ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H5121317 · 2018-05-30 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1317 av (M) Vård och omsorg på minoritetsspråk samt fråga 2017/18:1318 av (M) Nationella minoriteter och minoritetsspråk inom hälso- och sjukvården har frågat mig hur jag ställer mig till att diskrimineringsgrunden för bristande tillgänglighet ska kunna tillämpas när vård och omsorg på minoritetsspråk inte erbjuds i förvaltningskommunerna enligt lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk. har också frågat mig hur jag ställer mig till att koppla ihop lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk med hälso- och sjukvårdslagen och patientlagen för att få frågorna implementerade i hälso- och sjukvården. Jag vill inleda med att säga att målet med hälso- och sjukvården enligt hälso- och sjukvårdslagen och patientlagen är en god hälsa och en vård på lika villkor för hela befolkningen. Det innebär att möjligheterna att få del av hälso- och sjukvårdens tjänster ska vara lika för alla, oavsett var de bor i landet, nationalitet eller kulturella olikheter. I patientlagen finns också en bestämmelse om att information som lämnas till patienten ska anpassas till patientens ålder, mognad, erfarenhet, språkliga bakgrund och andra individuella förutsättningar. Det finns således redan ett ansvar för hälso- och sjukvården att anpassa vården och informationen utifrån patienten. Landstingen och kommunerna ska beakta bestämmelserna om de nationella minoriteternas rättigheter och det allmännas skyldigheter att skydda och främja de nationella minoriteternas språk och kultur i minoritetslagen och i annan lagstiftning i syfte att säkerställa en jämlik vård för alla. Jag ser därför inte något behov av att koppla ihop lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk med hälso- och sjukvårdslagen och patientlagen. Angående din fråga om diskriminering finns det sex olika former av diskriminering enligt diskrimineringslagen, varav bristande tillgänglighet är en form. Bristande tillgänglighet är när en person med en funktionsnedsättning missgynnas genom att en verksamhet inte genomför skäliga tillgänglighetsåtgärder för att den personen ska komma i en jämförbar situation med personer utan denna funktionsnedsättning. Enligt diskrimineringslagen är funktionsnedsättning varaktiga fysiska, psykiska eller begåvningsmässiga begränsningar av en persons funktionsförmåga som till följd av en skada eller en sjukdom fanns vid födseln, har uppstått därefter eller kan förväntas uppstå. De nationella minoritetsspråken kan således inte omfattas av diskrimineringsformen bristande tillgänglighet. Regeringen har inte för avsikt att ändra detta. Slutligen vill jag återigen poängtera att målet för hälso- och sjukvårdspolitiken är bl.a. att befolkningen ska erbjudas en behovsanpassad hälso- och sjukvård som innebär att vården ska ges med hänsyn till den enskilda patientens behov.
frs · H5121318 · 2018-05-30 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1317 av (M) Vård och omsorg på minoritetsspråk samt fråga 2017/18:1318 av (M) Nationella minoriteter och minoritetsspråk inom hälso- och sjukvården har frågat mig hur jag ställer mig till att diskrimineringsgrunden för bristande tillgänglighet ska kunna tillämpas när vård och omsorg på minoritetsspråk inte erbjuds i förvaltningskommunerna enligt lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk. har också frågat mig hur jag ställer mig till att koppla ihop lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk med hälso- och sjukvårdslagen och patientlagen för att få frågorna implementerade i hälso- och sjukvården. Jag vill inleda med att säga att målet med hälso- och sjukvården enligt hälso- och sjukvårdslagen och patientlagen är en god hälsa och en vård på lika villkor för hela befolkningen. Det innebär att möjligheterna att få del av hälso- och sjukvårdens tjänster ska vara lika för alla, oavsett var de bor i landet, nationalitet eller kulturella olikheter. I patientlagen finns också en bestämmelse om att information som lämnas till patienten ska anpassas till patientens ålder, mognad, erfarenhet, språkliga