ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H512922 · 2018-03-07 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:922 av (M) Social sammansättning i skolan har frågat mig om jag avser att presentera något förtydligande av vad som är god social sammansättning, exempelvis genom socioekonomiska nyckeltal för elevsammansättningen som ska uppfyllas. En av de grundläggande principerna för det svenska skolväsendet är att alla barn och elever har rätt till en likvärdig utbildning. En allvarlig systemsvaghet som pekar ut när det gäller den svenska skolan är den ökande skolsegregationen (SOU 2017:35). Resultatskillnaderna mellan skolor blir större och ökningen förklaras till stor del av att skillnaderna mellan skolors elevsammansättning utifrån familje- och migrationsbakgrund ökar. Sammansättningen av elevgrupper, med avseende på elevernas behov och förutsättningar, påverkar skolors förutsättningar att leva upp till skollagens mål om en likvärdig utbildning av hög kvalitet. Det lagförslag som hänvisar till syftar till att vända denna utveckling. Förslaget i lagrådsremissen Samling för skolan innebär att det i skollagen (2010:800) införs en inriktningsbestämmelse om att huvudmännen för skolformerna förskoleklass, grundskola och gymnasieskola aktivt ska verka för en allsidig social sammansättning av eleverna på sina skolenheter. I lagrådsremissen gör regeringen bedömningen att även rektorn för nämnda skolformer, bör ha ett ansvar för att inom sin skolenhet verka för en allsidig social sammansättning av undervisningsgrupper. Inriktningsbestämmelsen innebär en skyldighet att kunna visa att man arbetar systematiskt och framåtsyftande för att uppnå målsättningen om en allsidig social sammansättning. Bestämmelsen syftar däremot inte till att staten ska detaljreglera frågan. anger i sitt betänkande att begreppet allsidig social sammansättning inte lämpar sig för att definieras i författningstext utan bör ges närmare innebörd utifrån förutsättningarna i huvudmännens verksamhet. Som framgår av betänkande tar formuleringen ”allsidig social sammansättning” sikte på elevgrupper med olika socioekonomisk bakgrund. Som anges i lagrådsremissen delar regeringen bedömningen att det inte vore meningsfullt att i lag definiera begreppet allsidig social sammansättning eller att ange vilka omständigheter som ska råda för att målsättningen ska anses vara uppnådd. Det bör i stället vara upp till varje huvudman att avgöra utifrån lokala förutsättningar och behov inom ramen för gällande regelverk. Utgångspunkten måste självfallet vara den verklighet och de demografiska förutsättningar som gäller i varje kommun. Jag kan konstatera att det finns flera exempel på huvudmän som arbetar aktivt med att organisera sin verksamhet på ett sådant sätt att sammansättningen i och mellan huvudmannens skolenheter ska bli mer allsidig, t.ex. genom en strategisk planering av nya skolor. Lagförslaget syftar till att främja sådana initiativ. Enligt regeringens mening är det av yttersta vikt att den nödvändiga utbyggnad av skolan som står inför , på grund av att antalet elever ökar, görs på ett sätt som främjar likvärdigheten och minskar segregationen.
frs · H512923 · 2018-03-07 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:923 av (M) Förordningen om kommunalekonomisk utjämning har frågat mig om det är min och regeringens uppfattning att ska fortsätta betala en förhöjd summa till kollektivtrafiken inom det kommunala utjämningssystemet. Avgifter och bidrag inom det kommunalekonomiska utjämningssystemet beslutas av . Som grund för beslutet lämnar uppgifter till som beräknats enligt förordning (2004:881) om kommunalekonomisk utjämning. I sina beräkningar har använt den standardkostnad för som beräknades av Utjämningskommittén.08 och som redovisades i tabell 5.13.2 i SOU 2011:39, vilket var en nettokostnad på per invånare 2009. Inför att fastställde bidrag och avgifter i det kommunala utjämningssystemet för inkom med en skrivelse till där de påtalade att fel nettokostnad hade använts för i kollektivtrafiksmodellen i beslut om preliminära avgifter och bidrag i utjämningssystemet. ändrade inte sitt beslut utan fastställde bidrag och avgifter i enlighet med sitt preliminära beslut. överklagade därefter beslutet till regeringen. Regeringen, som inte gjorde någon annan bedömning än , avslog överklagandet. En särskild utredare fick i uppdrag att se över kostnadsutjämningen för kommuner och landsting. I uppdraget ingår att analysera i vilken utsträckning de olika delmodellerna i kostnadsutjämningen fångar upp strukturella kostnadsskillnader och att överväga om vissa delmodeller behöver ändras eller utgå och om nya delmodeller bör införas. Uppdraget ska redovisas .
