ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H512641 · 2018-01-31 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:641 av (M) Bötestävlingar inom polisen har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder mot bakgrund av uppgifterna om tävlingar i utfärdade böter inom polisen. Svenskt trafiksäkerhetsarbete utgår från Nollvisionen där människor inte dödas eller skadas för livet i vägtrafiken. Trafiksäkerhetsarbetet är därför en självklar och viktig del av verksamhet. Enligt trafikstrategi bedöms en låg toleransnivå vid rapportering av en hastighetsöverträdelse vara en förutsättning för att sänka medelhastigheten och öka hastighetsefterlevnaden. strävar efter att utföra flera kontroller av såväl hastighet som nykterhet vid olika platser och tidpunkter för att höja den upplevda upptäcktsrisken och därmed bidra till en god allmän- och individualprevention. har dock antalet alkoholutandningsprov och utskrivna trafikböter minskat. Vilken metod som ska användas för att vända denna utveckling är upp till .
frs · H512643 · 2018-01-31 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:643 av (SD) har frågat mig om jag tänker verka för att regeringen intensifierar kontrollerna vid gränser i syfte att hindra vapensmuggling av illegala vapen till . Regeringen beslutade om gränskontroll vid den inre gränsen , fram till . Syftet med gränskontrollen är att säkerställa den allmänna ordningen och den inre säkerheten i . Kontrollerna ska genomföras vid de hamnar i polisregionerna Syd och Väst som bedömer som lämpliga, samt vid . Gränskontrollen vid inre gräns ska anpassas till vad som är nödvändigt för att uppnå syftet. Detta innebär att det är som avgör hur gränskontrollerna ska utformas och hur myndighetens resurser bäst ska användas för att tillgodose den allmänna ordningen och säkerheten. Kontrollgraden vad gäller personer som passerar Lernacken vid , Hyllie station och hamn har legat på . Migrationsströmmarna till är blandade och omfattar asylsökande, ekonomiska migranter och övriga resande, men även möjliga brottslingar. Gränskontrollerna ger en bättre överblick över vilka som kommer till och vilka avsikter de har, och därmed möjlighet att i större utsträckning kunna upptäcka bl.a. vapenbrott. och har ett gemensamt ansvar för att motverka illegal införsel av skjutvapen, och behöver fortsätta att utveckla och förstärka sin kapacitet för att förhindra illegal införsel av vapen och vapendelar redan vid gränsen, och för att beslagta illegala vapen. Regeringen fortsätter att prioritera arbetet mot illegala skjutvapen i omlopp i samhället och har bland annat gett ett särskilt uppdrag att skapa förutsättningar för att ytterligare motverka förekomsten av illegala vapen och explosiva varor, som ska redovisas till regeringen .
frs · H512644 · 2018-01-31 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:644 Intagna som begår brott av (SD) har frågat mig vad jag avser att göra för att intagna inte ska kunna begå nya brott ute i samhället under sin fängelsetid. Jag vill inleda med att understryka att det är oacceptabelt att intagna begår brott under pågående verkställighet av ett fängelsestraff. En av Kriminalvårdens huvuduppgifter är att förebygga återfall i brott. Kriminalvården ska också särskilt vidta åtgärder som syftar till att brottslighet under verkställigheten förhindras. Av Brås rapport brott under påföljd framgår att antalet intagna som lagförts för brott begångna under påföljden minskade kraftigt , från 25 till 11 per 1 000 intagna. De efterföljande två åren låg antalet lagförda på samma relativt låga nivå. Återfallen i ny brottslighet efter avtjänad kriminalvårdspåföljd minskar . Att Kriminalvården upprätthåller en god säkerhet inom myndighetens verksamheter är viktigt ur ett samhällsskyddsperspektiv men också för myndighetens förutsättningar att bedriva ett gott återfallsförebyggande arbete. Kriminalvården arbetar på flera olika sätt för att minska risken för återfall i brott. De åtgärder som sätts in baseras på en individuellt utformad plan för verkställigheten. Det är väl känt att övergången från anstalt till frihet är en särskilt kritisk tid när det kommer till risken för att återfalla i brott. I arbetet med att förebygga att intagna som friges från fängelse återfaller ingår en väl planerad utslussning som en mycket viktig del i det återfallsförebyggande arbetet. Regeringen har därför uppdragit åt Kriminalvården att utveckla och förstärka myndighetens arbete med utslussning i syfte att öka klienternas förutsättningar att inte återfalla i brott. Regeringen har höga förväntningar på resultatet av myndighetens arbete med det pågående uppdraget som ska slutredovisas .
