ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H5111190 · 2018-04-17 00:00:00 — Fråga 2017/18:1190 Målet om förnybar el av (C) till Miljöminister (MP) Genom energiöverenskommelsen mellan S, MP, M, C och KD har vi ett gemensamt mål att den svenska elproduktionen ska vara förnybar till 2040. Det är ett mål som förpliktigar. Ska vi nå vår gemensamma energiöverenskommelses mål måste det ges reella förutsättningar för förnybar elproduktion. Där spelar den havsbaserade vindkraften stor roll. har ett antal havsbaserade vindkraftsprojekt fått avslag av olika anledningar, inte minst kopplat till försvarsintressen. väntas besked om hur regeringen ställer sig till den föreslagna vindkraftparken i , utanför /. Det nu föreslagna projektet är på med en produktion av ca förnybar el och i investering, och till exempel Försvarsmakten och ställer sig positiva. I fallet med finns en principiellt intressant fråga som sträcker sig längre än det enskilda fallet, eftersom det ligger inom ramen för det av regeringen utpekade riksintresset för vindkraft, men angränsande till ett Natura 2000-område. Projektet påverkar dock inte Natura 2000-området. Med det sagt är det såklart viktigt att arbeten i denna skala minimerar påverkan på naturlivet oavsett om det ligger inom ett skyddat område eller inte. Alla projekt i denna skala ska prövas noggrant, men det är också viktigt att ha med sig att den havsbaserade vindkraften medför betydligt lägre påverkan än motsvarande vindkraftsproduktion på land. Just alternativkostnaden är ju intressant, eftersom de behöver byggas någonstans och all byggnation har en miljöpåverkan. Avvägningen mellan naturskydd och politiskt uppsatta mål blir därför principiellt intressant, speciellt i de fall där projekten inte direkt påverkar områden, men angränsar till sådana. Frågan är också intressant eftersom det är just miljöministern som ansvarar för de skyddade områdena i kontrast till energiministern som ansvarar för elproduktionen. Jag vill mot bakgrund av detta fråga miljöminister : Vilken tyngd lägger ministern på energiöverenskommelsens mål om förnybar el i förhållande till projekt för energiproduktion som angränsar till områden med skydd, även om områdena inte omfattas av projektet?
fr · H5111191 · 2018-04-17 00:00:00 — Fråga 2017/18:1191 Nedsättning av energiskatten för andelsägd förnybar elproduktion av (C) till Statsrådet (S) har tidigare välkomnat att regeringen genomförde alliansregeringens förslag om en skattereduktion för mikroproducerad förnybar elproduktion, och den solskatt som regeringen införde har också sänkts efter massiv kritik från bland annat . vill öka den småskaliga elproduktionen genom regelförenklingar och starkare incitament. Solskatten borde slopas helt, och bidragen till solceller bör göras om till ett grönt avdrag. Vi ställer oss också positiva till de förslag som en rad intresseorganisationer har lagt fram om att också andelsägd förnybar elproduktion ska berättiga till en skattereduktion eller en nedsättning av energiskatten, på motsvarande sätt som förnybar elproduktion på eget tak eller gård. En utredning kring andelsägandet skulle ha varit klar , men det har ännu inte kommit något förslag på hur andelsägare ska få rättvisa villkor. Jag vill mot bakgrund av detta fråga statsrådet : Hur, och med vilken tidsplan, arbetar statsrådet och regeringen med att låta andelsägd förnybar elproduktion få en nedsättning av energiskatten?
fr · H5111192 · 2018-04-18 00:00:00 — Fråga 2017/18:1192 värdegrund av (M) till Socialminister (S) För sedan ställde jag en fråga till statsrådet . Då liksom nu uppmärksammade medierna hur anställda på fattar beslut på flera oklara grunder. Då handlade det om att man hade missat samtal, handlar det om lönen hos anställda. Trots att förflutit mellan dessa olika tillfällen väcker det ånyo funderingar om hur man vill verka för att alla som vänder sig till får den värdiga handläggning eller bemötande som kan förväntas av en myndighet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialminister följande: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att ska upprätthålla en god och trovärdig värdegrund i sin verksamhet?