frs · H512924 · 2018-03-08 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:924 av (M) Jämställt företagande har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att stärka det kvinnliga företagandet så att fler jobb kan skapas. Regeringen anser att en mångfald av företag och företagare är viktigt för näringslivets konkurrenskraft, förnyelse och hållbarhet. Både kvinnors och mäns kompetens och affärsidéer måste tas tillvara. Kvinnors och mäns möjligheter att vara företagare på likvärdiga, jämställda villkor är både en tillväxt- och en rättighetsfråga. Regeringen bedriver därför en aktiv näringspolitik som syftar till att alla företag och företagare, såväl kvinnor som män, ska ha goda förutsättningar att starta, växa och exportera. Regeringen arbetar på en rad olika sätt för att förbättra företagens förutsättningar, exempelvis genom arbetet med att förenkla för företagen genom digitalisering, förbättrad tillgång till finansiering, skattelättnader för personaloptioner i vissa fall och det utvidgade växa-stödet för den första anställda även i aktiebolag och handelsbolag. Regeringen ser också över reglerna för sjukpenninggrundande inkomst och längden på det så kallade uppbyggnadsskedet. Regeringen genomför riktade insatser för att nå grupper som är underrepresenterade som företagare. beslutade regeringen att ge i uppdrag att främja utrikes födda kvinnors företagande (N2018/00213/FF). Kvinnor och män driver företag i alla branscher men i något olika omfattning. Vad gäller RUT-avdraget så har regeringen utvidgat avdraget till fler tjänster och uppgifter från indikerar bland annat att användandet av RUT-avdraget var det högsta . Alla politikområden ska bidra till att nå de jämställdhetspolitiska målen. Principen om att företagande kvinnor och män på likvärdiga och jämställda villkor ska kunna ta del av statens insatser, oavsett kön, bakgrund, ålder eller var i är verksamt, går igen i många av regeringens uppdrag och initiativ på mitt område. Att företagande sker på likvärdiga villkor för kvinnor och män leder till ett bättre resursutnyttjande, ökad innovationsförmåga i företagen, ökad attraktivitet och hållbar tillväxt i hela landet.
frs · H512925 · 2018-03-07 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:925 av (M) Utvisning av entreprenörer har frågat mig vad jag och regeringen avser göra för att nyckelpersoner och entreprenörer med arbetstillstånd i ska kunna utveckla och driva företag även om det innebär att de för behöver ta ut en lägre lön, och när vi avser att göra det. Öppenhet mot omvärlden är viktigt för . En väl fungerande kompetensförsörjning är nödvändig för svenska företag och för som kunskapsnation. ska även vara ett attraktivt land för investeringar och för innovativa och kunskapsintensiva företag. Väl fungerande regelverk är ett av många instrument som kan bidra till en positiv utveckling i detta avseende. Tredjelandsmedborgare kan komma till för att starta och driva egna företag, eller som arbetskraftsinvandrare för anställning hos redan existerande arbetsgivare. Gemensamt för dessa båda grupper är att de bidrar med idéer och talang som gynnar som kunskapsnation. Det är viktigt att poängtera att bestämmelserna som reglerar egenföretagares etablering i skiljer sig från det system som styr arbetskraftsinvandringen av anställda. Personer från tredjeland som kommer till för att starta och driva ett företag behöver inget arbetstillstånd, men måste bland annat kunna styrka att de driver, har det avgörande ansvaret för och äger minst hälften av företaget. De måste också ha tillräckligt med egna pengar för att försörja sig och sin eventuella familj. För att ett arbetstillstånd ska beviljas en tredjelandsmedborgare som vill ta anställning i krävs däremot att lönen, försäkringsskyddet och övriga anställningsvillkor är i nivå med svenska kollektivavtal eller praxis inom yrket eller branschen. Båda dessa regelverk ska vara förutsägbara och tydliga, så att kan attrahera nödvändig kompetens som fel inte uppstår. Jag är emellertid inte beredd att avvika från den grundläggande principen att företagande och arbetskraftsinvandring ska ske under goda villkor. Det är viktigt att inte ha regler som leder till lönedumpning eller som underlättar för oseriösa arbetsgivare att fuska med anställningsvillkoren.
