ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H512979 · 2018-03-19 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:979 av (M) Företagsamhet inom välfärdssektorn och fråga 2017/18:982 av (M) Företagare i välfärden har frågat mig vad jag avser att göra för att öka företagsamheten inom den kvinnodominerade välfärdssektorn. har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att fler personer ska vilja starta och driva företag inom välfärden. Jag väljer att svara på de båda frågorna i ett sammanhang. Regeringen anser att en mångfald av företag och företagare är viktigt för näringslivets konkurrenskraft, förnyelse och hållbarhet. Kvinnors och mäns möjligheter att vara företagare på likvärdiga, jämställda villkor är både en tillväxt- och en rättighetsfråga. Det är därför glädjande att kvinnors entreprenörskap i ökar i den senaste upplagan av . I budgetpropositionen 2018 aviserade regeringen en satsning på utrikes födda kvinnors företagande som kommer pågå fram . Kvinnor och män driver företag i alla branscher men i olika omfattning. I välfärdsbranscher är kvinnors företagande jämförelsevis något högre än i andra branscher. Regeringen har varit tydlig med att enskilda aktörer fortsatt ska vara en del av välfärden men utgångspunkten är att skattepengar ska gå till det de är avsedda för. Både brukare och utförare gagnas av tydliga spelregler. Regeringen har med budget sammantaget tillfört vård, skola och omsorg . Satsningar som både jämnar ut livsvillkor och främjar den ekonomiska utvecklingen. I budgetpropositionen beräknar regeringen att avsätta 2019 och ytterligare 2020 för att permanent höja statsbidragen till kommuner och landsting. Detta ger kommuner och landsting bättre förutsättningar att stärka skolan, vården och omsorgen och minskar behovet att höja kommunalskatterna. Vården ska vara trygg, behovsanpassad, jämställd och jämlik i hela landet. Alla politikområden ska bidra till att nå de jämställdhetspolitiska målen. Att företagande sker på likvärdiga villkor för kvinnor och män är en förutsättning för att nå regeringens delmål om ekonomisk jämställdhet men också viktigt för att det leder till ett bättre resursutnyttjande, ökad innovationsförmåga i företagen, ökad attraktivitet och hållbar tillväxt i hela landet. Att ta tillvara människors, såväl kvinnor som mäns, kompetens, talang och skaparkraft bidrar till vår ekonomiska tillväxt.
frs · H512980 · 2018-03-14 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:980 av (KD) Regeringens feministiska utrikespolitik och Wikipediasatsning har frågat mig om vad jag tror att WikiGap-satsningen kommer att betyda för världens kvinnor och med vilka medel skrivstugorna finansieras. lanserade vi den feministiska utrikespolitiken. Skälet att det behövs är enkelt: Över hela världen är kvinnor och flickor förbisedda vad gäller rättigheter, representation och resurser. Den feministiska utrikespolitiken är prioriterad verksamhet för utrikesförvaltningen. Som exempel på insatser kan nämnas vårt kvinnliga medlingsnätverk som verkar i länder som , och ; ett fokus på jämställdhet i , samt ökat stöd till kvinnor och flickors sexuella och reproduktiva hälsa och rättigheter. Våra ambassader världen över arrangerar seminarier, utställningar och väcker debatt om jämställdhet i sina värdländer. , världens största uppslagsverk, är långt ifrån jämställt. Åtta av tio personbiografier handlar om män och nio av tio skribenter på är män. Det globala WikiGap-initiativet är ett av ett stort antal exempel på konkreta insatser för att skapa mer jämställda samhällen. De skrivarstugor som vi arrangerat i och på över 50 utlandsmyndigheter har gett frivilliga aktörer en möjlighet att bidra till att öka representationen av kvinnor på . Denna satsning har fått stort internationellt genomslag. En första och icke heltäckande resultatsammanställning visar att över 2000 artiklar om kvinnor har redigerats av nära 500 skribenter . WikiGap finansieras inom ramen för utrikesförvaltningens ordinarie budget. Medel har använts till att ta fram en manual för genomförande av WikiGap-event, kommunikationsmaterial samt logistiska kostnader kopplade till de lokala evenemangen. Det är en blygsam investering som ger stor utdelning, både vad gäller konkreta resultat genom ökad representation av kvinnor och genom att synliggöra kvinnors roll i samhället och deras bidrag till dess olika delar såsom vetenskap, politik, kultur och fredsprocesser. vill jag tydliggöra att det inte är regeringen, UD-tjänstemän eller ambassadpersonal som skriver artiklarna. Det gör de inbjudna deltagarna, med stöd av frivilliga från Wikimedia och eventuella lokala samarbetspartners.
