utbetalade och sena EU-utbetalningarna samt att försöka tidigarelägga årets EU-utbetalningar för att om möjligt minska de likvida påfrestningarna för landets lantbrukare?
fr · H5111567 · 2018-07-09 00:00:00 — Fråga 2017/18:1567 Svenskt kött av (M) till Statsrådet (S) Den långa torkan har skapat en stor brist på grovfoder och bete, vilket gör att många lantbrukare har tvingats slakta eller planerar att slakta sina djur. En utslaktning av djuren påverkar självklart lantbrukaren negativt på många olika sätt, och risken för att de slaktade djuren överbelastar marknaden med kött är uppenbar. För att hjälpa till i en svår situation för landets lantbrukare och djurägare bör konsumenterna upplysas om situationen och uppmanas att köpa mer svenskt kött. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att på något sätt ta initiativ till att uppmana svenska folket att köpa mer svenskt kött för att underlätta för lantbrukarna och slakterierna att få avsättning för det stora antal djur som tvingas slaktas på grund av torkan?
fr · H5111568 · 2018-07-09 00:00:00 — Fråga 2017/18:1568 Risken för skogsbränder av (M) till Statsrådet (S) Den långa torkan i landet har gjort att risken för skogbränder är mycket stor i skog och mark. Många lantbrukare har höjt sin beredskap för att kunna hjälpa till med fordon och släckningsutrustning vid eventuella skogsbränder. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka extraordinära insatser på grund av det extremt torra vädret har statsrådet gjort eller planerar att göra för att öka beredskapen och kapaciteten för att begränsa skadan vid en eventuell skogbrand?
fr · H5111569 · 2018-07-10 00:00:00 — Fråga 2017/18:1569 Övergrepp i rättssak av (L) till Justitie- och inrikesminister (S) Att domare och åklagare hotas är ett hot inte bara mot de berörda, det är ett hot mot vår demokrati och de som ska bära upp rättsstatens funktioner. Åklagare hotas i hemmet, i drabbades ett polisbefäl där hans privata hem besköts med ett tjugotal skott. Det är tydligt att gärningspersonerna hade för avsikt att inte bara hota utan även skada, tysta och ytterst påverka rättsväsendets utredning och beslut. lyfte även radioprogrammet namn just ett antal fall från min hemkommun om hur domare och andra aktörer inom våra samhällsviktiga funktioner inom rättsväsendet hotas och tystas så att de tvingas ha larm, extra skyddsåtgärder med mera. Liberalerna uppmärksammade också en annan fråga om den effekt av den tystnadskultur som råder i de särskilt utsatta områden där vittnen tystas, där de får pengar för att inte berätta för polisen eller inte dyka upp och vittna vid rättegångar. Det finns också fasansfulla, extrema fall där vittnen utsätts för mordförsök innan domstolsförhandlingar. Självklart är detta helt oacceptabelt. Det är också tydligt utifrån samtal med poliser, åklagare och domare som jag har haft kontakt med att den officiella statistiken inte ger hela bilden utan att mörkertalet är stort. Det vore angeläget att detta analyserades. Mot bakgrund av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Vilka åtgärder avser ministern och regeringen att vidta för att stärka skyddet för domare och andra inom rättsväsendet när det gäller övergrepp i rättssak?
fr · H5111570 · 2018-07-10 00:00:00 — Fråga 2017/18:1570 Återvändare från Islamiska staten av (L) till Justitie- och inrikesminister (S) Liberalerna har aktivt lyft frågor om åtgärder mot terrorism och radikalisering, men också om hur det lokala arbetet mot inhemsk extremism ska intensifieras. har vi aktivt krävt åtgärder av regeringen kring så kallade återvändare från terrorismen i och . Regeringen har avslagit flera av våra förslag, Liberalernas motion om att obligatoriskt utreda samtliga återvändare från Islamiska staten. är frågan aktuell igen i en pågående mordutredning i där tre personer sköts i stadsdelen varav två personer avlidit. Genom medier kan vi nu ta del av uppgifter som säger att en av de misstänkta gärningsmännen har IS-koppling och att han tidigare rest och kommit hem igen från . Självklart ska vi inte gå in i den aktuella utredning som polisen hanterar just . Frågan som inställer sig är hur det kommer sig att en känd terrorresenär reser till och återvänder till med möjlighet att begå nya brott här hemma. Har denna person utretts av rättsväsendet? Liberalerna anser att det saknas både lagstiftning och rutiner för att hantera återvändare. Vi har återkommande lagt förslag om att obligatoriskt utreda alla återvändare direkt; dessa personer är ofta kända av Säkerhetspolisen och polisen och det skulle därför kunna införas en ny rutin. Saknas det lagstöd måste regelverket självklart ändras. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att förhindra att kända återvändare från Islamiska staten kan gå fria vid hemkomst till ?
