ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H512517 · 2018-01-10 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:517 av (M) Genomlysning av informationshanteringen inom har frågat mig om den genomlysning som jag initierade i samband med händelserna på Transportstyrelsen är klar att redovisas tillsammans med de åtgärder som kan behöva vidtas. När det gäller frågan om den interna informationsöverföringen har den genomlysning som jag tidigare aviserat pågått . Genomlysningen har syftat till att få en bild av händelseförloppet och informationsvägarna i samband med händelserna kring Transportstyrelsen. Resultatet vad avser händelseförloppet redovisas i svar till . En slutsats av genomlysningen är att det interna informationsutbytet, som i de flesta fall fungerar väl, i det här fallet borde ha fungerat bättre. En åtgärd som kommer att vidtas inom är att i styrdokument fästa ytterligare uppmärksamhet på behovet av informationsöverföring. Därutöver har det funnits anledning för Statsrådsberedningen att uppmärksamma departementen på behovet av informationsöverföring mellan departementen samt mellan departementen och Statsrådsberedningen. Det finns också anledning att fortsättningsvis rikta uppmärksamhet på denna fråga.
frs · H512518 · 2018-01-10 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:518 av (SD) Omyndiga fruars barnbidrag har frågat mig varför barn som är gifta anses mogna nog att själva förfoga över sitt barnbidrag medan ogifta barn aldrig kan få samma förfoganderätt över sitt barnbidrag. Låt mig börja med att vara tydlig, problemet är inte att vissa barn får disponera sitt barnbidrag själva medan andra inte får det, problemet är att barn är gifta. Att stärka skyddet mot barnäktenskap och att motverka de negativa konsekvenser som äktenskap medför för barn är en mycket angelägen fråga för regeringen. Barn ska få vara barn och få leva i frihet från vuxenlivets ansvar. Rätten till barnbidrag regleras i socialförsäkringsbalken (SBF). Allmänt barnbidrag betalas ut av till och med det kvartal då barnet fyller . I de flesta fall är barnets vårdnadshavare bidragsmottagare. Av SBF framgår dock att ett barn som själv är gift är bidragsmottagare, vilket har sin bakgrund i en nu borttagen bestämmelse i om, att vårdnaden om ett barn, enligt , före lagändringarna 2014 skulle består till dess att barnet fyller eller ingår ingick äktenskap. Möjligheten för en person att få tillstånd att ingå äktenskap i togs bort . Möjligheterna att i undantagsfall erkänna utländska barnäktenskap där minst en av parterna har anknytning till och att erkänna utländska tvångsäktenskap begränsades ytterligare . För att ytterligare stärka barns skydd mot barnäktenskap har regeringen vidtagit flera åtgärder . har redovisat ett regeringsuppdrag att analysera handläggning i ärenden som rör barn som kommer till och där barnen uppges vara gifta. Uppdraget har innefattat att ta fram en förstärkt vägledning till kommunerna samt utarbeta och sprida information till barnen och deras närstående om lagar och praxis, såsom förbud mot barn- och tvångsäktenskap, uppdrag och barnets rätt till stöd och skydd. Regeringen anser att det är angeläget att utvärdera den nya lagstiftning som trädde ikraft och har gett en särskild utredare i uppdrag att undersöka om det finns behov av åtgärder i syfte att säkerställa ett starkt skydd mot barnäktenskap, tvångsäktenskap och brott med hedersmotiv (dir. 2017:25). I ett tilläggsuppdrag har utredaren fått ytterligare uppgifter, däribland att undersöka möjligheterna att införa mer effektiva verktyg för att förhindra att människor i tvingas ingå äktenskap eller könsstympas utomlands (direktiv 2017:78). I ett delbetänkande (SOU 2017:96) föreslår utredaren att utländska barnäktenskap inte ska erkännas om någon av parterna var när någon av dem kom till . Betänkandet har skickats på remiss och utredningens slutsatser och förslag kommer att beredas i . I den analysen kan angränsande frågor omfattas.