frs · H512982 · 2018-03-19 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:979 av (M) Företagsamhet inom välfärdssektorn och fråga 2017/18:982 av (M) Företagare i välfärden har frågat mig vad jag avser att göra för att öka företagsamheten inom den kvinnodominerade välfärdssektorn. har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att fler personer ska vilja starta och driva företag inom välfärden. Jag väljer att svara på de båda frågorna i ett sammanhang. Regeringen anser att en mångfald av företag och företagare är viktigt för näringslivets konkurrenskraft, förnyelse och hållbarhet. Kvinnors och mäns möjligheter att vara företagare på likvärdiga, jämställda villkor är både en tillväxt- och en rättighetsfråga. Det är därför glädjande att kvinnors entreprenörskap i ökar i den senaste upplagan av . I budgetpropositionen 2018 aviserade regeringen en satsning på utrikes födda kvinnors företagande som kommer pågå fram . Kvinnor och män driver företag i alla branscher men i olika omfattning. I välfärdsbranscher är kvinnors företagande jämförelsevis något högre än i andra branscher. Regeringen har varit tydlig med att enskilda aktörer fortsatt ska vara en del av välfärden men utgångspunkten är att skattepengar ska gå till det de är avsedda för. Både brukare och utförare gagnas av tydliga spelregler. Regeringen har med budget sammantaget tillfört vård, skola och omsorg . Satsningar som både jämnar ut livsvillkor och främjar den ekonomiska utvecklingen. I budgetpropositionen beräknar regeringen att avsätta 2019 och ytterligare 2020 för att permanent höja statsbidragen till kommuner och landsting. Detta ger kommuner och landsting bättre förutsättningar att stärka skolan, vården och omsorgen och minskar behovet att höja kommunalskatterna. Vården ska vara trygg, behovsanpassad, jämställd och jämlik i hela landet. Alla politikområden ska bidra till att nå de jämställdhetspolitiska målen. Att företagande sker på likvärdiga villkor för kvinnor och män är en förutsättning för att nå regeringens delmål om ekonomisk jämställdhet men också viktigt för att det leder till ett bättre resursutnyttjande, ökad innovationsförmåga i företagen, ökad attraktivitet och hållbar tillväxt i hela landet. Att ta tillvara människors, såväl kvinnor som mäns, kompetens, talang och skaparkraft bidrar till vår ekonomiska tillväxt.
frs · H512983 · 2018-03-21 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:983 av (M) En ny kapitalskatt har frågat mig om jag och regeringen avser att höja skatter och införa nya förmögenhets- eller kapitalskatter och i så fall när. Enligt de skattepolitiska riktlinjer som antog är skattepolitikens främsta syfte att finansiera den gemensamma välfärden, olika samhällsfunktioner och andra offentliga utgifter. Skattepolitiken ska även skapa förutsättningar för en hållbar tillväxt och hög sysselsättning samt ett rättvist fördelat välstånd. Skatte- och utgiftssystemen har en omfördelande roll. Högre skatter för personer med hög inkomst har både en god fördelningsprofil och ger nödvändiga skatteintäkter. På grund av den tidigare regeringens många ofinansierade skattesänkningar ärvde vi ett stort budgetunderskott. Angelägna satsningar som bland annat bidrar till ökad sysselsättning och minskad arbetslöshet behövde därför till en början finansieras med bland annat höjda skatter och avskaffande av ineffektiva nedsättningar som sänkningen av socialavgifterna för ungdomar. Sedan regeringen tillträdde har vi dock vänt utvecklingen, som vi investerar för att värna välfärden och stärka skolresultaten. Regeringen har inga sådana skatteförslag som frågar om.