fr · H5111193 · 2018-04-18 00:00:00 — Fråga 2017/18:1193 Saklighet och opartiskhet från statliga tjänstemän av (M) till Statsrådet (S) Det förekommer att statliga tjänstemän uttalar politiska uppfattningar i frågor som de jobbar med eller på en myndighet som ansvarar för vissa frågor. Tjänstemän i statliga myndigheter har precis som alla andra i en grundlagsskyddad rättighet att utrycka sina åsikter. Risken finns dock att det uppstår jävssituationer och att medborgarna inte uppfattar att deras ärende hanteras sakligt och opartiskt. Jag är väl medveten om att statsrådet inte kan uttala sig om enskilda fall. Det är förståeligt, och jag vill därför lyfta frågan på ett mer generellt plan. Det är viktigt att samhället har en tilltro till statliga myndigheters saklighet och opartiskhet i alla ärenden. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka initiativ avser statsrådet att ta för att garantera medborgarna att den statliga förvaltningen i sin ärendehantering följer förvaltningslagens krav på saklighet och opartiskhet?
fr · H5111194 · 2018-04-18 00:00:00 — Fråga 2017/18:1194 Försäljningen av Metria av (M) till Närings- och innovationsminister (S) röstade ja till att sälja , som har sitt huvudkontor i . Närings- och innovationsministern redovisade följande i sitt svar på min skriftliga fråga om effekter i vid försäljning av Metria: ”Min uppfattning är att bolagets verksamhet bör få bättre utvecklingsmöjligheter med en annan ägare och vi kommer att eftersträva att hitta en ägare som verkar för att bolaget långsiktigt utvecklas väl.” I ett svar på min fråga redovisade ministern att ”processen med att avyttra statens aktier i har påbörjats”. Metria har en viktig roll inom samhällsbyggnadsområdet, och inom den sektorn ser vi många bolagsaffärer som syftar till att utveckla företagen, skapa nya synergieffekter och öka konkurrenskraften. Metria ökade omsättningen i fjärde kvartalet med fortsatt god lönsamhet, vilket är positivt. Min fråga till närings-och innovationsminister är: Hur bedömer ministern att försäljningsprocessen går?
fr · H5111195 · 2018-04-18 00:00:00 — Fråga 2017/18:1195 Skriftliga avtal vid försäljning av lotter vid telefonförsäljning av (M) till Statsrådet (S) I en intervju i Sport om en känd svensk fotbollsspelares delägarskap i ett spelbolag säger statsrådet : ”Jag känner besvikelse. Det här är en människa som inspirerar miljoner människor i hela världen men som vägrar ta ansvar för sitt eget agerande och istället hänvisar han till en annan aktör”, säger och fortsätter: ”Jag har haft ansvar för den här frågan och mött massor av människor som råkat riktigt illa ut, som fastnat i missbruk. Riktiga människor av kött och blod. Det beror delvis på de bolag som agerar aggressivt och som står utanför svensk lagstiftning, det här väcker en stor besvikelse. Han borde, precis som riksdagspartierna, lyssna på de utsatta.” Socialdemokratiska partiet, som Shekarabi är medlem i och regeringsföreträdare för, bedriver en omfattande försäljning av lotter, och SVT har i ett inslag visat att det handlar om intäkter på tiotals miljoner från lotteriet till det socialdemokratiska partiet, så tonläget är väldigt högt från statsrådet mot den bakgrunden. Regeringen avser att lägga fram en proposition till riksdag där krav på skriftliga avtal ska införas vid telefonförsäljning. För detta finns det ett betydande stöd i , men regeringen avser även att undanta just försäljning av lotter på telefon från kravet på skriftliga avtal. Med anledning av ovanstående önskar jag fråga statsrådet : Är statsrådet och regeringen beredda att införa krav på skriftliga avtal även vid försäljning av lotter vid telefonförsäljning?
