ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H5111392 · 2018-05-31 00:00:00 — Fråga 2017/18:1392 Bensinskatten av (M) till Finansminister (S) Bensinpriset i noterar nu nytt rekord. Regeringens höjningar av bensinskatten får omfattande konsekvenser för vanliga svenska hushåll som använder bilen i stor utsträckning. Den tidigare socialdemokratiska infrastrukturministern har hävdat att ”bensinen är för billig”. Med anledning av regeringens tidigare uttalanden i frågan och den tydliga viljeinriktningen från regeringen att fortsätta att höja drivmedelsskatten mer än index vill jag ställa följande fråga till finansminister : Delar finansministern det tidigare statsrådets uppfattning att bensinen är för billig, och om inte, vad avser ministern att göra för att sänka drivmedelspriserna?
fr · H5111393 · 2018-05-31 00:00:00 — Fråga 2017/18:1393 som life science-nation av (M) till Socialminister (S) Klinisk forskning och läkemedelsprövningar är avgörande för utveckling som forskningsland och för att vi ska kunna erbjuda patienter bästa möjliga vård. har läkare larmat om att svenska universitetssjukhus stoppar patienter från att ingå i studier om läkemedel då det kan bli för dyrt . Det är oroande ur flera perspektiv. Detta sker som tappar på life science-området. Till exempel vittnar en läkare om att – som enda land i – har tvingats tacka nej till deltagande i en studie om cystisk fibros. Detta skedde trots att studien, av allt att döma, verkade kunna leda till ett lovande och mer effektivt läkemedel än det som används . Det är oerhört allvarligt att patienter i inte får möjlighet att ta del av nya och välutvecklade behandlingar. I takt med att man tackar nej springer andra länder om och erbjuder effektivare läkemedelsbehandling. Jag har tidigare lyft upp frågan om vikten av kliniska läkemedelsprövningar. har i en rapport visat att det är mycket ovanligt att svenska patienter får möjlighet att delta i en klinisk läkemedelsprövning. Med anledning av det ovanstående vill jag fråga socialminister : Avser ministern och regeringen att vidta några konkreta åtgärder för att möjliggöra för patienter att ingå i studier, något som skulle bryta den negativa trenden med en liten andel patienter i kliniska läkemedelsprövningar?
fr · H5111394 · 2018-05-31 00:00:00 — Fråga 2017/18:1394 Granskningsrapporten om kandidaturen till av (M) till Utrikesminister (S) har till utrikesutskott överlämnat den granskningsrapport som ett enigt utskott har begärt att få ta del av i sin helhet. Även medierna har fått ta del av rapporten, om än i en version där vissa partier är hemliga. Rapporten i den version som både utskottet och medierna har fått ta del av är försedd med en rad anteckningar i vilka synpunkter, anmärkningar och förslag till korrigeringar framställs. Av rapporteringen i medierna framgår att rapportförfattaren inte delar de synpunkter som har framförts och att han fullt ut står för vad han har skrivit i rapporten. En viktig poäng med att göra en granskning och en utvärderingsrapport måste vara att den ska vara oberoende och inte bara okritiskt föra fram åsikter som den politiska ledningen eller enskilda tjänstemän på UD anser vara lämpliga. Ett viktigt syfte har varit att få fram en bild av hur andra har uppfattat den svenska kampanjen. Det bör därför betraktas som synnerligen anmärkningsvärt att UD har försökt ändra i rapporten på det sätt som har skett här. Situationen blir inte bättre av att UD efter rapportens färdigställande har försökt hemlighålla den . Jag vill med anledning av det ovanstående fråga utrikesminister : Vad anser utrikesministern och regeringen om att tjänstemän försöker ändra i en oberoende granskningsrapport, och vilka åtgärder avser utrikesministern att vidta med anledning av det inträffade?
fr · H5111395 · 2018-05-31 00:00:00 — Fråga 2017/18:1395 Arbetslösheten bland utrikes födda i av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) I bor ungefär 24 600 invånare, varav är utrikes födda. Av dem var arbetslösa i jämförelse för inrikes födda, enligt uppgifter från Arbetsförmedlingen. Trots goda tider är jobbklyftan mellan utrikes och inrikes födda alltjämt stor. För att och ska stå starkt krävs en tydlig arbetslinje där det alltid ska löna sig mer att jobba än att gå på bidrag. Med anledning av ovanstående vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att minska arbetslösheten bland utrikes födda i ?
