ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H5121386 · 2018-06-13 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1386 av (M) Infriande av löften om att korta väntetider i cancervården har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att infria det nya löftet om att få bort alla onödiga väntetider i cancervården. Regeringen har gjort stora satsningar på att korta väntetiderna i cancervården. satsar regeringen , som framför allt gått till satsningen på standardiserade vårdförlopp. Dessa vårdförlopp beskriver vilka utredningar och första behandlingar som ska göras för varje cancerdiagnos, samt vilka maximala tidsgränser som gäller för de olika åtgärderna. Ett standardiserat vårdförlopp ska ta så det behöver ta, men inte innehålla några onödiga väntetider. På så sätt ska patienternas livskvalitet och nöjdhet med vården öka och vården ska bli mer jämlik. Trots att satsningen på standardiserade vårdförlopp är relativt ny, och de standardiserade vårdförloppen införts successivt under 2015-2018, visar uppföljning på att tillgängligheten ökat och att vissa väntetider kortats. Detta innebär att fler cancerpatienter får tillgång till behandling snabbare. Det är i huvudsak de längsta väntetiderna som har kortats, t.ex. för diagnoserna bröstcancer, hudcancer och huvud-halscancer. Överenskommelsen om kortare väntetider i cancervården, som regeringen slutit med SKL, innehåller flera insatser utöver det fortsatta införandet av standardiserade vårdförlopp. Bland annat stödjer regeringen i samverkan, nivåstrukturering, Min Vårdplan och nationella vårdprogram. Även om utvecklingen går åt rätt håll så återstår mycket arbete. Regeringen genomförde därför ett rådslag om framtidens cancervård, för att utifrån den nationella cancerstrategin diskutera vilka åtgärder som behövs för att utveckla vården . De synpunkter och den information som förmedlades under rådslaget ligger till grund för den långsiktiga inriktningen för det nationella arbetet med cancervården, som regeringen beslutade om. Syftet med den långsiktiga inriktningen är att skapa tydlighet kring hur regeringen vill att det nationella arbetet med cancervården ska utvecklas framöver, synliggöra områden som är viktiga att arbeta vidare med, ligga till grund för fortsatta insatser som ska utveckla cancervården. Den långsiktiga inriktningen fokuserar främst på arbetet . Inriktningen innehåller dock också en vision och ett antal långsiktiga mål för arbetet med en ännu längre tidshorisont Inriktningen omfattar därför hela vårdkedjan, från förebyggande och tidig upptäckt av cancer till rehabilitering, uppföljning, palliativ vård och vård i livets slutskede. som regeringen beslutade om den långsiktiga inriktningen för det nationella arbetet med cancervården så har regeringen fattat beslut om tre nya regeringsuppdrag på cancerområdet. Det handlar om ett uppdrag till att analysera hur myndigheten kan bidra till att förbättra möjligheten att arbeta för personer i cancerbehandling som orkar och kan arbeta. Därtill har fått i uppdrag att genomföra framtidsinriktad omvärldsanalys om förändringar och utvecklingstendenser inom cancerscreening och Myndigheten för vård- och omsorgsanalys har fått ett uppdrag att analysera hur digital teknik kan användas inom cancervården.