fr · H5111196 · 2018-04-18 00:00:00 — Fråga 2017/18:1196 Akademiska Hus försäljning av mark till studentbostäder och andra bostäder av (M) till Statsrådet (S) De statligt ägda fastighetsbolagen har genomfört en markinventering där markreserver som ses som lämpliga för bostadsbyggande har identifierats. presenterade bostadsminister och ministern för högre utbildning och forskning planer på att bygga 28 000 nya bostäder fram . Regeringens företrädare sa att kommer mer än 11 000 studentbostäder att stå färdiga tack vare det arbete som påbörjats. planerar Akademiska Hus för mer än 11 000 studentbostäder, varav 6 400 byggs i bolagets regi. Ytterligare 10 000 planeras , varav Akademiska Hus kommer att stå för ungefär hälften. Utöver studentbostäderna bedömer Akademiska Hus att bolaget har en potential att bidra med mark för 7 000 vanliga bostäder. Detaljplaneprocess har enligt Akademiska Hus inletts på några ställen, och ambitionen är att avyttra marken till bostadsaktörer. Signaler finns om att statliga Akademiska Hus egen mark som lämpar sig för studentbostäder inte säljs till andra aktörer trots att marken inte är strategiskt viktig för lärosätenas utveckling. Agerandet – om det stämmer – riskerar att hämma utvecklingen av våra lärosäten. I förlängningen riskerar detta att hindra Akademiska Hus från att bidra till målet att stärka som kunskapsnation. Mot bakgrund av detta och vikten av en öppen och transparent försäljningsprocess, uppmärksammad prisstegring på mark för bostäder och vikten av en fungerande konkurrens på bygg- och fastighetsmarknaden är min fråga till statsrådet : Avser statsrådet att påskynda processen för att mer mark ska säljas så att fler bostäder kan byggas?
fr · H5111197 · 2018-04-18 00:00:00 — Fråga 2017/18:1197 Orealistiska antaganden gällande finanspolitikens långsiktiga hållbarhet av (M) till Finansminister (S) I vårpropositionens kapitel 10 om finanspolitikens långsiktiga hållbarhet bedömer regeringen att finanspolitik är långsiktigt hållbar. Syftet med bedömningen är att, utifrån det vi vet , säkerställa att vi vidtar eventuella åtgärder som är nödvändiga för att klara de utmaningar som vi redan vet att vi kommer att stå inför, exempelvis i samband med ändringar i befolkningsstrukturen och tillhörande ökade offentliga utgifter för omsorgen och sjukvården. Långsiktiga prognoser bygger på ett antal antaganden och är självklart osäkra till sin natur. Regeringen betonar att denna bedömning inte är en prognos utan ett scenario som bygger på vissa antaganden. Det är ändå viktigt att de antaganden man väljer att basera scenariot på bygger på så god kunskap som möjligt. Regeringens bedömning utgår från bedömning av ekonomins utveckling, som delvis är mer optimistisk än exempelvis . Andra antaganden är SCB:s befolkningsprognos, att näringslivets produktivitet ökar , att de skattefinansierade tjänsterna har en oförändrad produktivitet, att timlöneutvecklingen är densamma i hela ekonomin, att befolkningens arbetsmarknadsbeteende är oförändrat, att det offentliga åtagandet är oförändrat , att de skattefinansierade verksamheternas standard är oförändrad (som resursinsats per brukare) samt att ersättningsgraden i transfereringssystemen är oförändrad. Ja, det blir därför relativt tydligt att en så pass långsiktig bedömning riskerar att slå väldigt snett. Men det är inte allt. Dessutom utgår man från att hela den offentliga sektorns åtaganden är en helhet, oberoende av om det är kommuner, landsting/regioner eller staten som ansvarar för uppgiften. Detta är i sig problematiskt eftersom vi vet att det är kommunerna och landstingen som ansvarar för de verksamheter som direkt