frs · H512926 · 2018-03-07 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:926 av (M) Skatteregler för generationsskiften har frågat mig om jag avser att se över och eventuellt vidta några åtgärder för att ändra skattereglerna så att de inte försvårar generationsskiften inom familjen. Utredningen om översyn av 3:12-reglerna har haft i uppdrag att dels se över beskattningen vid ägarskiften i fåmansföretag, dels se över skattereglerna för delägare i fåmansföretag i syfte att begränsa möjligheterna till inkomstomvandling. överlämnade utredningen sitt betänkande Översyn av skattereglerna för delägare i fåmansföretag (SOU 2016:75). Utredningens förslag behandlas i en lagrådsremiss som regeringen beslutade . I förslaget ingick regler om generationsskifte. , angav i ett särskilt yttrande till finansutskottets betänkande 2016/17:FiU20 att de var beredda att agera i , t.ex. i form av misstroendeförklaring, om förslaget ingick i budgetpropositionen . hotade alltså med misstroendeförklaring om reglerna i syfte att underlätta generationsskifte lades fram till . Mot den bakgrunden är frågeställningen något överraskande. Ärendet bereds inom .
frs · H512928 · 2018-03-06 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:928 av (M) Multidisciplinär forskning har frågat mig om jag kan överväga att ge i uppdrag till universiteten att påbörja ett arbete där olika discipliner möts för att i större utsträckning nå en bredare potential till följd av genombrotten inom AI och maskininlärning. Digitalisering är en av vår tids stora skeenden, som innebär möjligheter såväl som utmaningar för individer och samhällen. Det är därför en av de globala samhällsutmaningar regeringen har identifierat i forskningspropositionen Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft (prop. 2016/17:50). I propositionen lyfter regeringen också vikten av tvärvetenskap och tvärsektoriell samverkan för att möta samhällsutmaningarna. Precis som frågeställaren påpekar finns det en enorm potential gällande AI, vilken sträcker sig utanför traditionella tekniska domäner. Det medför att arbetet kring frågan om AI och dess potential behöver ske i samverkan mellan olika aktörer och med utgångspunkt i ett brett perspektiv. har tagit initiativ till en pågående aktiv dialog med ett flertal universitet och högskolor angående AI. Dialogen har bl.a. kommit att handla om potentialen i skärningspunkten mellan AI och en rad samhälleliga områden. Här har flera universitet och högskolor redan inlett ett ambitiöst samarbete för att nå ett bredare perspektiv kring AI. Först när dialogen har avslutats kan regeringen ta ställning till vilka eventuella åtgärder som ska vidtas.