fr · H5111396 · 2018-05-31 00:00:00 — Fråga 2017/18:1396 Arbetslösheten bland utrikes födda i av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) I kommun bor ungefär 3 800 invånare, varav är utrikes födda. Av dem var arbetslösa i jämförelse för inrikes födda, enligt uppgifter från Arbetsförmedlingen. Trots goda tider är jobbklyftan mellan utrikes och inrikes födda alltjämt stor. För att och ska stå starkt krävs en tydlig arbetslinje där det alltid ska löna sig mer att jobba än att gå på bidrag. Med anledning av ovanstående vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att minska arbetslösheten bland utrikes födda i ?
fr · H5111397 · 2018-05-31 00:00:00 — Fråga 2017/18:1397 Arbetslösheten bland utrikes födda i av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) I kommun bor ungefär 9 000 invånare, varav är utrikes födda. Av dem var arbetslösa i jämförelse för inrikes födda, enligt uppgifter från Arbetsförmedlingen. Trots goda tider är jobbklyftan mellan utrikes och inrikes födda alltjämt stor. För att och ska stå starkt krävs en tydlig arbetslinje där det alltid ska löna sig mer att jobba än att gå på bidrag. Med anledning av ovanstående vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att minska arbetslösheten bland utrikes födda i ?
fr · H5111398 · 2018-05-31 00:00:00 — Fråga 2017/18:1398 Arbetslösheten bland utrikes födda i av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) I kommun bor ungefär 26 100 invånare, varav är utrikesfödda. Av dem var arbetslösa i jämförelse för inrikes födda, enligt uppgifter från Arbetsförmedlingen. Trots goda tider är jobbklyftan mellan utrikes och inrikes födda alltjämt stor. För att och ska stå starkt krävs en tydlig arbetslinje där det alltid ska löna sig mer att jobba än att gå på bidrag. Med anledning av ovanstående vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att minska arbetslösheten bland utrikes födda i ?
fr · H5111399 · 2018-05-31 00:00:00 — Fråga 2017/18:1399 Arbetslösheten bland utrikes födda i av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) I kommun bor ungefär 16 200 invånare, varav är utrikes födda. Av dem var arbetslösa mars månad i jämförelse för inrikes födda, enligt uppgifter från Arbetsförmedlingen. Trots goda tider är jobbklyftan mellan utrikes och inrikes födda alltjämt stor. För att och ska stå starkt krävs en tydlig arbetslinje där det alltid ska löna sig mer att jobba än att gå på bidrag. Med anledning av ovanstående vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att minska arbetslösheten bland utrikes födda i ?
fr · H5111400 · 2018-05-31 00:00:00 — Fråga 2017/18:1400 Arbetslösheten bland utrikes födda i av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) I kommun bor ungefär 8 600 invånare, varav är utrikes födda. Av dem var arbetslösa i jämförelse för inrikes födda, enligt uppgifter från Arbetsförmedlingen. Trots goda tider är jobbklyftan mellan utrikes och inrikes födda alltjämt stor. För att och ska stå starkt krävs en tydlig arbetslinje där det alltid ska löna sig mer att jobba än att gå på bidrag. Med anledning av ovanstående vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att minska arbetslösheten bland utrikes födda i ?
fr · H5111401 · 2018-05-31 00:00:00 — Fråga 2017/18:1401 Arbetslösheten bland utrikes födda i av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) I bor ungefär 10 800 invånare, varav är utrikes födda. Av dem var arbetslösa i jämförelse för inrikes födda, enligt uppgifter från Arbetsförmedlingen. Trots goda tider är jobbklyftan mellan utrikes och inrikes födda alltjämt stor. För att och ska stå starkt krävs en tydlig arbetslinje där det alltid ska löna sig mer att jobba än att gå på bidrag. Med anledning av ovanstående vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att minska arbetslösheten bland utrikes födda i ?
fr · H5111402 · 2018-05-31 00:00:00 — Fråga 2017/18:1402 Arbetslösheten bland utrikes födda i av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) I kommun bor ungefär 13 300 invånare, varav är utrikes födda. Av dem var arbetslösa i jämförelse för inrikes födda, enligt uppgifter från Arbetsförmedlingen. Trots goda tider är jobbklyftan mellan utrikes och inrikes födda alltjämt stor. För att och ska stå starkt krävs en tydlig arbetslinje där det alltid ska löna sig mer att jobba än att gå på bidrag. Med anledning av ovanstående vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att minska arbetslösheten bland utrikes födda i ?