frs · H5121388 · 2018-06-13 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1388 av (M) Vård för personer som uppehåller sig i utan tillstånd har frågat mig vilka prognoser jag och regeringen gör för de framtida vårdkostnaderna för personer som uppehåller sig i utan tillstånd. Lagen (2013:407) om hälso- och sjukvård till vissa utlänningar som vistas i utan nödvändiga tillstånd innehåller bestämmelser om skyldighet för landsting att erbjuda hälso- och sjukvård samt tandvård till vissa utlänningar som vistas inom ett landsting utan att vara bosatta där. Enligt lagen ska ett landsting erbjuda dem som har fyllt vård som inte kan anstå, mödrahälsovård, vård vid abort, och preventivmedelsrådgivning. För barn gäller att ska erbjudas vård i samma omfattning som erbjuds dem som är bosatta inom . Kommuner och Landsting (SKL) har börjat föra statistik över vårdkonsumtion och kostnader för vård till papperslösa. SKL har uppgett att för att följa utvecklingen kommer deras rapport och sjukvård åt asylsökande att utvidgas med uppgifter om kostnader för papperslösa som söker hälso- och sjukvård i , och , eftersom det framförallt är i storstadsregionerna personer utan tillstånd vistas. Jag och regeringen kommer att fortsätta följa utvecklingen av vård och
frs · H5121389 · 2018-06-13 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1389 av (M) Radikalisering på svenska fängelser har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta för att motverka radikalisering på svenska fängelser och i svenska häkten. I det förebyggande arbetet mot radikalisering och våldsbejakande extremism har Kriminalvården en viktig roll. Det är därför angeläget att Kriminalvården har metoder och resurser för att motverka risken för radikalisering under verkställigheten. Regeringen har mot den bakgrunden gett Kriminalvården flera uppdrag som syftar till att utveckla, stärka och långsiktigt förankra myndighetens arbete med att förebygga våldsbejakande extremism hos kriminalvårdens klienter. Kriminalvården har noterat en ökning av radikaliserade individer som skrivs in i myndighetens olika verksamheter. Det är därför angeläget att Kriminalvården fortsätter sitt arbete för att möta denna utveckling och att myndigheten har resurser för detta. Internationella erfarenheter av radikalisering inom fängelser stärker denna bedömning. Regeringen gjorde därför bedömningen att det fanns behov av att ytterligare förstärka och bredda Kriminalvårdens arbete med att förebygga våldsbejakande extremism. Det pågående uppdraget förlängdes och myndigheten tillfördes ytterligare medel för arbetet. Uppdraget kompletterades på så vis att myndigheten bl.a. ska intensifiera utbildningsinsatserna på området, öka sin beredskap för att kunna arbeta med s.k. återvändare och utveckla sin kunskap om vilka olika kopplingar som eventuellt finns mellan våldsbejakande extremism och t.ex. organiserad brottslighet. Kriminalvården ska också ta initiativ till ett utökat kunskaps- och erfarenhetsutbyte med de nordiska länderna. Kriminalvården ska under genomförandet av uppdragen samråda med Nationellt centrum för våldsbejakande extremism. Uppdraget ska slutredovisas .
frs · H5121390 · 2018-06-13 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1390 av (M) Flyktingspionage har frågat migrationsministern och biträdande justitieministern vilka åtgärder regeringen vidtar för att motverka flyktingspionage i . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Människor som flytt sitt hemland och som fått en i ska kunna utöva sina grundläggande fri- och rättigheter på precis samma villkor som alla andra människor som bor och lever här. Regeringen fördömer naturligtvis främmande makters försök att tysta ner eller trakassera meningsmotståndare som står under vårt lands beskydd. har beslutat, i enlighet med regeringens förslag (bet. 2017/18:SkU19, rskr. 2017/18:317), om lagändringar som innebär ett förstärkt skydd av personuppgifter som hör till hotade och förföljda personer. Lagändringarna träder i kraft . Det är Säkerhetspolisen som har till uppgift att bekämpa flyktingspionage i . Insatser för att förebygga, förhindra och upptäcka flyktingspionage är en viktig verksamhet för myndigheten. Om Säkerhetspolisen konstaterar att personer med diplomatisk status bedriver sådan verksamhet kan myndigheten hos regeringen begära att personen förklaras Persona non grata, dvs. icke önskvärd i vårt land. Om en enskild utan diplomatisk status ägnar sig åt flyktingspionage är det Säkerhetspolisens uppgift att utreda eventuell brottslighet och verka för att personen i fråga lagförs. Ett exempel på detta är den man som Säkerhetspolisen grep , misstänkt för att ha bedrivit flyktingspionage mot personer i , och som åtalades för grov olovlig underrättelseverksamhet mot person. Jag följer Säkerhetspolisens arbete noga på detta område och vet att myndigheten arbetar aktivt med frågan.