frs · H512519 · 2018-01-08 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:519 av (L) Korruption i EU-landet har frågat mig på vilket sätt regeringen kommer att verka för att beivra korruptionen i samt att skarpare granska att inte EU-medel försnillats. är, tillsammans med en grupp likasinnade medlemsstater, drivande i den så kallade Cooperation and Verification-mekanismen (CVM), ett verktyg för att följa upp och reformarbete på rättsområdet. Regeringen verkar för att mekanismen ska finnas kvar så länge länderna inte uppnått de kriterier som satts upp av kommissionen. Regeringen uppmanar inom ramen för CVM också att inte anta lagförslag som riskerar att omintetgöra de framsteg som landet gjort sedan EU-inträdet. Dessa budskap framför regeringen även i bilaterala sammanhang, såväl direkt till regeringsföreträdare i genom vår ambassad som till i . Regeringen fäster stor vikt vid frågor som rör uppföljning och kontroll av EU-medel och stödjer EU-institutionernas arbete med att skydda EU:s finansiella intressen. Det är viktigt att garantera EU:s skattebetalare att EU-medel hanteras korrekt och att missbruk beivras. Detta är särskilt viktigt för eftersom vi är nettobidragsgivare till EU, d.v.s. betalar mer till den gemensamma budgeten än vad vi får tillbaka. Regeringen delar Europeiska revisionsrättens bedömning att nivån på felutbetalningar av EU-medel är för hög och har röstat emot att bevilja Kommissionen ansvarsfrihet. Regeringen värnar på EU-nivå om en balans mellan behovet av kontroll respektive behovet av minskad detaljreglering för att skydda EU:s finansiella intressen. Regeringen anser att reformer som innebär enklare, mer transparenta regler kan minska risken för fel, oriktigheter och bedrägerier i användningen av EU-medel. Istället för ökad kontroll bör kontrollerna i största möjligaste mån vara riskbaserade. Resurserna som är avsatta till kontroller ska prioriteras till länder och på områden där risken för fel, oriktigheter och bedrägerier är störst. Vidare förespråkar regeringen att arbetet för att förhindra felaktig användning av EU-medel i större utsträckning behöver fokusera på förebyggande åtgärder, med kontroller innan utbetalning sker, istället för det nuvarande systemet som i första hand baseras på efterhandskontroller. Mot bakgrund av detta kan jag försäkra att regeringen agerar aktivt för att stärka antikorruptionsarbetet i och säkerställa att EU-medel används på rätt sätt.
frs · H512520 · 2018-01-12 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:485 av (M) Implementering av vapendirektivet och fråga 2017/18:520 av (C) Översättning av vapendirektivet har frågat mig om jag anser att vapendirektivets innebörd ska gälla endast de sportskyttar som aktivt tävlar eller om jag anser att det bör gälla samtliga målskyttar. har frågat mig om jag anser att det är korrekt att som enda land använt ordet ”tävlingsskyttar” när andra länder översatt till ”sportskyttar”. I samband med att gick med i EU anpassades den svenska vapenlagen till vapendirektivet. I det ursprungliga vapendirektivet (rådets direktiv av [91/477/EEG] om kontroll av förvärv och innehav av vapen) översattes ordet ”target shooter” till ”tävlingsskytt”. Samma översättning har därefter även använts i ändringsdirektivet (och rådets direktiv [EU] 2017/853 av om ändring i rådets direktiv /477/EEG om kontroll av förvärv och innehav av vapen). Hur ska tolkas är en fråga för rättstillämpningen och ytterst för att ta ställning till. Regeringen har ingen möjlighet att på eget bevåg ändra i det EU-rättsliga ramverket. Om ett ord skulle visa sig vara felöversatt i den svenska versionen av en EU-rättsakt finns det dock en möjlighet att inleda en rättelseprocedur hos rådet. Det kan noteras att i Ds 2018:1 Genomförande av ändringsdirektiv till EU:s vapendirektiv görs bedömningen att begreppet ”target shooters” snarare torde motsvara ”målskyttar” på svenska. Frågan analyseras nu i . Förutsatt att bedömningen görs att det rör sig om en felöversättning kommer en rättelseprocedur att inledas.