påverkas av befolkningsutvecklingen som statens ekonomi kommer att vara stark, i motsats till kommunsektorns. Dessutom utgår man från ett, i alla fall , direkt orealistiskt antagande om att statsbidragen anpassas löpande. Så är det inte , och mig veterligen driver inte heller regeringen den frågan. Det jag frågar mig är varför man är så noga med att ha realistiska antaganden i vissa fall, till exempel när det gäller näringslivets produktivitet, men inte i andra. Historiskt vet vi från diverse långtidsutredningar – och detta nämndes även i förra årets vårproposition – att kommuners och landstings kostnader inte utvecklas i takt med befolkningsutvecklingen utan ligger högre. Det har även Kommuner och Landsting kritiserat i remissvar. Tyvärr betyder detta att vi inte kan lita på slutsatsen att finanspolitiken är långsiktigt hållbar. Med anledning av det som anförts ovan vill jag fråga finansminister : Varför bedömer regeringen finanspolitikens långsiktiga hållbarhet utifrån orealistiska antaganden, exempelvis gällande kommuners kostnadsutveckling och statsbidragens automatiska anpassning?
fr · H5111198 · 2018-04-18 00:00:00 — Fråga 2017/18:1198 Arbetsmarknadens utveckling och regeringens bedömning av finanspolitikens långsiktiga hållbarhet av (M) till Finansminister (S) I vårpropositionens kapitel 10 om finanspolitikens långsiktiga hållbarhet bedömer regeringen att finanspolitik är långsiktigt hållbar. Syftet med bedömningen är att, utifrån det vi vet , säkerställa att vi vidtar eventuella åtgärder som är nödvändiga för att klara de utmaningar som vi redan vet att vi kommer att stå inför, exempelvis i samband med ändringar i befolkningsstrukturen och tillhörande ökade offentliga utgifter för omsorgen och sjukvården. Det finns naturligtvis mycket som är problematiskt när man försöker göra antaganden om framtiden, men eftersom planering och framförhållning är viktigt behöver man ändå redovisa de bedömningar som är möjliga att göra. Regeringen landar i slutsatsen att ett långt arbetsliv är en förutsättning för att alla ska kunna ha en god ekonomisk standard och för att skattefinansierade tjänster av god kvalitet ska kunna tillhandahållas i önskad omfattning samt att det är viktigt att antalet yrkesverksamma år ökar. Det är sådant vi har hört förr, men när man läser kapitlet förstår man att insikten finns och att det verkligen är på allvar. Andelen yrkesverksamma som ska försörja allt fler äldre och även en större andel barn och unga minskar dramatiskt. Vi har en stor välfärdssektor i jämfört med andra länder, och den finansieras huvudsakligen via skattsedeln. Inkomstskatten utgör cirka två tredjedelar av kommunernas och landstingens intäktskälla. Därför är vi totalt beroende av antalet arbetade timmar på det sätt som välfärden finansieras i . Av den anledningen är det anmärkningsvärt att detta kapitel med ett framtidsscenario inte med ett ord nämner den tekniska utvecklingen eller dess påverkan på arbetsmarknaden. Jobb skapas och jobb försvinner, men det finns inte något scenario som belyser och problematiserar hur automatiseringen och digitaliseringen påverkar arbetsmarknaden, och det i ett land där de arbetade timmarna utgör själva grunden för finansieringen av välfärden. Tyvärr betyder detta att vi inte kan lita på slutsatsen att finanspolitiken är långsiktigt hållbar. Med anledning av det som anförts ovan vill jag fråga finansminister : Varför har regeringen inte tagit någon hänsyn till den tekniska utvecklingen och dess påverkan på arbetsmarknaden och därmed också på kommunsektorns direkta intäktskälla i något scenario när man bedömer finanspolitikens långsiktiga hållbarhet?