frs · H5121391 · 2018-06-13 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1391 av (M) Utbildning för nyanlända har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att få bukt med de problem som poängterar i sin rapport om förberedande och orienterande utbildning för nyanlända. De förberedande och orienterande utbildningarna ska vara individuellt anpassade för den som särskilt behöver förbereda sig för ett annat arbetsmarknadspolitiskt program, utbildning eller arbete. Syftet med insatsen är att öka individens förutsättningar att etablera sig på arbetsmarknaden och är en del av uppdraget att stärka och rusta individerna. Det är svårt att mäta effekterna av de förberedande insatserna eftersom de oftast är en av flera insatser som deltagarna tar del av. har granskat olika aspekter av de förberedande och orienterande utbildningarna i tre olika granskningar (RiR 2016:21, RiR 2017:20, RiR 2018:12). huvudsakliga budskap från de tre granskningarna är att förberedande och orienterande utbildning behöver kunna följas upp bättre. I RiR 2017:20 granskades förberedande och orienterande utbildning för deltagare utanför etableringsuppdraget. konstaterade då att insatsen har positiva effekter för individer som har högst förgymnasial utbildning eller är födda utanför men att det inte förefaller vara fallet för andra arbetslösa. lämnade inte några rekommendationer i sin senaste rapport om förberedande och orienterande utbildning för nyanlända, varken till regeringen eller till Arbetsförmedlingen. Regeringen kommer att återkomma till med en skrivelse som behandlar rapporten ”Förberedande och orienterande utbildning – uppföljning av deltagare inom etableringsuppdraget” (RiR 2018:12). Regeringen har gett Arbetsförmedlingen i uppdrag att i årsredovisningen redogöra för vilka åtgärder som vidtas för att använda arbetsmarknadsutbildning och förberedande och orienterande utbildning på ett effektivare sätt i syfte att öka andelen kvinnor och män som går till arbete eller studier. Arbetsförmedlingen har också fått i uppdrag att redogöra för insatser för att förbättra möjligheterna att följa upp förberedande och orienterande utbildning.
frs · H5121392 · 2018-06-13 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1392 av (M) Bensinskatten och på fråga 2017/18:1420 av (M) Bensinskatten har frågat mig om jag delar den tidigare infrastrukturministerns uppfattning att bensinen är för billig, och om inte, vad jag avser att göra för att sänka drivmedelspriserna. har frågat om jag är beredd att sänka bensinskatten för att lindra effekterna av prischocken för landets bilister. Som säkert vet ligger det inte inom ramen för regeringens befogenheter att sänka drivmedelspriserna. De sätts utifrån flera olika faktorer, varav en är skatten. Den senaste tidens prisökning kan exempelvis till stor del förklaras av oljeprisets utveckling. Jag förutsätter i mitt vidare svar att det i själva verket är skatten avser och inte bensinpriset. Jag avstår från att kommentera uttalandet från ett enskilt tidigare statsråd, som inte var ansvarig för drivmedelsbeskattningen, som hänvisar till. I stället svarar jag på hur jag, som finansminister och ansvarig för beskattningen av drivmedel, ser på frågan. Drivmedelsskatten på bensin och diesel har höjts under regeringens mandatperiod. Det finns flera skäl till detta. Ett av skälen är att vi ärvde ett budgetunderskott i när det fanns ett stort behov av gemensamma investeringar. Investeringarna behövde finansieras och då var det nödvändigt att justera vissa skatter. Ett annat skäl är att regeringen anser att det är viktigt att skatternas miljöstyrande effekt inte urholkas. Detta var också anledningen till att vi kompletterade den redan befintliga indexeringen av beskattningen av bensin och diesel med ett schabloniserat tillägg om , för att beakta utvecklingen av BNP. Det innebär att drivmedelsskatten är indexerad på samma sätt som brytpunkten för statlig inkomstskatt. Regeringen har gjort ansträngningar för att hitta åtgärder utanför skatteområdet för att uppnå de nationella målen om minskade utsläpp från transportsektorn. Därför föreslog regeringen i budgetpropositionen en reduktionsplikt som innebär att miljövänliga bränslen ska blandas in i fossila bränslen. I samband med att reduktionsplikten införs sänks energi- och koldioxidskatten för bensin och diesel. Det är viktigt att det går att bo och verka i hela landet, även där kollektivtrafikalternativ saknas eller är begränsade. Regeringen har därför tillsatt en kommitté för att se över reseavdraget. Översynen görs för att underlätta för de som bor på landsbygden. En utgångspunkt för kommitténs arbete är att utforma regler som ska bidra till regionförstoring och därigenom underlätta rörligheten på arbetsmarknaden, som utformningen bidrar till klimatmålet för transportsektorn 2030.