frs · H512645 · 2018-01-31 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:645 av (KD) Tomträtter har frågat mig om jag tänker ta några initiativ för att modernisera de villkor som styr tomträttsavgälder. De nuvarande reglerna om tomträttsavgäld har kritiserats för att medföra problem, inte minst för tomträttshavare med småhus. En av anledningarna är de långa avgäldsperioderna, som kan leda till att avgäldshöjningar kommer i kraftiga språng för tomträttshavarna. Reglerna om tomträttsavgäld har varit föremål för översyn . lämnade Tomträtts- och arrendeutredningen delbetänkandet Tomträttsavgäld och friköp. Betänkandet fick under remissbehandlingen ett blandat mottagande. Den kritik som fördes fram tar bl.a. sikte på att förslaget inte leder till ett tillräckligt skydd för tomträttshavare i områden med höga markvärden. Det framhölls också att förslaget kan leda till inkomstbortfall för vissa kommuner. Remisskritiken understryker komplexiteten i en reform av avgäldssystemet. Regeringen bedriver ett aktivt beredningsarbete i frågan. höll ett möte med vissa särskilt berörda myndigheter och organisationer om den fortsatta inriktningen på arbetet. Bland annat behandlades möjligheterna till utveckling av förslagen i betänkandet i syfte att tillgodose remisskritiken. De synpunkter som framfördes vid mötet analyseras inom . följer regeringen noga hur tomträttsmarknaden och tomträttsavgälderna utvecklas.
frs · H512646 · 2018-01-31 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:646 Organdonation av (M) och fråga 2017/18:654 Vårdköer av (M) har frågat mig när jag anser att vi kan förvänta oss att se ett konkret lagförslag om organdonation på bordet. har också frågat mig på vilket sätt jag och regeringen avser att agera för att korta väntetiderna när det gäller organdonationer och de växande vårdköer som drabbar patienter och anhöriga. Jag vill understryka att det är olyckligt att patienter hamnar i vårdköer på grund av organbrist. Frågan om organdonation är viktig för regeringen, men mot bakgrund av att utredningens (SOU 2015:84) förslag till ny lagstiftning för att öka antalet inte håller juridiskt för en proposition, måste ett nytt förslag tas fram. Regeringen beslutade att uppdra åt att inrätta ett nationellt centrum för donationsfrämjande insatser. Från upphör att finnas, vilket var ett av utredningens förslag och som syftar till att förtydliga roll på nationell nivå. Sammantaget har denna satsning som mål att förtydliga och förstärka roll i den donationsfrämjande verksamheten, vilket också är en betydelsefull del i arbetet för att öka antalet organdonationer.