fr · H5111199 · 2018-04-18 00:00:00 — Fråga 2017/18:1199 agerande i EU med anledning av tidigare riksdagsbeslut och fiskeavtal med av (SD) till Statsrådet (S) Trots att , med Socialdemokraternas stöd, tillkännagav för den dåvarande regeringen att bör erkänna den sahariska arabiska demokratiska republiken () som en fri och självständig stat och även verka för detta inom EU har Socialdemokraterna i regeringsställning svikit. Vid en pressträff meddelade utrikesminister att regeringen inte avser att ”erkänna utan ansluter sig därmed till tidigare regeringars bedömning i frågan” och hänvisar till FN:s arbete med att lösa konflikten. I har knappast gjort mycket väsen av sig i denna fråga. meddelade att fiskeavtalet mellan och inte gäller västsahariska vatten, eftersom inte tillhör (Case C-266/16): ”The Court therefore holds that, taking account of the fact that the territory of Western does not form part of the territory of the Kingdom of , the waters adjacent to the territory of Western are not part of the Moroccan fishing zone referred to in the Fisheries Agreement.” EU:s utrikesminister meddelade dock efter domslutet att EU vill fortsätta fiskeavtalet med . röstade nej till mandat att försöka förlänga avtalet. Men lade ned sin röst gällande ett nytt förslag till mandat. står uppenbarligen alltså inte längre tydligt upp för folkrätt och internationell lag. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Varför lade ned sin röst gällande ett nytt avtalsförslag trots att avtalsförslaget bryter mot beslut, och varför driver inte i EU frågan om ett erkännande av den sahariska arabiska demokratiska republiken () i enlighet med beslut från ?
fr · H5111200 · 2018-04-19 00:00:00 — Fråga 2017/18:1200 Långa kötider vid utfärdande av pass av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) Det är mycket långa köer på flera passexpeditioner i . Möjligheten till drop-in-besök har försvunnit, och gäller endast tidsbokning på passcentralerna i och . Syftet med omställningen har varit att skapa bättre tillgänglighet. har det varit mycket högt tryck på de passcentraler som fortfarande har drop-in-bokningar. Flera passcentraler har behövt stänga på grund av extrema passköer. Detta skedde både i och i Stenugnsund. fanns det i inte en enda ledig tid för den som försökte boka tid för att få ett nytt pass. Detta är ohållbart. Vårt svenska pass är en viktig värdehandling, och det är angeläget att svenska medborgare får snabb service när de ansöker om en så viktig värdehandling som pass. Med anledning av det ovanstående vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Vilka åtgärder tänker ministern vidta för att komma till rätta med de långa kötiderna vid utfärdande av pass?
fr · H5111201 · 2018-04-19 00:00:00 — Fråga 2017/18:1201 Antalet poliser som tillkommit under regeringen av (L) till Justitie- och inrikesminister (S) Liberalerna har lyft fram frågan om polisavhoppen men också problemen med att fylla de tomma platserna på polisutbildningen. Vi motsätter oss sänkta krav för att antas till polisutbildningen. Att detta förekommit har både Ekot och senast uppgett i sina reportage. har också den lägsta polistätheten ; vi är nu nere på 195 poliser per 100 000 invånare att jämföra med 216 poliser per 100 000 invånare . Detta är mycket bekymmersamt. Trots de utfästelser som Socialdemokraterna gjort har inte fått en enda extra polis sedan regeringen tillträdde. Antalet poliser som tillkommit överstiger alltså inte antalet som slutat, och resultatet är att vi nu har färre poliser och färre i yttre tjänst. kan vi ta del av poliser och kommuner som berättar om mindre polisiär närvaro, ingen tid för brottsförebyggande arbete och dessutom orter där den polisära förmågan i princip försvunnit. Vi har också särskilt lyft situationen på orter som , Sala och andra orter som drabbats av polisbristen, bland annat . Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Hur kommer det sig att inte fått en enda extra polis sedan regeringen tillträdde, och vilka åtgärder kommer ministern att vidta för att ändra på detta?