bakgrund och andra individuella förutsättningar. Det finns således redan ett ansvar för hälso- och sjukvården att anpassa vården och informationen utifrån patienten. Landstingen och kommunerna ska beakta bestämmelserna om de nationella minoriteternas rättigheter och det allmännas skyldigheter att skydda och främja de nationella minoriteternas språk och kultur i minoritetslagen och i annan lagstiftning i syfte att säkerställa en jämlik vård för alla. Jag ser därför inte något behov av att koppla ihop lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk med hälso- och sjukvårdslagen och patientlagen. Angående din fråga om diskriminering finns det sex olika former av diskriminering enligt diskrimineringslagen, varav bristande tillgänglighet är en form. Bristande tillgänglighet är när en person med en funktionsnedsättning missgynnas genom att en verksamhet inte genomför skäliga tillgänglighetsåtgärder för att den personen ska komma i en jämförbar situation med personer utan denna funktionsnedsättning. Enligt diskrimineringslagen är funktionsnedsättning varaktiga fysiska, psykiska eller begåvningsmässiga begränsningar av en persons funktionsförmåga som till följd av en skada eller en sjukdom fanns vid födseln, har uppstått därefter eller kan förväntas uppstå. De nationella minoritetsspråken kan således inte omfattas av diskrimineringsformen bristande tillgänglighet. Regeringen har inte för avsikt att ändra detta. Slutligen vill jag återigen poängtera att målet för hälso- och sjukvårdspolitiken är bl.a. att befolkningen ska erbjudas en behovsanpassad hälso- och sjukvård som innebär att vården ska ges med hänsyn till den enskilda patientens behov.
frs · H5121319 · 2018-05-29 00:00:00 — Fi2018/02101/OU Svar på fråga 2017/18:1319 Offentliga upphandlingar inom FN av (M) har frågat mig hur regeringen via den svenska representationen arbetar för att driva en svensk position för att inom FN få på plats ett modernt regelverk med fokus på resultat och bästa möjliga lösningar till bästa pris? Rätt använd kan upphandling vara ett kraftfullt instrument för att hjälpa till att uppfylla FN:s hållbarhetsmål. FN är förvaltare av de globala hållbarhetsmålen. Det samlade FN-systemet upphandlar för nära . Enligt en beräkning av motsvarade det av FN:s totala inkomster. är ett föregångsland när det kommer till strategisk och hållbar upphandling och arbetar därför för att driva frågan i såväl , i FN-organens styrelser som inom FN-program. Precis som skriver är svenska företag kända för att vara duktiga på att leverera varor och tjänster – och då särskilt att leverera hållbara och innovativa lösningar. Svenska företag behövs, och efterfrågas, i FN-systemet. Att svenska företag bearbetar FN-marknaden och ser vilka möjligheter som finns där ingår i exportstrategi. Som en del i exportstrategin har regeringen utarbetat en strategi för affärsfrämjande gentemot FN-systemet. Den är i kraft och syftar till ett stärkt, efterfrågestyrt exportfrämjande som fungerar uthålligt, konsekvent och långsiktigt. Målet med strategin för affärsfrämjande är att svenska företag ökar och förbättrar sin marknadsbearbetning gentemot FN-systemet, att fler företag än tidigare bearbetar FN-marknaden, att bearbetningen breddas till fler svenska produkt- och tjänstesektorer än tidigare samt att innovativa svenska företag lyfts fram. Med anledning av det har Business stärkt affärsområdet upphandlade affärer och en expert på FN-upphandling har rekryterats för att stärka arbetet på FN-representationen i . Den sistnämnda resursen kan också stödja det viktiga policyarbetet kring hållbar upphandling. Regeringen konstaterar att antalet svenska bolag som är registrerade i FN:s leverantörsdatabas har ökat från 380 st. till 508 st. . Bland annat i arbetet med Agenda 2030 har regeringen i ökande grad sett att det behövs en samlad, sektoröverskridande policy för svenskt agerande rörande hållbar upphandling i multilaterala organisationer (såsom FN). En sådan policy håller på att utarbetas. kommer också i samband med detta att gå ut till våra ambassader och andra utlandsmyndigheter med riktlinjer för lokalt agerande.