frs · H512648 · 2018-01-31 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:648 av (M) Merkostnadsersättning har frågat mig vilken konsekvensanalys regeringen gör med anledning av att handikappersättningen ska avskaffas och ersättas med en merkostnadsersättning och hur det kommer att påverka den som exempelvis har en kraftig synnedsättning och mister det nuvarande schablonbeloppet samt andra individer som har handikappersättning . Dagens handikappersättning har rötterna i den blindhetsersättning som infördes . kan en person oberoende av typen av funktionsnedsättning beviljas handikappersättning. För blinda och personer med gravt nedsatt hörsel gäller emellertid fortfarande särskilda regler i och med att de är garanterade handikappersättning med en viss nivå. För övriga grupper med funktionsnedsättning baseras beslutet om handikappersättning på en individuell bedömning av den enskildes merkostnader och hjälpbehov. Sedan handikappersättningen infördes har den i stort sett förblivit oförändrad. Regeringen har i lagrådsremissen Reformerade stöd till personer med funktionsnedsättning lämnat förslag på ett mer modernt och sammanhållet system för ersättning. Den nya ersättningen för merkostnader föreslås bli mer generös jämfört med dagens stöd genom att insteget för att få ersättning med den lägsta nivån sänks och taket för ersättning med den högsta nivån höjs något. Däremot föreslås merkostnadsersättningen inte innehålla några särskilda regler för blinda och personer med gravt nedsatt hörsel motsvarande de bestämmelser som finns i den nuvarande handikappersättningen. En särreglering för personer med vissa diagnoser stämmer inte överens med dagens funktionshinderspolitik och en persons rätt till ersättning, oavsett diagnos, bör fastställas efter en individuell bedömning. För regeringen är det en grundläggande princip att personer som har behov av ersättning från våra gemensamt finansierade socialförsäkringar behandlas lika. Personer med gravt nedsatt syn och hörsel kommer framöver, på samma sätt som övriga personer med funktionsnedsättning, att kunna ansöka om den nya merkostnadsersättningen och beviljas ersättning efter en bedömning av hur behovet ser ut i det enskilda fallet. Om en person har merkostnader för bland annat hjälp i den dagliga livsföringen som beror på funktionsnedsättning, tex. kostnader för städhjälp, avgifter för hemtjänst eller avgifter för ledsagning enligt socialtjänstlagen (2001:453) eller lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, LSS, så kommer han eller hon att kunna få sådana kostnader ersätta av den nya merkostnadsersättningen om villkoren för förmånen är uppfyllda. Ersättning lämnas i sådana fall med vissa fasta schablonbelopp Förslagen som ligger till grund för lagrådsremissen har tagits fram i dialog med organisationer som företräder personer med funktionsnedsättning.
frs · H512650 · 2018-01-31 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:650 av (M) Likabehandling vid fördelning av skolpeng har frågat gymnasie- och kunskapslyftsministern om hon och regeringen avser att ge Skolinspektionen i uppdrag att granska hur kommunerna lever upp till skollagen och likabehandlingsprincipen eller vidta några åtgärder för att säkerställa att skolpengen fördelas rättssäkert och på lika villkor mellan kommunala och fristående skolor. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. har ställt frågan med anledning av en rapport från som anger att sex av tio kommuner – av de 240 som besvarat en enkät – fattat så kallade generella beslut om bidrag , dvs. beslut som inte är riktade till en viss huvudman. Det innebär enligt rapporten att de enskilda huvudmännen inte kan överklaga kommunens bidragsbeslut, då en dom i slår fast att ett generellt utformat bidragsbeslut inte kan prövas genom förvaltningsbesvär. Enligt rapporten verkar det i vissa kommuner finnas en okunskap om gällande bestämmelser för kommunernas bidrag till enskilda huvudmän. Principen om att lika villkor ska gälla är utgångspunkten för bidragsbestämmelserna i skollagen (2010:800) samt skol- och gymnasieförordningarna (2011:158 och 2010:2039). Principen innebär i huvudsak att samma villkor ska gälla för fristående skolor som för skolor med huvudman. En viktig anledning till bidragsbestämmelsernas utformning är att det ska vara möjligt för enskilda huvudmän att överklaga en kommuns bidragsbeslut hos allmän förvaltningsdomstol enligt förvaltningslagens regler, i stället för enligt kommunallagens bestämmelser enligt tidigare reglering (se propositionen Offentliga bidrag på lika villkor, prop. 2008/09:171, bet. 2008/09:UbU13, rskr. 2008/09:129). utövar den statliga tillsynen över skolväsendet och har att kontrollera att huvudmännen följer skollagstiftningen och andra regelverk på området. Myndigheten har att självständigt inom sitt ansvarområde besluta om vad som ska granskas, hur granskningen ska läggas upp och vilka verktyg som ska användas. I myndighetens uppdrag ingår att vidta åtgärder med anledning av inkomna anmälningar. Jag konstaterar att Skolinspektionen , efter en anmälan från en enskild huvudman som fått ett generellt bidragsbeslut, förelagt den berörda kommunen att vidta åtgärder för att säkerställa att kommunen i fråga om bidrag fattar enskilda beslut som går att överklaga i enlighet med skollagens bestämmelser. Skolinspektionens beslut har en normerande funktion genom att tydliggöra för huvudmännen vilka regler som gäller. Jag avser inte att ge Skolinspektionen ett särskilt uppdrag med anledning av den nämnda rapporten från . Jag anser att det som efterfrågas redan finns i gällande lagstiftning och ser inte att några åtgärder behöver vidtas.