frs · H512984 · 2018-03-20 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:984 av (M) Sälmask längs har frågat mig hur jag och regeringen avser att verka för ett levande fiske längs , med särskild hänsyn till den ohållbara situation som sälbeståndet ger upphov till i form av smittor. Jag delar oro över de uppgifter som framkommit i media om sälmask och andra parasiter funna i torskar utanför . finns det endast begränsade vetenskapliga studier på området. fann genom sina undersökningar som presenterades att torsk fångad norr om sällan har mask i filéerna, medan det i södra och längs är vanligt förekommande. Orsakerna till denna variation är dock inte kända. Det finns inte heller några undersökningar om vilka ekonomiska problem parasiter orsakar för yrkesfiskare respektive beredningsindustrin. Parasiter kan orsaka sjukdom hos människor om fisken äts rå, eller inte är tillräckligt upphettad. råd för att minska risken för att bli sjuk är att frysa vildfångad fisk som ska ätas rå, gravas, lättmarineras eller kallrökas i -i . Då dör eventuella parasiter som kan finnas i fisken. I är rapporterade fall av infektioner med parasiter från fisk ytterst sällsynta. deltog ett flertal myndigheter och organisationer i ett rundabordssamtal om säl efter inbjudan av . Det fördes en gemensam diskussion avseende möjligheter och utmaningar med sälens livskraftiga populationer samt hur sälen kan förvaltas på ett hållbart sätt. Regeringen överväger hur vi kan hantera de synpunkter som framkom under samtalet. Välmående torskbestånd i är en prioriterad fråga för mig. Jag kommer därför att i den fortsatta dialogen med de ansvariga myndigheterna om sälbeståndens inverkan på det skånska kustfisket lyfta frågan om behov av ytterligare kunskap om hur parasiter kan påverka fiskbestånden och fisket i södra .
frs · H512985 · 2018-03-21 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:985 av (M) Otryggheten i har frågat mig vilka åtgärder och initiativ som jag avser att vidta för att motverka ungdomskriminalitet och för att stärka tryggheten. Regeringen har vidtagit en rad åtgärder för ökad trygghet i samhället och fortsätter detta arbete med oförminskad kraft. Vi förstärker med 9,8 miljarder –2020 och har fördubblat antalet antagna till polisutbildningen. Målsättningen är 10 000 fler polisanställda . Det är en historisk satsning som skapar väsentligen bättre förutsättningar för lokal polisnärvaro och ökad brotts-uppklaring. Regeringen har också genomfört ett flertal straffskärpningar, däribland för grova vapenbrott som ger presumtion för häktning. Regeringens förslag om en ny kamerabevakningslag är ett annat exempel på hur vi förbättrar förutsättningarna för det lokala arbetet. Forskning visar att satsningar på fler poliser och skärpta straff blir mer effektiva när de kombineras med åtgärder av förebyggande karaktär. Inte minst är det viktigt att förebygga att unga hamnar i kriminalitet och missbruk. När unga misstänks för brott är det också viktigt med en snabb reaktion från samhället och att de aktörer som den unge möter samverkar. En utredare har i uppdrag att utreda och föreslå åtgärder som leder till en snabbare lagföring av brott. Utredaren ska ha särskilt fokus på bl.a. unga som begår brott. Det är också viktigt med tydliga och konsekventa ungdomspåföljder som kan bidra till att förebygga och hindra att unga fortsätter att begå brott. De förslag till nya påföljder som lämnades av en utredare bereds vidare i högt tempo inom . Regeringen har också tillsatt en utredning för att se över den straffrättsliga särbehandlingen av lagöverträdare i åldersgruppen 18–. Flera centrala verktyg i det förebyggande arbetet finns i den kommunala verksamheten, inte minst inom skola och socialtjänst. Regeringen har vidtagit flera åtgärder för att stärka såväl skolväsendet som den sociala barn- och ungdomsvården, bl.a. genom satsningar på fler anställda i förskoleklass och lågstadiet samt fler socialsekreterare, arbetsledare och administratörer inom . Regeringen har även gett i uppdrag att stödja den sociala barn- och ungdomsvården och att, tillsammans med , genomföra ett treårigt utvecklingsarbete mellan elevhälsan, hälso- och sjukvården och kring barn och unga. I regeringens brottsförebyggande program Tillsammans mot brott betonas också vikten av samverkan mellan kommun och polis, näringsliv och civilsamhälle. Det är därför glädjande att kommun, vilket beskrivs av frågeställaren, har initierat ett trygghetsskapande arbete tillsammans med handlare och bostadsbolag, och att förebyggande insatser genomförs genom utbildning av trygghetsvandrare och stödgrupper för ungdomar och föräldrar. Det är goda exempel på hur samverkan kan formas utifrån den lokala problembilden och som långsiktigt kan bidra till en ökad trygghet i lokalsamhället.