frs · H5121320 · 2018-05-30 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1320 av (M) Examenskrav kring nationella minoritetsfrågor har frågat mig hur jag ställer mig till att examenskrav kring nationella minoritetsfrågor bör ingå som en del av läkarutbildningen. I propositionen Ny värld - ny högskola (prop. 2004/05:162, bet. 2005/06:UbU3, rskr. 2005/06:160) gjorde regeringen bedömningen att alla examensbeskrivningar bör följa en gemensam struktur. Det innebär bl.a. att examensbeskrivningarna bör vara kortfattade och koncentrerade till det väsentliga och att de bör vara långsiktigt hållbara i den meningen att de inte ska behöva ändras ofta. I examensbeskrivningarna för hälso- och sjukvårdsutbildningar i högskolan finns mål som bl.a. rör mänskliga rättigheter. Exempelvis ska studenten för läkarexamen visa förmåga till helhetssyn på patienten utifrån ett vetenskapligt och humanistiskt synsätt med särskilt beaktande av de mänskliga rättigheterna. Lärosätena ansvarar för att dessa mål implementeras i utbildningsplaner på ett ändamålsenligt sätt. Även arbetsgivarna har ett ansvar för att se till att läkare och annan sjukvårdspersonal kan möta personer med olika bakgrunder, inklusive de nationella minoriteterna, på ett bra sätt. Detta ska särskilt ses i ljuset av det allmännas skyldighet att främja de nationella minoriteternas språk och kultur enligt lagen (2009:724) om nationella minoriteter och minoritetsspråk och språklagen (2009:600). I betänkandet Nästa steg? Förslag för en stärkt minoritetspolitik (SOU 2017:60) lämnas de förslag som nämns i den skriftliga frågan. Betänkandet bereds fortsatt inom . I regeringens proposition En stärkt minoritetspolitik (prop. 2017/18:199) anförs att de nationella minoriteternas rättigheter är en integrerad del av det internationella ramverket till skydd för mänskliga rättigheter. I betänkandet För framtidens hälsa – en ny läkarutbildning (SOU 2013:15) föreslås en ny läkarutbildning. Utredningens förslag bereds i och avser att remittera ett förslag till en reviderad examensbeskrivning för en sexårig utbildning till läkarexamen i närtid. Vidare har Universitets- och högskolerådet i uppdrag att följa upp, analysera och redovisa sina internt och externt riktade insatser utifrån minoritetspolitikens mål. Uppdragen ska redovisas till i och till och arbetet med dessa frågor ska självklart följas upp. Efterlevnaden av de nationella minoriteternas rättigheter ska säkerställas. För mig och för regeringen är det oerhört viktigt att alla medborgare får ett kompetent bemötande inom hälso- och sjukvården och att den vård som erbjuds är jämlik, jämställd och likvärdig, oavsett vem som ska ta del av den. Regeringen har därför beslutat om mål för hälso- och sjukvården. Dessa mål innebär bland annat att vården ska ges med hänsyn till den enskilda patientens behov.