frs · H512521 · 2018-01-12 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:521 av (M) Polisens närvaro på landsbygden har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta för att säkerställa att vi har en närvarande polis även på landsbygden. Som jag har framfört i tidigare frågesvar har regeringen en målsättning att öka antalet polisanställda med 10 000 till 2024. För att kunna öka antalet polisanställda har regeringen föreslagit och aviserat tillskott till på ca –2020. Under alliansregeringen utbildades alldeles för få poliser. Vi har fördubblat antalet antagna till polisutbildningen. På det sättet kan vi säkerställa en god polisnärvaro i hela landet .
frs · H512522 · 2018-01-02 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:522 av (M) Betande fåglar har frågat mig hur jag avser att minska problematiken med betande fåglar. Jag är medveten om att skadorna i vissa områden kan bli mycket omfattande genom att fåglarna koncentreras på populära rast- och häckningslokaler. Förvaltningen av betande fåglar är regionaliserad. beslutar om skyddsjakt. Enligt viltskadeförordningen (2001:724) får bidrag lämnas av statsmedel för åtgärder för att förebygga skada av vilt och för att ersätta skada av vilt. Regeringens ambition är, och har under hela mandatperioden varit, att bringa ordning och reda inom svensk viltförvaltning. Regeringen har också förbättrat möjligheten att ge ekonomiskt stöd till jordbruket, till åtgärder för att förebygga och ersätta viltskador. Med vilt avses enligt jaktlagen (1987:259) vilda däggdjur och fåglar. har regeringen gjort stora höjningar av anslaget, från till . För att förenkla att dessa medel får sin tänkta nytta hos enskilda jordbrukare har regeringen beslutat om regler som underlättar stöd till nämnda ändamål.
frs · H512523 · 2018-01-10 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:523 av (M) om Valfrihet i äldreomsorg har frågat mig om hur regeringen avser att behålla valfriheten i äldrevården när regeringen nu avser att föreslå vinstbegränsningar, vilket frågeställaren upplever minskar möjligheten att driva företag i välfärden. Det är värdefullt att det finns valfrihet för individen inom välfärdsområdet. Det övergripande målet är att erbjuda alla medborgare en välfärd av god kvalitet. Valfrihet för den enskilde kan inte på egen hand garantera kvaliteten i välfärden. Det beror på flera saker. Många som har stora behov av vård och omsorg har inte alltid goda förutsättningar för att göra aktiva val av utförare. Beroende på var man bor i landet finns det inte heller alltid några valmöjligheter. Regeringen har varit tydlig med att den fortsatt vill att enskilda aktörer ska kunna vara verksamma i välfärden. En mångfald av aktörer inom välfärden kan bidra till ökad innovation och utveckling. Dessutom är ett av regeringens mål att villkoren för det civila samhället ska förbättras. De som bedriver seriösa välfärdsverksamheter och som regelmässigt återinvesterar i verksamheten kommer även fortsättningsvis kunna bedriva verksamhet med hög kvalitet.
frs · H512524 · 2018-01-11 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:524 av (M) Förenkling för enskilda vägar har frågat mig om jag avser att föreslå en lagändring som innebär förenkling av omprövningsförrättning så att till exempel liknande regler som gäller för bostadsrättsföreningar även ska gälla annat boende, till exempel på landsbygden. fråga tar främst sikte på omprövning av andelstal i s.k. vägföreningar, dvs. samfällighetsföreningar som förvaltar en gemensamhetsanläggning för väg. svarade jag på en i huvudsak motsvarande skriftlig fråga från (fråga 2017/18:57). I svaret pekade jag bl.a. på de förenklingar i lagstiftningen som regeringen har tagit initiativ till och det förenklingsarbete som pågår inom Lantmäteriet. I fråga om det förslag från som tar upp konstaterade jag att beredningen av det pågår i och att det inte går att säga om – eller när – en förändring av reglerna bör genomföras. De frågeställningar som tar upp är komplicerade. Med tanke på den korta tid som har gått sedan den förra frågan besvarades får jag hänvisa till det svar som jag lämnade då.