frs · H512930 · 2018-03-08 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:930 av (M) Åtgärder för förbättrat företagsklimat har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att förbättra företagsklimatet i så att fler kan anställa sig själva och andra. Regeringens näringspolitik syftar till att stärka förutsättningarna för fler och växande företag i hela landet. En mångfald av företag och företagare är viktigt för näringslivets konkurrenskraft, förnyelse och hållbarhet. Många av de nya jobben skapas av små och medelstora företag. Detta är anledningen till att regeringen bedriver en aktiv näringspolitik som syftar till att alla företag och företagare ska ha goda förutsättningar att starta, växa och exportera. Företagens förutsättningar förbättras på en rad olika sätt, exempelvis genom arbetet med att förenkla för företagen genom digitalisering, översynen av trygghetssystemen för företagare och förbättrad tillgång till finansiering. Regeringen har också sänkt kostnaden för enmansföretagare som får sin första anställning och infört skattelättnader för personaloptioner under vissa förutsättningar. Tack vare stabila offentliga finanser kan vi göra viktiga investeringar i infrastruktur, forskning, bostäder och utbildning. Investeringar som är avgörande för att förutsättningarna ska finnas för att fortsatt ska ha ett konkurrenskraftigt företagsklimat. Regeringen har också tagit fram en strategi för Smart industri, en exportstrategi och reformerat den statliga riskkapitalförsörjningen för att stötta företagare och innovatörer i tidiga utvecklingsskeden. Omfattande satsningar har gjorts och görs också för att stärka innovationsförmågan, genom t.ex. samverkansprogram och testbäddar. Satsningar på bland annat bredband, besöksnäring, kommersiell service och livsmedelsnäringarna stärker landsbygdsföretagandet. Genom att bättre ta tillvara digitaliseringens möjligheter, med allt fler och bättre digitala tjänster och processer, förenklar vi också för företagare och medborgare i alla delar av landet. Svensk ekonomi är stark och 7 av 10 små och medelstora företag vill växa. Sedan den här regeringen tillträdde har över 250 000 nya jobb skapats varav 176 000 av dessa i privat näringsliv. Regeringen avser att fortsätta den inslagna linjen och genom ett systematiskt arbete bygga ett konkurrenskraftigt , med ambitionen att fler ska kunna och vilja starta företag och få sina företag att växa. Flera internationella undersökningar visar på att företagen i har mycket goda förutsättningar och ramvillkor i förhållande till omvärlden. Exempel på undersökningar där svenskt företagsklimat står sig i konkurrensen är the World Competitiveness Scoreboard och Doing Business Index. Den sistnämnda mäter hur lätt det är att starta, driva och lägga ner företag. är även ett av de bästa länderna för företagande. visar också att småföretagen hade ett rekordstarkt .
frs · H512931 · 2018-03-07 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:931 av (M) Personaltätheten i förskolan har frågat mig om jag avser att följa upp huruvida personaltätheten i förskolan verkligen har ökat. Att hålla mig informerad om det aktuella läget inom skolväsendets olika delar är en viktig del av mitt arbete. Att följa utvecklingen inom förskolan, till exempel avseende personaltätheten, är därför både något som jag redan gör och avser att fortsätta med. redovisar statistik om bl.a. barn, personal och kostnader i förskolan för att ge en samlad bild av verksamheten. I sin fråga nämner även regeringens satsning på minskade barngrupper. anger i sina riktlinjer om barngruppens storlek och sammansättning (kommentarer till det allmänna rådet Måluppfyllelse i förskolan) att forskning visar att det är angeläget att det inte blir för många relationer för barnen att förhålla sig till . Framförallt har de yngsta barnen mest att vinna på att vara i mindre barngrupper. Förskollärarna kan då ta tillvara de fördelar som en mindre barngrupp ger i form av samspel och kommunikation mellan förskollärare och barn. För att säkerställa att verksamheten i förskolan är av god kvalitet är givetvis även personalens utbildning och kompetens, personaltätheten relaterat till antal barn och den fysiska miljön viktiga. Regeringen genomför därför även insatser för att investera i personalens rätt till kompetens–utveckling och satsningar för att locka fler till förskolläraryrket. För att främja den fysiska yttre miljön i förskolan har regeringen också avsatt medel som huvudmännen kan söka (förordning [2015:552] om statsbidrag för upprustning av skollokaler och av utemiljöer vid skolor, förskolor och fritidshem). Ytterligare en faktor som påverkar verksamheten är barngruppens sammansättning, till exempel avseende barnens åldrar, andelen barn i behov av särskilt stöd i sin utveckling, andelen barn med annat modersmål än svenska och barnens närvarotider. Med hjälp av regeringens satsning för att minska barngruppernas storlek får huvudmännen ökade möjligheter att även anpassa gruppens sammansättning på ett sätt som gynnar barnen och verksamhetens kvalitet.