frs · H5121321 · 2018-05-30 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1321 av (M) De allmänna förvaltningsdomstolarna har frågat mig om jag avser att undersöka huruvida vissa anklagelser mot de allmänna förvaltningsdomstolarna stämmer och om så är fallet, vidta åtgärder för att öka förtroendet för de allmänna förvaltningsdomstolarna. Frågan är ställd mot bakgrund av en enkätundersökning som intresseorganisationen skatteprocess har gjort om hur advokater uppfattar de allmänna förvaltningsdomstolarnas hantering av skattemål. Huvuduppgiften för de allmänna förvaltningsdomstolarna är att pröva överklagade beslut av förvaltningsmyndigheter som exempelvis . Den beslutande myndigheten blir den enskildes motpart i domstolen. Förfarandet är som huvudregel skriftligt men kan även innehålla muntliga inslag. Alla mål ska avgöras med hög kvalitet och domstolarna ska vara självständiga och opartiska. Domstolsväsendet i fungerar mycket väl och domstolarna har högt förtroende bland medborgarna. Regeringen arbetar med att ta fram lagförslag som syftar till att öka rättssäkerheten i de allmänna förvaltningsdomstolarna ytterligare, bl.a. genom tydligare och mer generösa regler om muntlig förhandling. Dessa förslag kan förväntas bidra till en ökad kvalitet i skattemålshanteringen och ett stärkt förtroende för de allmänna förvaltningsdomstolarna. För att stärka domstolarnas och domarnas oberoende och opartiska ställning har regeringen föreslagit att vissa processuella principer ska regleras i lag, t.ex. om ordförandeskapet vid kollegial handläggning och fördelningen av mål mellan enskilda domare. De nya reglerna börjar gälla . Domstolar arbetar kontinuerligt och aktivt för att öka förtroendet för domstolarna. Domstolarna har undersökt hur bemötandet och utformningen av domar och beslut uppfattas av parter, vittnen och professionella aktörer. Utifrån resultaten har domstolarna tagit fram bl.a. bemötandepolicyer och rekommendationer för domskrivningen. Ett konkret resultat av arbetet är att domskrivningen har förbättrats.
frs · H5121322 · 2018-05-30 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1322 av (M) Skattelättnader för fjällräddarna har frågat mig hur jag ser på möjligheterna för de svenska fjällräddarnas krav på skatteavdrag för skotrar och övrig utrustning samt på möjligheten till avskrivning likt den som gäller för skogs- och jordbruksutrustning. Staten ansvarar för fjällräddningstjänsten. Den som medverkar i räddningstjänst eller i övning i sådan tjänst har rätt till skälig ersättning för kostnader för resa och uppehälle samt för arbete och tidsspillan. Rätten till ersättning omfattar också skada på kläder och andra personliga tillhörigheter. Ersättningens storlek har preciserats i ett avtal mellan och . I avtalet framgår exempelvis vilken ersättning som lämnas vid utryckning och för snöskoter som används. Huvudregeln vid tjänstebeskattning är att utgifter för att förvärva och bibehålla inkomster är avdragsgilla. Enligt fastlagd praxis krävs att utgifterna har varit nödvändiga för tjänsten för att avdragsrätt ska föreligga. Det är och i slutändan domstolarna som avgör om förutsättningarna i det enskilda fallet är uppfyllda för att avdrag ska medges och i så fall med vilket belopp. Om fjällräddningen istället genomförs inom ramen för en bedriven näringsverksamhet behandlas tillgångarna i form av t.ex. skotrar och övrig utrustning på samma sätt som andra tillgångar som ingår i en näringsverksamhet när det gäller avskrivningar med mera.
frs · H5121324 · 2018-05-30 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1324 av (C) Flygbolaget har frågat mig av vilken orsak uttömdes inte möjligheten att med hjälp av en fortsatt drift i konkursboets regi upprätthålla pågående flygtrafik på upphandlade linjer. meddelade att bolaget avsåg att ansöka om konkurs och återkallade Transportstyrelsen bolagets operativa licens. Detta innebär att är ett EG-lufttrafikföretag enligt och rådets förordning (EG) nr 1008/2008 av om gemensamma regler för tillhandahållande av lufttrafik i gemenskapen (EU:s lufttrafikförordning). Då saknas fortsättningar för avtal om regelbunden flygtrafik enligt EU:s lufttrafikförordning och sade med omedelbar verkan upp avtalen med . Regeringens utgångspunkt har varit att skyndsamt hitta en lösning på den akuta situationen. efter Nextjet AB:s konkurs meddelade regeringen och att påbörjat nya upphandlingar för de aktuella linjerna med trafikplikt. Därtill samarbetar även med berörda regionala kollektivtrafikmyndigheter för att säkerställa tillgänglighet med andra transportlösningar under flyguppehållet. Jag vill poängtera att jag ser ytterst allvarligt på situationen och att jag även har uppmärksammat på de begränsningar som förordning 1008/2008 innehåller avseende möjligheten att skyndsamt kunna upphandla flygtrafik i den uppkomna situationen. I det längre perspektivet behöver vi ta ett större grepp om de regionala flygplatserna. Därför har vi påbörjat en översyn av landets alla flygplatser. Tanken med översynen är att ta ett helhetsgrepp som omfattar stödet till flyglinjer med allmän trafikplikt och samtliga stöd som staten lämnar till icke-statliga flygplatser. Detta görs för att kunna åstadkomma bättre och långsiktigt stabilare förutsättningar och stödsystem. Översynen beräknas pågå .