frs · H512986 · 2018-03-19 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:986 av (M) Tillsynen över och transparensen hos har frågat mig om jag avser att agera för att öka tillsynen och transparensen när det gäller användning av skattemedel. Inledningsvis vill jag understryka att folkbildningen är en viktig del av det svenska samhället. Folkbildningen finns i hela och samlar över en miljon människor i verksamhet som bl.a. syftar till att stödja demokratin, göra det möjligt för människor att påverka sin livssituation, utjämna bildningsklyftor och öka delaktigheten i kulturlivet. För regeringen är det självklart att staten ska stödja folkbildningen. Men som alltid när det gäller skattebetalarnas pengar krävs en god kontroll och transparens kring hur medlen används. Det gäller även folkbildningen. Tvärtemot vad påstår i sin fråga ställs det därför krav på , både kring handlingars offentlighet och redovisning av statsbidraget. Grundpremissen för fråga är därmed felaktig. Samma bestämmelser i tryckfrihetsförordningen som reglerar rätten att ta del av handlingar hos en myndighet gäller även för handlingar hos i verksamheten med fördelning av statsbidrag mellan folkhögskolor och studieförbund. Detta följer av bilagan till offentlighets- och sekretesslagen. Fördelningen av statsbidrag är en förvaltningsuppgift som fått i lagen om överlämnande av förvaltnings-uppgifter inom verksamhetsområde. har fastställt syftena med det statliga bidraget till folkbildningen och beslutar i statsbudgeten om bidrag till folkbildningen. I den förordning som reglerar fördelning av statsbidrag till folkbildningen finns bestämmelser som ger rätt att helt eller delvis kräva tillbaka ett statsbidrag. Jag vill också uppmärksamma på att det i riktlinjerna för verksamhet anges att ska följa vissa av bestämmelserna i förordningen om årsredovisning och budgetunderlag. Enligt riktlinjerna ska även redovisa fördelningen av statsbidrag. Avslutningsvis har Statskontoret fått i uppdrag att genomföra en utvärdering av folkbildningen utifrån syftena för statsbidraget. En slutrapport ska lämnas . Jag tycker precis som att användningen av skattebetalares pengar ska redovisas och jag tror att vi är överens om att det är bra att det också sker beträffande de medel som har ansvar att fördela. Min bedömning är att dagens regelverk uppfyller dessa krav.
frs · H512987 · 2018-03-21 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:987 av (M) En explosionsartad ökning av nätdroger har frågat mig vilka nya åtgärder jag och regeringen är villiga att vidta för att stödja välfärdssamhället, till exempel polisen och , för att komma åt den negativa utvecklingen av nätdroger i allmänhet och fentanylanaloger i synnerhet. Först vill jag säga att jag delar oro för droger i vårt samhälle, i synnerhet för de nya derivat av opiater i form av fentanyler som är ytterst potenta och dödliga också i mycket små doser. Regeringen verkar för en folkhälsobaserad syn på alkohol-, narkotika-, dopning och tobakspolitiken med insatser mot både tillgång och efterfrågan av narkotika. Regeringen menar att folkhälsoperspektivet också inrymmer en restriktiv narkotikapolitik som ett viktigt medel för att hindra att narkotika kommer ut på den svenska marknaden. Såväl polisen som har viktiga roller i arbetet för att förhindra att människor hamnar i narkotikaberoende. är ledande i när det gäller att snabbt hitta och förbjuda nya psykoaktiva substanser. Handläggningstiderna i har kunnat kortats ner till ett minimum och vi använder konsekvent ett s.k. snabbspår i rapporteringen till kommissionen. Trots detta vill vi göra ännu mer för att så snabbt som möjligt klassa farliga substanser som narkotika eller hälsofarliga varor. Regeringen föreslår i en lagrådsremiss som beslutades att får göra anonyma inköp av nya psykoaktiva substanser för att snabbare kunna klassificera sådana hälsofarliga substanser som förekommer eller kan komma att göras tillgängliga på den svenska marknaden. föreslår regeringen att tilldelas ökade resurser för att möjliggöra en snabbare klassificering av nya psykoaktiva substanser. Regeringen föreslår också att den som av grov oaktsamhet hanterar varor som omfattas av lagen (1999:58) om förbud för vissa hälsofarliga varor ska kunna dömas till ansvar. Regeringen bedömer att regleringen av narkotika eller hälsofarliga varor inte bör ske genom generiska definitioner i den betydelsen att substanserna klassificeras utifrån deras kemiska grundstruktur. Regleringen av narkotika eller hälsofarliga varor bör heller inte ske genom verkansbaserade eller analoga definitioner. Ett sådant system är svårförenligt med de rättssäkerhetskrav som bör ställas när det gäller narkotikabrott eller brott mot lagen om förbud mot vissa hälsofarliga varor. För att en substans ska kunna klassificeras som narkotika måste den ha konstaterats vara beroendeframkallande eller ha euforiserande effekter eller med lätthet kunna omvandlas till en sådan vara. På motsvarande sätt ska en substans för att klassificeras som hälsofarlig vara på grund av sina inneboende egenskaper ha konstaterats medföra fara för människors liv eller hälsa samt användas eller antas användas i berusningssyfte eller för annan påverkan. Regeringen kommer dock att initiera en ny bred analys av frågan om vilka åtgärder som kan vidtas för att mer effektivt möta problemet med nya psykoaktiva substanser som inte är klassade som narkotika eller hälsofarliga varor. En sådan analys ska innefatta möjligheterna att införa förbud mot hela grupper av likartade substanser.