frs · H512932 · 2018-03-07 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:932 av (M) Crowdfunding och crowdlending som finansieringslösningar har frågat finansministern om hon avser att vidta några åtgärder för att underlätta alternativa finansieringslösningar, såsom crowdfunding och crowdlending, för företag som är i behov av kapital. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Gräsrotsfinansiering (crowdfunding) är en liten men snabbt växande del av de finansiella marknaderna. Det som utmärker gräsrotsfinansiering är att många investerare, som var och en investerar små belopp i ett särskilt projekt, samlas och sammanförs med dem som söker kapital genom en plattform på internet. Regeringen delar uppfattningen att det är viktigt att underlätta alternativa finansieringslösningar för företag, särskilt små och medelstora bolag och företag i uppstartsfasen, som är i behov av kapital. Det är inte minst viktigt där traditionella finansieringslösningar inte är aktuella. Regeringen tillsatte en utredning om gräsrotsfinansiering i syfte att gräsrotsfinansiering ska kunna utvecklas men säkerställa ett högt konsumentskydd och högt förtroende för denna del av finansmarknaden. Utredningen om gräsrotsfinansiering (Fi 2016:10) ska kartlägga den roll, funktion och incitamentsstruktur som gäller på marknaden för gräsrotsfinansiering. Det råder även vissa oklarheter i förhållande till befintlig reglering som behöver analyseras och kartläggas i synnerhet vad gäller lånebaserad och andelsbaserad gräsrotsfinansiering. Uppdraget omfattar t.ex. inte en översyn av skatte- eller avgiftsreglerna och omfattar endast gräsrotsfinansiering på finansmarknaden. Utredningen kommer att överlämna sitt betänkande . Även inom EU pågår arbete med denna fråga. har aviserat att man kommer att lämna ett förslag som reglerar gräsrotsfinansiering på EU-nivå och som kommer att underlätta gränsöverskridande verksamhet.
frs · H512933 · 2018-03-07 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:933 av (M) effektivitet (M) har frågat mig vilka åtgärder regeringen och jag avser att vidta för att säkerställa att tydliggör hur kriterier, rangordning och likabehandling av leverantörer sker. I den riksrevisionsrapport som refererar till menar att i sin upphandling av boenden –2015 inte var tydliga i förfrågningsunderlagen och inte heller på ett transparent sätt hade beskrivit hur de kontroller som sker efter tilldelningsbeslutet kunde komma att påverka den ordning i vilken avtalen tecknas. lämnade i rapporten ett antal rekommendationer till . har välkomnat granskningen och tagit till sig rekommendationerna. lämnade i rapporten inga rekommendationer till regeringen. Som jag har svarat tidigare är precis som alla andra upphandlande myndigheter skyldiga att följa lagen om offentlig upphandling vilket jag förutsätter att de gör. Enligt gällande ordning är den myndighet som har i uppdrag att bedriva tillsyn över upphandlingslagstiftningen.