fr · H5111202 · 2018-04-19 00:00:00 — Fråga 2017/18:1202 Kommunala ordningsvakter av (L) till Justitie- och inrikesminister (S) Liberalerna har, som konsekvens av poliskrisen och de stora polisavhoppen, lagt fram ett antal förslag för att hantera den uppkomna situationen. Vår viktigaste åtgärd är att stoppa polisavhoppen och locka tillbaka poliser som slutat. Men det krävs andra, parallella åtgärder. Ett av våra förslag, som är fullt finansierat i vårt budgetalternativ, är en nationell satsning på 500 miljoner för att medfinansiera minst 2 000 ordningsvakter. Dessa skulle kunna avlasta i det lokala trygghetsarbetet och biträda kommunerna och polisen i det brottsförebyggande arbetet men även i andra viktiga trygghetsskapande och bevakande åtgärder som kommunen eller polisen inte klarar av att hantera. När vi nu har fått ta del av regeringens och Socialdemokraternas budgetändring återfinns inga nya förslag för att stötta kommunernas ekonomi så att de kan anlita ordningsvakter. Det vi ser är att kommunernas kostnader för trygghetsarbetet ökar markant, inte minst för att anlita väktare och ordningsvakter. Det är inte ovanligt att detta grundar sig på lokal polisbrist. I min valkrets har kommunerna varit beroende av ordningsvakter för att upprätthålla ordningen i kommunen, men vi ser också att dessa ordningsvakter snabbt kan dras in på grund av den kommunala ekonomin. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Kommer regeringen att vidta några åtgärder för att nationellt stötta kommunerna så att de kan anlita ordningsvakter?
fr · H5111203 · 2018-04-19 00:00:00 — Fråga 2017/18:1203 Situationen för kvinnor och barn i irakiska flyktingläger av (V) till Utrikesminister (S) har larmat om hur kvinnor och barn i flyktingläger i blir kollektivt bestraffade genom släktband eller kopplingar till män som varit involverade i Daish/IS. I flera fall har det också handlat om män som enbart flytt områden där terrororganisationen är stark, som tvingats arbeta för terrororganisationen mot sin vilja eller som haft liknande namn som eftersökta soldater. I en rapport beskrivs hur kvinnorna nekas nödhjälp och tillgång till mat och vatten och dessutom om grova sexuella övergrepp i utbyte mot pengar och humanitär hjälp. Man har också svårighet att få nödvändiga id-handlingar eller andra dokument. Säkerhetsläget och den humanitära situationen i är allvarlig. Regionen är en av de mest instabila i världen och miljoner människor är på flykt. Flickor och kvinnor utsätts för ett omfattande och grovt våld. Det gäller inte minst inom Daish/IS, där flickor och kvinnor i stor omfattning blivit offer för människohandel, tvångsäktenskap och rent slaveri. har antagit en rad resolutioner som behandlar sexuellt våld, däribland resolution som bland annat kräver att sexuellt våld upphör i konflikter och slår fast att våldtäkt kan utgöra ett krigsbrott. Utrikesministern har själv varit mycket engagerad i frågan, inte minst som FN:s särskilda representant i frågor som rör sexuellt våld i krig och konflikter och har därför god kännedom om att utvecklingen, trots vackra ord, är dyster. De män och kvinnor som begått krigsbrott i Daish/IS namn ska naturligtvis ställas inför rätta. Men att kvinnor och barn på lösa grunder faller offer för ytterligare våld i flyktinglägren är inte acceptabelt. Ett flyktingläger ska vara en plats som tillfälligt erbjuder ett skydd från våld och lidande, inte motsatsen. Min fråga till utrikesminister är: Vad avser ministern att göra inom EU och FN för att säkerställa att alla kvinnor och barn får den hjälp och det skydd de behöver i det internationella hjälparbetet i enlighet med resolution och övriga FN-resolutioner på området?