frs · H5121394 · 2018-06-13 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1394 av (M) Granskningsrapporten om kandidaturen till har frågat mig vad jag och regeringen anser om att tjänstemän försöker ändra i en oberoende granskningsrapport, och vilka åtgärder jag avser vidta med anledning av det inträffade. har till anmält hantering av den interna utvärderingen av arbetet med säkerhetsrådskandidaturen. De frågor som tar upp i sin anmälan sammanfaller delvis med den fråga som han ställer här. Jag vill inte föregripa den granskning som kommer att genomföra och begränsar därför svaret till vissa klarlägganden. Låt mig börja med att slå fast att det kallar för ”oberoende granskningsrapport” i själva verket var en intern utvärdering av arbetet med säkerhetsrådskandidaturen. Den författades av en medarbetare vid UD:s enhet för FN-politik på uppdrag av chefen för enheten. Under utvärderingens gång fanns arbetsmaterial såsom tidigare utkast vilka granskades inom departementet. Faktagranskningen utfördes av olika delar av utrikesförvaltningen, inklusive berörd utlandsmyndighet och administrativ enhet på . Det var uppdragsgivaren som, på grundval av faktagranskningen inom departementet, slutligen godkände och diarieförde materialet i form av utvärderingens slutsatser. Att material faktagranskas inom departement och är ett självklart led för att kvalitetssäkra arbetet. ledamöter bjöds in till för att ta del av material kopplat till UD:s interna utvärdering, inklusive det som sedermera utlämnades till utrikesutskottet . var en av de ledamöter som då tog del av materialet på . stod tjänstemän till förfogande för att besvara eventuella frågor från ledamöterna kring materialet såsom hur det framställts, granskats och använts inom departementet Jag har tidigare välkomnat att utrikesutskottet företog en egen granskning av arbetet med säkerhetsrådskandidaturen. För detta ändamål anlitades en oberoende, självständig utredare. Jag vill uppmärksamma på att både UD:s interna utvärdering och utrikesutskottets egen granskning kommer till den övergripande slutsatsen att det varit en väl genomförd kampanj utan oegentligheter och med goda resultat.
frs · H5121409 · 2018-06-13 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1409 av (SD) Svensk förskola utan svensktalande personal har frågat mig om det är rimligt att skolor bedriver undervisning utan att personalen kan tala svenska, och vad jag och regeringen avser att göra för att förhindra att skolor som brister kan fortsätta med sin undervisning när det sker så pass få kontroller. Utbildningen inom skolväsendet ska främja alla barns utveckling och lärande och vara likvärdig inom varje skolform oavsett var i landet den anordnas. Förskolan ska enligt läroplanen lägga stor vikt vid att stimulera varje barns språkutveckling. Språk och lärande hänger oupplösligt samman liksom språk och identitetsutveckling. Språklagen (2009:600) slår fast att svenska är huvudspråket i . Av skollagen (2010:800) framgår att förskolan ska medverka till att barn med annat modersmål än svenska får möjlighet att utveckla både det svenska språket och sitt modersmål. Var och en som är bosatt i ska därmed ges möjlighet att lära sig, utveckla och använda svenska. Därutöver ska den som har ett annat modersmål än svenska ges möjlighet att utveckla och använda sitt modersmål. För att medverka till att barn utvecklar svenska språket krävs givetvis att det finns personal som behärskar svenska. Undervisningen i skolväsendet ska enligt skollagen ske under ledning av lärare eller förskollärare. Det är förskollärare som ansvarar för undervisningen i förskolan. Förskollärare ska enligt läroplanen ansvara för att barnen stimuleras och utmanas i sin språk och kommunikationsutveckling. Förskollärarnas kompetens och särskilda ansvar är mycket viktigt för att garantera en likvärdig förskola av hög kvalitet. Utöver förskollärare får det i undervisningen finnas annan personal med sådan utbildning eller erfarenhet att barnens utveckling och lärande främjas. Ytterst är det huvudmannen som ansvarar för att utbildningen genomförs i enlighet med bestämmelserna i skollagen och läroplanen. Varje huvudman inom skolväsendet ska systematiskt och kontinuerligt följa upp och se till att verksamheten bedrivs i enlighet med gällande författningar. Jag noterar också att i det fall som frågeställaren refererar till förefaller utbildningsnämnden i den berörda kommunen ha beslutat att förelägga förskolan att vidta åtgärder och ordförande i utbildningsnämnden angett att nämnden vid uteblivna åtgärder kan utdöma vite. har regelbunden tillsyn över alla kommunala huvudmän för förskolor. När det gäller fristående förskolor är det den kommun där förskolan är belägen som utövar tillsyn. Skolinspektionen utövar också tillsyn över hur en kommun uppfyller sina skyldigheter och sitt tillsynsansvar i fråga om enskilda huvudmän. Inom ramen för tillsynen finns möjligheter till flera sanktioner. I direktiven till (dir 2017:37) har regeringen gett utredningen i uppdrag att föreslå förändringar i syfte att säkerställa att tillsynen av förskolor och huvudmän för förskolor bedrivs på ett adekvat sätt. Utredaren har lämnat sitt betänkande (SOU 2018:41).