fr · H5111403 · 2018-05-31 00:00:00 — Fråga 2017/18:1403 Arbetslösheten bland utrikes födda i av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) I kommun bor ungefär 15 700 invånare, varav är utrikes födda. Av dem var arbetslösa i jämförelse för inrikes födda, enligt uppgifter från Arbetsförmedlingen. Trots goda tider är jobbklyftan mellan utrikes och inrikes födda alltjämt stor. För att och ska stå starkt krävs en tydlig arbetslinje där det alltid ska löna sig mer att jobba än att gå på bidrag. Med anledning av ovanstående vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister följande: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att minska arbetslösheten bland utrikes födda i ?
fr · H5111404 · 2018-05-31 00:00:00 — Fråga 2017/18:1404 Arbetslösheten bland utrikes födda i av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) I kommun bor ungefär 4 100 invånare, varav är utrikes födda. Av dem var arbetslösa i jämförelse för inrikes födda, enligt uppgifter från Arbetsförmedlingen. Trots goda tider är jobbklyftan mellan utrikes och inrikes födda alltjämt stor. För att och ska stå starkt krävs en tydlig arbetslinje där det alltid ska löna sig mer att jobba än att gå på bidrag. Med anledning av ovanstående vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att minska arbetslösheten bland utrikes födda i ?
fr · H5111405 · 2018-05-31 00:00:00 — Fråga 2017/18:1405 Arbetslösheten bland utrikes födda i av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) I kommun bor ungefär 11 500 invånare, varav är utrikes födda. Av dem var arbetslösa i jämförelse för inrikes födda, enligt uppgifter från Arbetsförmedlingen. Trots goda tider är jobbklyftan mellan utrikes och inrikes födda alltjämt stor. För att och ska stå starkt krävs en tydlig arbetslinje där det alltid ska löna sig mer att jobba än att gå på bidrag. Med anledning av ovanstående vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att minska arbetslösheten bland utrikes födda i ?
fr · H5111406 · 2018-05-31 00:00:00 — Fråga 2017/18:1406 Arbetslösheten bland utrikes födda i av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) I kommun bor ungefär 11 800 invånare, varav är utrikes födda. Av dem var arbetslösa i jämförelse för inrikes födda, enligt uppgifter från Arbetsförmedlingen. Trots goda tider är jobbklyftan mellan utrikes och inrikes födda alltjämt stor. För att och ska stå starkt krävs en tydlig arbetslinje där det alltid ska löna sig mer att jobba än att gå på bidrag. Med anledning av ovanstående vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att minska arbetslösheten bland utrikes födda i ?
fr · H5111407 · 2018-05-31 00:00:00 — Fråga 2017/18:1407 Arbetslösheten bland utrikes födda i av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) I kommun bor ungefär 9 900 invånare, varav är utrikes födda. Av dem var arbetslösa i jämförelse för inrikes födda, enligt uppgifter från Arbetsförmedlingen. Trots goda tider är jobbklyftan mellan utrikes och inrikes födda alltjämt stor. För att och ska stå starkt krävs en tydlig arbetslinje där det alltid ska löna sig mer att jobba än att gå på bidrag. Med anledning av ovanstående vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att minska arbetslösheten bland utrikes födda i ?
fr · H5111408 · 2018-05-31 00:00:00 — Fråga 2017/18:1408 Arbetslösheten bland utrikes födda i av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) I bor ungefär 11 900 invånare, varav är utrikes födda. Av dem var arbetslösa i jämförelse för inrikes födda, enligt uppgifter från Arbetsförmedlingen. Trots goda tider är jobbklyftan mellan utrikes och inrikes födda alltjämt stor. För att och ska stå starkt krävs en tydlig arbetslinje där det alltid ska löna sig mer att jobba än att gå på bidrag. Med anledning av ovanstående vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att minska arbetslösheten bland utrikes födda i ?
fr · H5111409 · 2018-05-31 00:00:00 — Fråga 2017/18:1409 Svensk förskola utan svensktalande personal av (SD) till Utbildningsminister (MP) På i min hemkommun kan ingen i personalen för småbarnsgruppen tala svenska. Det visar sig även att ingen i personalen är legitimerad förskollärare. Allt detta framkom efter att kommunen gjort ett, inte alls särskilt vanligt förekommande, tillsynsbesök. Skollagen är tydlig i detta avseende. Alla barn ska ha möjlighet att lära sig det svenska språket, och det är extra viktigt i skolor som denna då samtliga 25 inskrivna barn utom ett har vårdnadshavare med ett annat modersmål än svenska. Således är skolan det enda stället för nästan samtliga barn att utveckla sin svenska, och när uppgifter som dessa kommer fram tydliggör de bilden av ett som fullständigt kapitulerat för en utveckling där parallella samhällen växer fram. Det kanske mest grundläggande kravet man kan ställa på en svensk skola är att personalen talar svenska – såvida det inte finns särskilda skäl – och det minsta man kan förvänta sig är att åtminstone någon är behörig som lärare med giltig legitimation. Med anledning av detta vill jag fråga utbildningsminister : Är det rimligt att skolor bedriver undervisning utan att personalen kan tala svenska, och vad avser ministern och regeringen att göra för att förhindra att skolor som brister kan fortsätta med sin undervisning när det sker så pass få kontroller?