frs · H512934 · 2018-03-07 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:934 av (M) Byggande av skyddsrum vid nybyggnation av flerbostadshus har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att stimulera byggandet av skyddsrum vid nybyggnation av flerbostadshus. har ett försämrat omvärldsläge med säkerhetspolitiska konsekvenser. ska bygga upp ett modernt totalförsvar med förmåga att möta väpnat angrepp. Planeringen av det civila försvaret har därför återupptagits. Det är angeläget att uppnå en stärkt förmåga hos bevakningsansvariga myndigheter och andra aktörer inom det civila försvaret. För att skapa förutsättningar för dessa aktörer har regeringen i budgetpropositionen föreslagit att det tillförs permanenta medel, vilket för återstoden av innevarande försvarsinriktningsperiod (2018–2020) motsvarar totalt . Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) har redovisat ett regeringsuppdrag som syftat till att ta fram en samlad bedömning av befolkningsskyddets förmåga att möta de krav som höjd beredskap kan medföra samt hur det kan anpassas till nutida förhållanden. finns det ca 7 miljoner skyddsrumsplatser i landet, som är fördelade på 65 000 skyddsrum med varierande skyddsförmåga. Enligt MSB är det nödvändigt att det tas fram ytterligare underlag för att det ska vara möjligt att bedöma behovet av nyproduktion av skyddsrum. Jag följer noga det pågående arbetet för att stärka planeringen av det civila försvaret. Frågan om samhällets skyddsrumsbehov ingår i det arbetet. För att närmare kunna bedöma och ta ställning till behovet av olika åtgärder inom det civila försvaret är det dock nödvändigt att det tas fram väl utvecklade underlag. Regeringen kommer noga att följa arbetet med att stärka befolkningsskyddets förmåga vid höjd beredskap och vidta ytterligare åtgärder om det behövs.
frs · H512935 · 2018-03-06 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:935 av (M) Lärarutbildningen har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att de utlovade förändringarna av lärarutbildningarna som Socialdemokraterna gick till val på 2014 ska uppnås. Attraktiva lärarutbildningar med hög kvalitet är högt prioriterat för regeringen. För att komma till rätta med lärarbristen behövs fler vägar till läraryrket. En viktig sådan väg är KPU, kompletterande pedagogisk utbildning. För att fler personer ska kunna sadla om till läraryrket har regeringen ökat antalet platser på KPU. Regeringen har i flera omgångar också ökat medlen till särskild kompletterande pedagogisk utbildning, där bland annat Teach for och Brobyggaren vid ingår. Brobyggaren ges med förhöjd studietakt, så att studenten är klar med sina studier . För att öka antalet forskarutbildade i den svenska skolan har regeringen också infört en särskild KPU för forskarutbildade, som också den ges med förhöjd studietakt. I budgetpropositionen föreslog regeringen att särskilda medel ska avsättas till projekt för att skapa fler vägar in i lärar- och förskolläraryrkena. Hur dessa projekt ska se ut bereds inom . För att möjliggöra för lärarstudenter att bli klara med sina utbildningar i snabbare takt har vi vidare också gett elva universitet och högskolor i uppdrag att anordna sommarkurser, där kurser inom lärarutbildningarna ska prioriteras. En försöksverksamhet med lämplighetsbedömning vid antagning till lärar- och förskollärarutbildning har pågått vid två lärosäten och Universitets- och högskolerådet (UHR) håller på att utvärdera verksamheten. Rätt använd skulle lämplighetsbedömning kunna öka motivationen för den enskilde studenten och bör därför också kunna ha potential att påverka attraktiviteten och genomströmningen i positiv bemärkelse. Det här är en fråga vi följer noga och jag ser därför fram emot att läsa den utvärdering som UHR ska lämna senare i vår. Lärarutbildningarna ska ställa krav på studenterna, bedrivas med god pedagogik och på bästa sätt förbereda studenterna på arbetslivet. För att stärka kvaliteten på lärarutbildningarna inleddes en kvalitetssatsning på lärar- och förskollärarutbildningar och utbildningar inom humaniora och samhällsvetenskap. Medlen ska b.la. gå till utökad lärarledd tid. Sammanlagt kommer regeringen att ha satsat vid mandatperiodens slut. Förutom de nämnda åtgärderna har regeringen genomfört en lång rad satsningar för att stärka skolan och läraryrket och vi fortsätter arbetet för attraktiva och starka lärarutbildningar.