frs · H5121325 · 2018-05-30 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1325 av (V) Förbättrad samordning vid tågförseningar har frågat mig hur jag avser att verka för att förbättra samordningen vid förseningar av tågen på järnvägen. Regeringen har sedan den tillträdde genomfört kraftiga satsningar på järnvägsunderhåll. Det medför att nu bedriver ett intensivt arbete med underhållsåtgärder av järnvägsnätet. Att genomföra dessa åtgärder får dock till följd att det påverkar den befintliga trafiken. Det går inte att både köra tåg och underhålla banorna på samma gång. Det är nödvändigt att branschens aktörer tillsammans arbetar mot gemensamma mål om att förbättra punktligheten och resenärernas nöjdhet. Alla delar av järnvägen måste tillsammans fungera för att tågen ska komma . Att information om pågående arbeten och trafikstörningar når ut till såväl resenärer som godstransportörer är viktigt. Järnvägsbranschens samverkansforum, JBS, har etablerats av järnvägens aktörer för att snabbare uppnå konkreta resultat i järnvägens utveckling. Målsättningen är att tillsammans i branschen öka järnvägens robusthet och punktlighet och optimera kapacitetsutnyttjandet. Inom samarbetet finns en gemensam verksamhetsplanering som omfattar ett antal olika aktiviteter som har sin grund i gemensamma handlingsplaner. För att förbättra trafikinformationen vid störningar i tågtrafiken har genomfört ett utvecklingsprojekt. Syftet är att ge tydligare information och mer tillförlitliga prognoser till resenärer och tågoperatörer. Målsättningen är att vid en störning, som orsakas av någon av ett antal utvalda typer av händelser, så ska det i ett tidigare skede kunna lämnas en prognos för när trafiken kan återupptas. På det sättet så ska trafikanter på ett bättre sätt kunna planera sin resa och välja alternativa färdmedel. Min bedömning är att det branschgemensamma samarbetet har skapat goda förutsättningar för att bidra till att komma till rätta med de problem som förekommer inom järnvägen. behöver det påbörjade arbetet fortsätta så att resultat kan uppnås. En fungerande järnväg är en viktig fråga för regeringen och i den kommande nationella planen kommer vi nu att genomföra den största järnvägssatsningen i modern tid. är en av medlemmarna i JBS och jag har för avsikt att i min dialog med nära följa den fortsatt utvecklingen.
frs · H5121326 · 2018-05-30 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1326 av (M) Kilometerskatten i har frågat mig om jag kan ge några garantier om att och resten av inland kommer att undantas från förslaget om kilometerskatt. har remitterat en promemoria om en ny inriktning för beskattning av tung lastbilstrafik. Promemorian behandlar en avläsningsbar vägslitageskatt med syfte att skapa likvärdig konkurrens och ordning och reda i åkeribranschen. Vägslitageskatten föreslås omfatta en begränsad del av vägnätet och vara differentierad mellan landsbygd och tätort. Remissinstanserna har kommit in med synpunkter och förslaget bereds vidare inom . Regeringen kommer att beakta remissinstansernas svar när det gäller inverkan på landsbygdens förutsättningar, speciellt för de näringar och delar av landsbygden där lastbil är det enda alternativet.