fr · H5111410 · 2018-05-31 00:00:00 — Fråga 2017/18:1410 Missbruk av verksamhet av (L) till Justitie- och inrikesminister (S) I går arresterades Putinkritikern av spansk polis på basis av en arresteringsorder via , utfärdad av . Det är inte första gången det händer. Tvärtom är det ett av flera exempel på hur auktoritära stater använder för att trakassera regimkritiker. uppgift är att underlätta informationsutbytet mellan medlemsländerna i arbetet mot gränsöverskridande brottslighet. ska enligt sin konstitution inte arbeta med ärenden som har politiska, rasistiska, religiösa eller militära förtecken. Jag förväntar mig inte att justitieministern ska kommentera det enskilda fallet. Rent principiellt är det dock av stort intresse för att verksamhet inte missbrukas. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Hur kan bidra till att förebygga att används av auktoritära stater för politiska syften?
fr · H5111411 · 2018-05-31 00:00:00 — Fråga 2017/18:1411 Prioritering av myndighetsärenden av (C) till Statsrådet (S) Efter ett konkret exempel nedan ställer jag en generell fråga. En kvinna från Kosovo med sina två flickor (då två respektive ) flydde från sin familj och från Kosovo . Hon hade utsatts för grova våldshandlingar inom släkten, i form av systematiska sexuella övergrepp, misshandel och hot om bestraffning vid eventuell polisanmälan. Hon fick avslag på asylansökan. Hon stannade kvar i av omsorg om sina barns säkerhet. Hon kom till där barnen fick komma in på förskola och skola. Kvinnan har arbetat på ett serviceföretag som gruppledare. Barnen är erkänt ambitiösa och framgångsrika i skolan. Med andra ord: Familjen är hundraprocentigt integrerad i vårt samhälle. : Ny utvisning. Riksdagsledamot emeritus , hennes arbetsgivare och hennes juridiska ombud har i alla instanser drivit på för tillstånd för familjen att stanna i . De har anfört att förutom att kvinnan lärt sig svenska och skaffat sig egen försörjning så är det omänskligt att rycka upp två flickor, , som enbart talar svenska, ur skolan mitt i terminen. De bor i en liten lägenhet i . Familjen mår mycket dåligt Hon har lämnat in en ny ansökan om arbetstillstånd och om ett upphävande av återreseförbud. Ärendet har skickats mellan , , och och finns nu i . Enhetschefen meddelar att ärendena hanteras i turordning och att ingen prioritering kan ske. Beräknad väntetid är mycket lång, många månader eller till och med år. En så lång väntetid skulle innebära stora påfrestningar för familjen och naturligtvis i första hand för barnen. Ett beslut torde kunna behandlas mycket snabbt, och utgången måste rimligen vara given. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Måste en statlig myndighet som behandla alla ansökningar om arbetstillstånd efter när de kommit in, eller kan och bör myndigheten prioritera i särskilt angelägna fall?
fr · H5111412 · 2018-05-31 00:00:00 — Fråga 2017/18:1412 Mobiltäckning och fast telefoni av (V) till Statsrådet (MP) I byarna i ska kopparnätet tas bort. De boende kommer då vare sig ha mobiltäckning, internet eller kopparnät. Byborna har försökt få svar av och kommun men bollas fram och tillbaka. De är rädda att inte kunna bo kvar fast de vill det. Ungefär 300 personer påverkas. Det är inte rimligt att kopparnätet tas bort innan det finns ett likvärdigt alternativ för de boende. Den digitala tillgängligheten ska inte försämras när kopparnätet tas bort. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder för att säkra att det finns ett likvärdigt alternativ för de boende i byarna innan kopparnätet tas bort?