frs · H512651 · 2018-01-31 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:651 av (M) Längre handläggningstider för vapenlicenser har frågat mig om jag på något sätt avser att lindra effekterna av eventuellt längre handläggningstider för vapenlicenser . Som påtalar har regeringen beslutat att genomföra en vapenamnesti . Syftet är att minska antalet illegala vapen i samhället vilket är av högsta prioritet. är det naturligtvis viktigt att handläggning av vapenlicenser hanteras på ett sådant sätt att väntetiden i möjligaste mån begränsas. Regeringen har agerat i frågan. har i uppdrag att utveckla sin hantering av vapentillstånd och myndigheten har vidtagit en rad åtgärder för att effektivisera arbetet, bland annat införande av ett digitalt ansökningsförfarande och en omfördelning av ärendetyper mellan polisregioner. Vissa åtgärder har gett omedelbar effekt medan andra förväntas ge mätbara effekter . Myndigheten har också i uppdrag att redovisa statistik över handläggningstiderna till regeringen i samband med årsredovisningen. har anställt 15 nya handläggare som ska hantera ärenden med koppling till vapenamnestin. Myndighetens uppföljning av vapenärenden visar att medianvärdet för ansökningar avseende innehav av vapen har minskat 2016 2017. har den totala balansen av antalet öppna vapenärenden minskat med nästan 2000 ärenden . Jag avser även fortsättningsvis att noga följa arbete med vapentillstånd och hur handläggningstiderna utvecklar sig.
frs · H512652 · 2018-01-31 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:652 av (M) Småskaliga vattenkraftverk har frågat mig vilka åtgärder jag har vidtagit eller avser att vidta för att underlätta tillståndsgivningen för de småskaliga vattenkraftverken. Energiöverenskommelsen slår bl.a. fast att ska ha moderna miljökrav på vattenkraften. Överenskommelsen slår också fast att prövningssystemet ska utformas på ett sätt som inte blir onödigt administrativt och ekonomiskt betungande för den enskilde i förhållande till den eftersträvade miljönyttan. pågår arbetet med att ta fram författningsförslag som utformas med utgångspunkt i energiöverenskommelsen och tillkännagivande. En promemoria med förslag som genomför de vattenkraftsrelaterade delarna av energiöverenskommelsen och tydliggör det svenska genomförandet av EU:s ramdirektiv för vatten har tagits fram och remitterats. Vi lägger mycket tid på möten och dialog med berörda parter för att det slutliga förslaget ska vara väl anpassat till de olika krav och förväntningar som finns. Författningsförslagen hanteras också inom den genomförandegrupp för energiöverenskommelsen som är sammansatt av representanter från de partier som ingått överenskommelsen. Regeringen är angelägen om att få relevanta lagändringar på plats så snart det är möjligt och avser att återkomma till i frågan .
frs · H512653 · 2018-01-31 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:653 av (S) En polishögskola i har frågat mig om jag och regeringen avser att starta en polishögskola i . Inledningsvis vill jag klarlägga att har fått i uppdrag av regeringen att undersöka förutsättningarna för att etablera polisutbildning vid ytterligare två lärosäten, ett i södra och ett i västra . Uppdraget ska redovisas till regeringen . inledde det arbetet med och myndigheten förordade att ska få bedriva polisutbildning. Regeringen beslutade att får bedriva polisutbildning under förutsättning att det finns en gällande överenskommelse mellan och . Det är nu upp till och att komma överens om förutsättningarna för utbildningen. fortsätter nu arbetet i enlighet med sitt uppdrag och undersöker förutsättningarna för att starta en polisutbildning i västra .