frs · H5121327 · 2018-05-30 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1327 av (M) Avskaffandet av ombudsfunktionen i e-tjänsten Journalen har frågat mig om jag avser att ta initiativ för en ändring av lagstiftningen kring ombudsfunktionen och i så fall hur och när, och när lagen skulle kunna vara på plats så att tjänsten återigen kan vara ett stöd till patienten och dess anhöriga. Att digitala stöd inom hälso- och sjukvården kan underlätta för människor att uppnå en god hälsa är en av de viktigaste utgångspunkterna för den e-hälsovision som regeringen tagit fram med Kommuner och Landsting (SKL). Ett av visionens insatsområden rör regelverk och där konstateras bl.a. att det i arbetet handlar om att balansera rättigheter eller intressen såsom skydd för personlig integritet, kvalitet, säkerhet och effektivitet. Som komplement till visionen har en handlingsplan tagits fram och rörande regelverksfrågor så fastslås där att staten och SKL kontinuerligt ska identifiera, samt där så är möjligt eller påkallat, göra insatser rörande förändringsbehov som uppstår i takt med den digitala utvecklingen. Regeringen har uppmärksammats på den dom som frågeställaren hänvisar till och avser bl.a. att beakta den vidare inom ramen för arbetet med e-hälsovisionen och handlingsplanen. Jag avser följa frågan noggrant och om det visar sig behövas kommer ytterligare åtgärder övervägas.
frs · H5121328 · 2018-05-30 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1328 av Boriana (M) Nationella prov Boriana har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att uppgifterna till de nationella proven ska nå skolorna på ett säkert sätt. Frågan är föranledd av att vid ett flertal tillfällen konstaterat att delar av nationella prov eller bedömningsanvisningar varit spridda i förväg. Låt mig först vara tydlig med att läckor och fusk av alla de slag när det gäller de nationella proven är fullständigt oacceptabla och drabbar alla elever. De nationella provens syfte är att stödja en rättvis och över landet likvärdig betygssättning, vilket måste värnas. Alla elever ska kunna konkurrera på lika villkor vid t.ex. antagning till högre studier och det är därför mycket viktigt att de verktyg vi har för att stödja lärarna i deras betygssättning kan användas så som det är tänkt. Vidare innebär läckage att man på skolorna tvingas använda ersättningsprov som snabbt måste kopieras upp och distribueras, en administrativ börda som inte borde behövas. En viktig insats för att minska risken för den typ av läckage vi nu sett är digitaliseringen av de nationella proven, i enlighet med vad regeringen framfört i propositionen Nationella prov – rättvisa, likvärdiga, digitala (prop. 2017/18:14) och som ställde sig bakom . arbetar nu för fullt med regeringens uppdrag att ta fram digitala nationella prov som enligt målsättningen ska vara genomfört . Införandet föregås av en försöksverksamhet för att säkerställa att allt kommer att fungera. som proven digitaliseras ska dagens system användas. Det bygger på att huvudmän och skolor följer tydliga anvisningar som framgår av författningar och också det lärarmaterial som skickas ut tillsammans med proven. Om anvisningarna följs sker inget läckage. Men det räcker att rutinerna brister vid en skola för att provmaterialet ska spridas över landet. Jag har kallat till mig generaldirektör för att informera mig om myndighetens arbete för att förebygga provläckage och försäkra mig om att myndigheten har de förutsättningar som behövs i detta arbete. har beslutat att strama åt reglerna för genomförandet av de nationella proven, bl.a. ska proven börja på provdagen och skolorna ska utse en administrativt ansvarig person som ska se till så att proven hålls inlåsta och inte ligger framme åtkomliga för obehöriga. överväger även att, inom myndighetens befintliga anslag, införa rutiner som innebär att proven märks så att de blir spårbara. På det sättet kan man i efterhand, om ett prov läckt, se från vilken skola det läckt. är den myndighet som ansvarar för att skolorna följer de regler som finns för hantering av proven och kan vidta åtgärder mot skolor som inte följer reglerna. informerar Skolinspektionen om all bristfällig hantering som kommer till verkets kännedom. Om proven görs spårbara skulle Skolinspektionen ha ytterligare ett verktyg i sin granskning av att huvudmännen säkerställer att proven hanteras på ett säkert sätt. Prioriteten måste vara att huvudmän och skolor gör sitt jobb för att säkerställa att proven inte läcker så att de kan vara det goda stöd till lärarna som det är tänkt.