frs · H512525 · 2018-01-02 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:525 av (M) Felaktig visumhantering på svenska ambassader har frågat mig på vilket sätt jag och regeringen arbetar för att säkerställa dels en fungerande och rättssäker visumhantering vid samtliga svenska ambassader, dels rutiner för att upptäcka eventuella oegentligheter. Alla förvaltningsrättsliga ärenden, inklusive viseringsärenden ska hanteras korrekt och jag instämmer helt i att varje fall om misstänkta oegentligheter i ett visumärende är mycket allvarligt. arbetar kontinuerligt med att förstärka våra rutiner och god intern styrning och kontroll är ett prioriterat mål i utrikesförvaltningen. Arbetet med att förhindra oegentligheter ingår som en central del i sådan internkontroll. Det var också som efter ett tips fattade misstankar om felaktig visumhantering på ambassaden i . Ambassaden stängde av de berörda personerna. har tagit fram en vägledning för utrikesförvaltningens arbete med att förhindra oegentligheter. I denna samlas departementets regelverk och verktyg för att förhindra oegentligheter. Vidare uppmärksammas situationer som skulle kunna leda till oegentligheter och korruption, bl.a. inom migrationsverksamheten som utpekas som ett område som är särskilt riskutsatt. Risker för oegentligheter inom administration, redovisning och migrationshantering uppmärksammas även i utbildningar för personalen. funktion för regeltillsyn utövar tillsyn över utrikesförvaltningens regelverk, främjar regelefterlevnad och god förvaltningskultur i utrikesförvaltningen. inspektörer har till uppgift att granska verksamheten vid utlandsmyndigheterna. Utöver detta arbetar och (som har i uppdrag att bistå utlandsmyndigheterna med verksamhets- och processtöd) kontinuerligt med att stödja utlandsmyndigheterna i deras arbete med att följa upp och vidareutveckla arbetsformerna för sin migrationshantering. har understrukit vikten av att utlandsmyndigheterna inom sitt arbete med sin interna styrning och kontroll genomför riskanalyser av migrationsverksamheten och tar fram en handlingsplan för hur dessa risker ska hanteras. På är frågan om arbetet mot oegentligheter således högt prioriterat. Vi arbetar ständigt med att utveckla metoder för att säkerställa att migrationsverksamheten vid utlandsmyndigheterna bedrivs ändamålsenligt, effektivt och i enlighet med gällande regelverk.
frs · H512526 · 2018-01-03 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:526 av (M) Utökad möjlighet till skyddsjakt även i har frågat mig om jag och regeringen är beredd att utöka möjligheten till skyddsjakt på årskalvar av kron- och dovhjort så att den även omfattar . Eftersom jord- och skogsbrukare ofta har problem med dov- och kronhjort som orsakar skador på grödor och barrträd har regeringen beslutat om regeländringar i jaktförordningen. Enligt de nya reglerna får skyddsjakt till , ske på årskalvar av kron- och dovhjort som befinner sig vid fält med oskördade grödor samt på skogsplanteringar. Skyddsjakten får ske på eget initiativ, dvs. utan föregående tillstånd från , men bl.a. är undantaget från dessa nya regler. Skälet till undantaget är att den skånska förvaltningen fungerar väl, vilket även tidigare konstaterat. Det är dessutom endast i den ursprungliga svenska kronhjorten förvaltas. Regeringen är mot denna bakgrund inte beredd att utöka de nu beslutade möjligheterna till skyddsjakt även till . De nya reglerna träder ikraft . Regeringen kommer att följa effekten av de nu beslutade reglerna.