fr · H5111571 · 2018-07-11 00:00:00 — Fråga 2017/18:1571 Krisen för svenska bönderna av (KD) till Statsrådet (S) Det är kris bland uppländska bönder. Fodret räcker inte till och slaktköerna växer. Om regeringen inte agerar nu kommer vi bönder att tvingas nödslakta djur. Allt medan det importerade köttet fortsatt importeras i stora kvantiteter. kommer att gå till historien för svenska bönder. Den extrema torkan gör att det inte går att få fram grovfoder till lantbruksdjuren. Inte minst i län är situationen kritisk. Många bönder i har fått en dålig första skörd, ca 40–av ett normalår. Andraskörden ligger för många på . Det foder som skulle användas för uppländska bönder måste man använda nu för att djuren ska överleva. Flera mjölkbönder som jag har varit i kontakt med har bara foder till oktober. Därför har många kontaktat slakterierna för att slakta djuren . Problemet är att slakterierna har flera månaders kö. Bönderna i efterfrågar nu klara besked från myndigheterna, vilket man tyvärr inte får. Kravbönder behöver exempelvis få klarhet i om man får använda konventionellt producerat foder eller inte. Så får det inte vara. Ingen bonde ska behöva vara rädd för att samla in foder till sina djur. Krismedvetenhet måste finnas med i varenda myndighet som jobbar med lantbruk. Bönderna måste snabbt kunna få besked om vad som gäller i olika situationer i en kris som denna och då är det viktigt att myndigheterna är samspelta. importeras kött i stora mängder. Det är en stor dubbelmoral att offentliga kök fortfarande köper kött som producerats på ett sätt som svenska bönder skulle få stränga straff för. måste det bli en förändring. Självförsörjningen i dalar alltmer och är nu . Om regeringen inte agerar nu finns det stor risk att självförsörjningen sjunker ännu mer . Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vad gör statsrådet för att i den akuta situation som råder säkerställa att svenska bönder lider så liten skada som möjligt?
fr · H5111573 · 2018-07-11 00:00:00 — Fråga 2017/18:1573 Den extrema torkans effekter för det svenska lantbruket av (C) till Statsrådet (S) Jag föreslår i en annan fråga att regeringen agerar för att tillsätta en krisgrupp och genast vidtar åtgärder så att på grund av den extrema torkan inte drabbar bönderna med indragna EU-stöd eller sanktioner. Skulle foderbristen bli så stor som kan befaras kan nötkreatur tvingas till slakt. Det är redan flera månaders kö till slakterierna, och de kan bli mycket längre. Ju mer nötkött som kommer ut på marknaden, ju större risk för allt lägre priser. Även fodret till hästarna, som är nästan lika många som mjölkkorna (ca 315 000 respektive 335 000), kan ta slut. Allt fler söker nu säkra sitt vinterfoder men många kan komma att misslyckas, vilket kan leda till svåra konsekvenser. Bristen kommer också att driva upp priserna kraftigt. Det är bra att dispenser har givits för att använda det som växer på träda och andra arealer. Den sannolika halmbristen gör att de som har överskott på halm bör så långt möjligt sälja den. Många har tecknat odlingskontrakt med spannmålshandeln att leverera ett bestämt antal ton av till exempel spannmål. Om torkan gör att detta inte är möjligt drabbas man av betydande ekonomiska kostnader. Även här bör parterna överväga specialregler på grund av extremtorkan. På bör krisgruppen analysera fler insatser som kan vidtas för att lindra effekterna för näring och lantbrukare. Kostnadssänkningar bör genomföras, till exempel rejäla sådana vad gäller drivmedelsskatter där ligger högt. Skulle torkan utvecklas som kan befaras måste också diskussioner upptas med EU om att få använda för rejäla utbetalningar vid naturkatastrofer. Har sådana sonderingar redan inletts är det bra. Många medborgare undrar hur man kan bidra för att underlätta för lantbruket. Svaret är enkelt: prioritera köp av mat från . Detta både av miljö- och djurskyddsskäl, av omtanke om det öppna landskapet och den biologiska mångfalden och också för att använda till exempel det svenska nötkött som kommer att finnas i riklighet så att det kommer till nytta . Här bör stat och livsmedelshandel och näring kunna samverka för ökat genomslag. De målsättningar som regeringen har satt upp för den offentliga sektorns inköp av mat bör också övergå till att fokusera på inköp av närodlad mat från , vanlig miljövänlig mat och ekomat, inte ekomat från hela världen. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur ser statsrådet och regeringen på konsekvenserna av den extrema torkan, och vilka åtgärder man har vidtagit och avser att vidta?