frs · H512654 · 2018-01-31 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:646 Organdonation av (M) och fråga 2017/18:654 Vårdköer av (M) har frågat mig när jag anser att vi kan förvänta oss att se ett konkret lagförslag om organdonation på bordet. har också frågat mig på vilket sätt jag och regeringen avser att agera för att korta väntetiderna när det gäller organdonationer och de växande vårdköer som drabbar patienter och anhöriga. Jag vill understryka att det är olyckligt att patienter hamnar i vårdköer på grund av organbrist. Frågan om organdonation är viktig för regeringen, men mot bakgrund av att utredningens (SOU 2015:84) förslag till ny lagstiftning för att öka antalet inte håller juridiskt för en proposition, måste ett nytt förslag tas fram. Regeringen beslutade att uppdra åt att inrätta ett nationellt centrum för donationsfrämjande insatser. Från upphör att finnas, vilket var ett av utredningens förslag och som syftar till att förtydliga roll på nationell nivå. Sammantaget har denna satsning som mål att förtydliga och förstärka roll i den donationsfrämjande verksamheten, vilket också är en betydelsefull del i arbetet för att öka antalet organdonationer.
frs · H512655 · 2018-01-31 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:655 av (SD) Avbytartjänst för animalieproducenter har frågat mig om jag avser att utreda hur ett statligt medfinansierat stöd till en avbytartjänst för animalieproducenter kan utformas. Jag delar uppfattning om att det kan vara en utmaning för företagare inom animalieproduktionen att exempelvis ta semester eller få avlastning vid sjukdom. Animalieproducenterna är viktiga för den svenska livsmedelsproduktionen och förverkligandet av den svenska livsmedelsstrategin som betande djur är helt avgörande för den biologiska mångfalden i jordbrukslandskapet. har haft en statligt finansierad avbytartjänst som drivits genom olika bolag där LRF varit huvudman. I samband med avregleringen av jordbruket upphörde den statliga finansieringen och LRF fortsatte driften på affärsmässiga grunder. 1999 beslutade LRF att lägga ner verksamheten helt. planerar inte regeringen någon utredning av ett återinförande av en statligt finansierad avbytartjänst. Regeringen arbetar med andra åtgärder som främjar jobb och tillväxt i hela landet. I livsmedelsstrategin tar regeringen ett brett grepp om frågor som är viktiga för konkurrenskraften och kompetensförsörjningen i såväl livsmedelssektorn som i lantbruket. Regeringen har också gjort en stor satsning på gröna jobb för åren 2018–2020. Min bedömning är att dessa åtgärder kommer att underlätta situationen även för företagare inom animalieproduktionen.
frs · H512656 · 2018-01-31 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:656 av (SD) Miljöorganisationers talerätt avseende brukande av skog har frågat mig om jag anser att miljöorganisationer ska ges möjlighet till rättslig prövning av beslut som rör normala skogsbruksåtgärder. Jag har svarat på två liknande skriftliga frågor och regeringens inställning har inte ändrats . Beredning av betänkandet Rättslig översyn av skogsvårdslagstiftningen (SOU 2017:81) pågår inom . Jag kan därför ännu inte uttala mig om förslagen i betänkandet, det vore att föregripa beredningsprocessen.