frs · H512527 · 2018-01-02 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:527 av (V) Situationen i och den svenska samvetsfången Issifou Seidou har frågat mig om jag avser att ta initiativ för att de mänskliga rättigheterna i ska respekteras och för att den fängslade svenska medborgaren ska friges. Den togolesiska regeringen fattade beslut om att benåda Seidou. Det var med glädje som jag mottog beskedet att Seidou nu har släppts fri från fängelset och har återförenats med sin familj. Detta kommer efter att UD aktivt har arbetat med Seidous fall. Jag tog själv upp det ett flertal gånger i samtal med min togolesiske kollega. sändebud till , ambassadör , lyfte återkommande ärendet, bland annat med president. Han besökte även Seidou i fängelset i . Dessutom agerade via EU. I regeringsförklaringen slås det fast att respekten för mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer ska vägleda regeringens internationella arbete. Det arbetet är ständigt pågående, och står upp för folkrätten, inklusive de mänskliga rättigheterna, såväl inom vårt medlemskap i , som inom EU och som enskilt land. UD följer aktivt utvecklingen i , främst via EU som återkommande påtalar vikten av mänskliga fri- och rättigheter i samtal med landets regering. Vi stödjer även FN:s samt ECOWAS arbete för en inkluderande politisk process och för att en bred dialog ska inledas om behovet av politiska reformer för att bevara fred och säkerhet i landet.
frs · H512528 · 2018-01-02 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:528 av (M) Aktivitet vid långtidsarbetslöshet har frågat mig om jag anser att det i en kommun som enligt Arbetsförmedlingens egen statistik har 400 långtidsarbetslösa finns ett behov av kompletterande aktörer och om arbetslösa ska ha en möjlighet att delta i aktivitetsskapande verksamheter i stället för att gå hemma passiva. Svensk arbetsmarknad går starkt. Det är mer än 200 000 fler personer som jobbar jämfört med när regeringen tillträdde. Arbetslösheten har minskat tydligt och antalet inskrivna i jobb- och utvecklingsgarantin blivit färre. Antalet långtidsarbetslösa har dessutom minskat tydligt sedan tredje kvartalet 2014. Trots den goda utvecklingen kvarstår utmaningar på arbetsmarknaden och en sådan handlar om att komma till rätta med långtidsarbetslösheten. Andelen av de arbetslösa som står långt ifrån arbetsmarknaden har ökat . Det gäller främst de som saknar en fullföljd gymnasieutbildning, är födda utanför , personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga samt äldre arbetslösa. Alla som kan jobba ska jobba. En aktiv arbetsmarknadspolitik innebär att arbetssökande ska ges tillgång till insatser som stärker deras möjlighet till jobb. Politiken ska underlätta för arbetsgivare att hitta den arbetskraft de söker. Regeringen har lagt om arbetsmarknadspolitiken för att öka de rustande inslagen och stärka matchningen på arbetsmarknaden. Den som stått länge utan arbete ska ges tillgång till insatser för att rustas till arbete, inte delta i sysselsättning eller aktivitetsskapande åtgärder som inte leder vidare till jobb. Regeringen ersätter flera av dagens anställningsstöd med introduktionsjobb som innebär ett mer kraftfullt och förenklat stöd. Introduktionsjobben blir ett viktigt verktyg i Arbetsförmedlingens uppdrag att få långtidsarbetslösa och nyanlända i arbete. Genom extratjänster och moderna beredskapsjobb har dessutom möjligheten till egen försörjning genom arbete stärkts för individer som står långt ifrån arbetsmarknaden och vi ser att dessa utvecklas i mycket god takt. presenterade regeringen även ytterligare åtgärder för förbättrade resultat hos Arbetsförmedlingen genom bland annat uppdrag till myndigheten att redovisa hur myndigheten säkerställer service och närvaro på rätt plats i landet med fokus på utsatta stadsdelar och kommuner med långtidsarbetslöshet. Det arbete som bedrivs av arbetsintegrerade sociala företag, idéburen verksamhet samt civilsamhällets organisationer är mycket värdefullt, särskilt för individer som varit arbetslösa . Regeringen har utvidgat möjligheterna till arbetsträning och förstärkt arbetsträning för långtidsarbetslösa hos dessa aktörer. Arbetsträning, till skillnad från sysselsättningsplatser inom det tidigare fas 3, ställer krav på att anordnaren anpassar insatsen utifrån de behov som deltagaren har för att komma närmre arbetsmarknaden. Sammantaget innebär regeringens politik att individer som står långt ifrån arbetsmarknaden kan erbjudas aktiva arbetsmarknadspolitiska insatser som utgår från individens behov och som stärker deras förutsättningar för att få ett jobb eller påbörja studier.