frs · H512988 · 2018-03-21 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:988 av (M) om flygplats har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att det finns adekvat tillgång till kommunikationer i både freds- och kristider för våra militära förband. Jag kan konstatera att det pågår ett intensivt arbete med att från grunden bygga upp ett modernt och robust totalförsvar. Regeringens styrning av totalförsvarsplaneringen har som bekant sin grund i försvarsbeslutet och uppföljande regeringsbeslut med planeringsanvisningar och uppdrag. Transportsektorn är av central betydelse vid fredstida kriser och i krig för att upprätthålla samhällets funktionalitet, men även som stöd till Försvarsmakten. Försvarsmakten kommer inför och vid höjd beredskap ha ett behov av stöd från olika delar av transportsektorn. Det innebär att det finns behov av att fortsätta arbetet med att utveckla beredskapsplaneringen inom transportsektorn där samordning behöver ske mellan olika civila aktörer och Försvarsmakten på central, regional och lokal nivå. Kommunernas engagemang är viktigt. Detta gäller hela landet och oavsett om det handlar om mark-, flyg- eller sjötransporter. fick ansvar för övergripande samordning och planering av krisberedskap och det civila försvaret inom transportområdet. Det innebär bättre förutsättningar för beredskapsplanering och samverkan mellan olika aktörer inklusive näringslivet. Regeringen har tillsatt den parlamentariska kommittén Förbättrat skydd för totalförsvarsverksamhet (Fö 2017:02), i syfte att bl.a. bedöma om det finns behov av författningsåtgärder vad gäller ansvarsförhållandet mellan staten, kommuner och enskilda samt bedöma om åtgärder behöver vidtas för att åstadkomma ett ökat skydd för totalförsvaret vid överlåtelse och upplåtelse av viktigare infrastruktur, såsom t ex hamnar och flygplatser. Kommittén ska redovisa sitt uppdrag . När Försvarsmakten inte kan tillgodose sitt transportbehov av militära förband genom egna resurser finns andra metoder att tillgå vid höjd beredskap. Det kan t. ex. handla om att tillämpa förfogandelagstiftningen eller att ingå avtal med berörda transportleverantörer. Allt kräver förberedelser och arbete pågår inom ramen för den återupptagna totalförsvarsplaneringen. Försvarsmakten har t. ex. påbörjat arbetet med uttagningsbeslut för civila fordon. Den återupptagna totalförsvarsplaneringen innebär att samhällets förmåga att stödja Försvarsmakten, inom bl.a. transportsektorn, behöver utvecklas. Utöver pågående planering pågår ett arbete inom att analysera och omhänderta de förslag som Försvarsberedningen lämnat i sin rapport ”Motståndskraft, Inriktningen av totalförsvaret och utformningen av det civila försvaret 2021-2025” (Ds 2017:66).
frs · H512989 · 2018-03-20 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:989 av (L) Nationella mål för cykling (L) har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att nationella mål fastställs för cyklingen. Det övergripande transportpolitiska målet är att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. Därutöver har beslutat om ett funktionsmål om tillgänglighet och ett hänsynsmål för säkerhet, miljö och hälsa. Regeringen fattade beslut om en nationell cykelstrategi. Det är den första i sitt slag och har som övergripande syfte att främja en ökad och säker cykling. Regeringen vill främja ökat cyklande och att sätta upp mål inom området kan vara ett sätt att arbeta. Om man skapar en nationell målsättning bör den dock kunna följas upp på ett standardiserat sätt. Detta kräver att man vet mycket om cyklingens omfattning. Man måste även veta vad som ska mätas, gällande exempelvis antal resor, antal cyklister eller reslängd. Man måste också beakta att cykling i hög grad är föremål för kommunalpolitiska avvägningar och prioriteringar i den kommunala budgeten liksom att förutsättningarna för cykling ser olika ut i olika delar av landet. Mot bakgrund av detta fick Trafikanalys i uppdrag att ta fram en enhetlig metod för systematiska mätningar av cykeltrafik på lokal och regional nivå, att lämna förslag på hur en enhetlig tillämpning kan främjas samt att formulera möjliga målsättningar för ökad cykling på nationell nivå. Trafikanalys slutredovisade uppdraget och frågan bereds inom .