frs · H512657 · 2018-01-31 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:657 av (SD) Jordbruk som miljöpåverkande verksamhet har frågat mig om jag har för avsikt att ta initiativ till att ändra skrivningen i så att jordbruk inte längre klassas som miljöfarlig verksamhet. jordbrukare är en mycket viktig del av bl. a. den svenska livsmedels-försörjningen. Svenskt jordbruk ska vara både miljömässigt hållbart och konkurrenskraftigt. Benämningen av jordbruket som miljöfarlig verksamhet återkommer i flera frågor och debatter. har vid tidigare tillfällen konstaterat att det inte nödvändigtvis behöver innebära att en verksamhet är farlig för männi-skors hälsa eller miljön bara för att den definieras som miljöfarlig. Om miljön påverkas eller kan påverkas i enlighet med definitionen klassas den som miljöfarlig. Att en företeelse omfattas av begreppet miljöfarlig verk-samhet anger endast att regler om miljöfarlig verksamhet ska tillämpas. En stor variation av verksamheter utöver jordbruk faller in under begreppet miljöfarlig verksamhet. Vindkraftverk och sjukhus för att ta några exempel. Miljöfarlig verksamhet är en etablerad rättslig definition inom den svenska miljölagstiftningen. Jag har därför inte för avsikt att ta initiativ till att ändra klassificeringen av jordbruk som miljöfarlig verksamhet.
frs · H512658 · 2018-01-31 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:658 av (M) Science centers har frågat mig på vilket sätt jag vill satsa långsiktigt på science centers för att säkra konkurrens- och innovationskraft samt borga för att antalet naturvetare och tekniker ökar. För att möta det stora behovet av ingenjörer föreslog regeringen i budgetpropositionen en utbyggnad av ingenjörsutbildningar. Satsningen omfattar 2018 och beräknas öka till 2023, vilket motsvarar ca 1 600 utbildningsplatser. I fördelningen av utbildningsplatser har hänsyn tagits till bl.a. söktryck för att säkerställa att utbyggnaden sker med en hög kvalitet. Regeringen har även gett ett antal universitet och högskolor i uppdrag att planera för och bygga upp kompletterande utbildningar för personer med avslutad utländsk utbildning. Uppdragen rör kompletterande utbildningar för bl.a. ingenjörer. Science centers är viktiga aktörer för kompetensutveckling, nätverksbygge och som platser för barns och elevers utforskande av teknik och naturvetenskap. Därför bidrar staten med till teknik- och naturvetenskapscentrum, s.k. Science centers, vilket innebär stabilitet och förutsägbarhet för verksamheter som söker dessa medel. Att stödja Science center är ett sätt att bl.a. stödja lärares undervisning och kompetensutveckling i dessa ämnen. Stöd ges även till verksamheter med liknande syfte och innehåll som Science centers, såsom stödet till Natur och teknik för alla, numera NTA Skolutveckling, som 2017 hade 133 kommuner och 34 enskilda huvudmän som medlemmar i ett välutvecklat långsiktigt samarbete. Regeringen avsätter även medel till ämnesdidaktiska centrum, s.k. resurscentrum, inom naturvetenskap och teknik. Regeringen är medveten om betydelsen av både generella och avancerade kunskaper inom it och digital teknik, varför regeringen tagit fram en digitaliseringsstrategi för skolväsendet och infört programmering som centralt innehåll i läroplaner i matematik och teknik. I samband med detta görs insatser för att stödja lärares kompetensutveckling i digital kompetens och programmering bl.a. i samarbete med några av landets Science centers. Därutöver ges möjligheten till ett fjärde tekniskt år på gymnasieskolan som innebär att elever som har gymnasieexamen från teknikprogrammet kan gå ett fjärde tekniskt år för att utbilda sig till gymnasieingenjör. I utbildningen ingår undervisning i skolan och arbetsplatsförlagt lärande vilket ger goda möjligheter till arbete. Dessutom pågår det s.k. Tekniksprånget som erbjuder unga som ännu inte fyllt och som gått naturvetenskapligt program eller teknikprogrammet på gymnasiet fyra månaders betald praktik som ingenjör. Praktikanterna får värdefull inblick i vad ingenjörsyrket kan betyda i praktiken. har över 3 000 unga runt om i landet genomfört praktiken. Regeringen menar att dessa insatser säkrar att antalet naturvetare och tekniker ökar i .