frs · H512529 · 2018-01-02 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:529 av (M) Etableringstiden för nyanlända har frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen kommer att vidta för att korta etableringstiden för nyanlända och minska arbetslösheten bland utrikes födda. Sedan regeringen tillträdde är det mer än 200 000 fler som har arbete. av sysselsättningsökningen har tillkommit bland utrikes födda. Sysselsättningsgraden bland utrikes födda är nu den högsta . Den officiella arbetslöshetsstatistiken från SCB visar även att arbetslösheten minskat tydligt. Vi ser en ökning av antalet inskrivna arbetslösa hos Arbetsförmedlingen. Detta är en väntad utveckling i spåren av det mycket stora flyktingmottagandet . Det understryker vikten av att tiden i etablering används effektivt. Ett nytt regelverk för nyanländas etablering i arbets- och samhällslivet träder ikraft . Det nya regelverket stärker Arbetsförmedlingens möjligheter att ge rätt insatser utifrån individens behov som kraven på individen tydliggörs. I den svenska modellen står rättigheter och skyldigheter i balans, lika för alla. Den förra regeringen införde en rättighet för nyanlända att få de av insatser för etablering, denna regering tillför en skyldighet att delta. införs också en utbildningsplikt för nyanlända. Möjligheten till en subventionerad anställning utgör en viktig väg till jobb för grupper som står långt ifrån arbetsmarknaden. Regeringen reformerar systemet för de subventionerade anställningarna. Ett flertal anställningsstöd slås samman till ett enhetligt mer kraftfullt stöd – introduktionsjobb. Extratjänsterna och moderna beredskapsjobb är vägar in på arbetsmarknaden för nyanlända och långtidsarbetslösa. hade fler än 4 900 kvinnor och ungefär lika många män en sådan anställning med stöd. Framförallt kommunerna har nyttjat möjligheten till extratjänster, som är till fördel både för dem som tar del av satsningen och för verksamheterna som får ett viktigt tillskott. Totalt 5 585 personer hade påbörjat ett snabbspår . Snabbspåren är för nyanlända som har kompetens inom vissa bristyrken. finns 14 snabbspår för bland andra lärare, läkare, målare, lastbilsförare och samhällsvetare. Arbetsförmedlingen tar nu fram lokala spår till jobb i samarbete med kommunerna. Arbetsmarknadens parter är centrala aktörer för att grupper som står långt ifrån arbetsmarknaden ska komma i arbete. De har spelat en avgörande roll för snabbspåren för nyanlända. Regeringen välkomnar att fack och arbetsgivarorganisationer nu har träffat en principöverenskommelse om så kallade etableringsjobb i syfte att göra det lättare för bland annat nyanlända att komma in på arbetsmarknaden. Regeringen har inlett en dialog med parterna. Att fortsatt höja sysselsättningsgraden bland utrikes födda, i synnerhet kvinnor, och att bryta långvarig arbetslöshet är högt prioriterade frågor för regeringen. Vi har genomfört en rad strukturreformer och avser att göra mer för att alla som kan jobba ska jobba.