fr · H5111413 · 2018-05-31 00:00:00 — Fråga 2017/18:1413 Upprustning och elektrifiering av Meråkerbanan av Per Åsling (C) till Statsrådet (S) Mellanriksbanan ––, i sin helhet öppnad 1882, har haft – och bör även framöver ha – en viktig roll när det gäller att binda samman . På svensk sida elektrifierades banan fram till 1945, men på norsk sida är banan ännu inte upprustad och elektrifierad. Detta trots att en elektrifiering har diskuterats och medel finns anslagna i den nationella transportplan (NPT) som antogs av 2013. Inför stortingsvalet lovade alla partier att nu skulle upprustningen äntligen ske. Enligt beslutet i NPT skulle upprustningen ha startat , men den sittande regeringen i har skjutit upprustningen på en obestämd framtid. Det finns signaler om att elektrifieringen över huvud taget inte blir av, och fylkesordföranden i Trøndelag varnar till och med för att Meråkerbanan kan komma att läggas ned. Meråkerbanan har stor betydelse även för och i synnerhet för . Med en modern järnvägsförbindelse kan persontrafiken, och därmed pendlingen över gränsen, växa och godstrafiken kraftigt öka. Att knyta samman Trøndelag och genom bra järnvägsförbindelser skulle kraftigt stärka den gemensamma regionen. som annars skulle gå på järnväg ned genom till och andra hamnar kan i stället transporteras ut till för vidare transport per båt. Något som skulle minska trycket på det svenska järnvägsnätet. rustar och elektrifierar den återstående järnvägssträckan mellan station och . Bland annat uppförs en ny, stabil järnvägsviadukt över ”Stora Helvetet”. Vårt land tar alltså ansvar för sin del av Mellanriksbanan, medan skjuter upprustningen på obestämd framtid. Det är fullständigt oacceptabelt. Formellt är upprustningen av Meråkerbanan en nationell angelägenhet, men det är bara på papperet. Det är ett gemensamt intresse att vi får en väl fungerande järnväg över gränsen hela vägen från till . Mot denna bakgrund vill jag fråga statsrådet : Är statsrådet beredd att kontakta sin norska kollega för att påverka och påtala vikten av att Meråkerbanan rustas och elektrifieras?
fr · H5111414 · 2018-05-31 00:00:00 — Fråga 2017/18:1414 Kompensation till näringslivet för flygskatten av (M) till Närings- och innovationsminister (S) En god tillgänglighet till flyg är viktigt för ett land som . Vi ligger i utkanten av norra , och vårt näringsliv är starkt internationaliserat. Det skapar jobb och välstånd i när vi bibehåller och utvecklar konkurrens för vårt näringsliv. Efter det att regeringen införde en flygskatt har redan ett bolag gått i konkurs, och även flyglinjen Arctic Airlink läggs ned, skriver medier i . Även flygbolaget meddelar nu att man lägger ned direktlinjer till . Man lägger ned direktlinjerna till och . Företaget säger självt i en kommentar till sitt beslut att den direkta orsaken är den införda flygskatten. Företaget överväger även att ta bort inrikeslinjen mellan och . I en kommentar till företagets beslut säger statsrådet att det är företagets affärsmodell och inte den införda flygskatten som är orsaken. Detta trots att införandet av flygskatten motiverades just med att flyget skulle minska i . Den utvecklingen har gått fortare än förväntat. För näringslivet i är goda kommunikationer och en väl fungerande infrastruktur avgörande för konkurrenskraften, och många företag larmar nu om konsekvenserna av flygskatten. Med anledning av detta vill jag fråga närings- och innovationsminister : Hur avser ministern och regeringen att agera för att kompensera näringslivet för de konsekvenser som vi nu kan se av införandet av en flygskatt så att konkurrenskraften kan bibehållas för näringslivet i ?
fr · H5111415 · 2018-05-31 00:00:00 — Fråga 2017/18:1415 Utfallet av extratjänster av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) skriver om utfallet av extratjänster, vilket är regeringens paradnummer inom arbetsmarknadspolitiken. Det kostar ca 28 miljarder . Extratjänsterna kostar miljarder och är dyrare än andra åtgärder och ger färre riktiga jobb visar den utvärdering som är gjord av tidningen. I är arbetslösheten lägre på grund av extratjänsterna än vad den verkliga arbetslösheten är. Orsaken är att aktiviteten klassas som jobb i Arbetsförmedlingens statistik. En uppgift som har fått stor spridning i medierna via TT är påståendet om att extratjänster skulle leda till ett jobb i en icke-subventionerad åtgärd. TT skrev att det var som skulle fått det. Enligt Arbetsförmedlingens statistik stämmer inte det alls – utan det är 6–som får ett jobb efter en extratjänst. Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att förbättra utfallet av extratjänsterna så att fler kommer i en icke-subventionerad anställning efter avslutande av extratjänst?