frs · H5121410 · 2018-06-13 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1410 av (L) har frågat mig hur kan bidra till att förebygga att används av auktoritära stater för politiska syften. har vid ett flertal tillfällen lyft problemet med att det finns en risk för missbruk av möjligheten att genom kunna efterlysa personer. Detta har skett såväl inom EU som direkt med och i bilaterala kontakter. För att initiera en diskussion på EU-nivå har till exempel utrikesministern tillsammans med sin f.d. tyska utrikesministerkollega tagit upp problematiken i ett brev till EU:s höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik. Frågan har också diskuterats av tjänstemän under ett gemensamt möte mellan EU:s kommittéer för inre säkerhet och utrikes- och säkerhetspolitik. Jag har också själv varit i kontakt med generalsekreteraren för . Av regelverk framgår tydligt att systemet inte får användas i politiska syften. I syfte att minska risken för att utnyttjas för felaktiga ändamål har förstärkt sina rutiner för att kontrollera de efterlysningar som görs genom organisationen. stödjer dessa initiativ.
frs · H5121411 · 2018-06-13 00:00:00 — Dnr Ju2018/03190/ Migrationsministern och biträdande justitieministern Svar på fråga 2017/18:1411 av (C) har frågat mig om en statlig myndighet som måste behandla alla ansökningar om arbetstillstånd efter när de kommit in, eller kan och bör myndigheten prioritera i särskilt angelägna fall. Inledningsvis vill jag understryka att är en självständig myndighet och regeringen är enligt grundlagen förhindrad att ingripa i eller på annat sätt försöka påverka hur en myndighet hanterar enskilda ärenden. Det finns grundläggande regler för hur handläggning ska gå till inom den offentliga förvaltningen vilket jag förutsätter att följer. Enligt förvaltningslagen ska ett ärende handläggas så enkelt, snabbt och kostnadseffektivt som möjligt utan att rättssäkerheten eftersätts och enligt förordning med instruktion för ska myndigheten tillgodose de sökandes och andra intressenters behov vid prövning med hänsyn till ärendets beskaffenhet. Utgångspunkten är att handläggningen avgörs från fall till fall. Det är alltså upp till myndigheten själv att avgöra i vilken turordning ansökningar om uppehålls- och arbetstillstånd ska handläggas. Handläggningstiderna har varit och är fortfarande långa, vilket regeringen och uppmärksammat. Med anledning av detta har regeringen vidtagit ett antal åtgärder i syfte att förkorta handläggningstiderna för bl. a. arbetstillstånd. Jag följer arbete med att öka produktiviteten och förkorta handläggningstiderna noga och är vid behov beredd att vidta ytterligare åtgärder. Detta är högt prioriterat även framledes.
frs · H5121412 · 2018-06-11 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1412 av (V) Mobiltäckning och fast telefoni och fråga 2017/18:1419 av (M) Uppkoppling på landsbygden har frågat mig vad jag avser vidta för åtgärder för att säkra att det finns ett likvärdigt alternativ för de boende i byarna innan kopparnätet tas bort. har frågat mig vad jag och regeringen gör för att stötta de hushåll som blir utan tillgång till god kommunikation när stänger ned deras möjlighet att använda internet och telefon. Regeringens målsättningar på bredbandsområdet omfattar alla och finns presenterade i bredbandsstrategin. Målet är att hela bör ha tillgång till snabbt bredband. Målet är teknikneutralt, vilket innebär att anslutningen kan tillhandahållas genom fast eller trådlös teknik, eller en kombination av olika tekniker. Teknikutvecklingen och den svenska marknadsutvecklingen har lett till god utbyggnad av fibernät och ökad tillgång till trådlösa lösningar. Som komplement till de investeringar som görs av kommersiella aktörer har regeringen inom ramen för landsbygdsprogrammet avsatt för stöd till utbyggnad av snabbt bredband i gles- och landsbygd där kommersiella förutsättningar för bredbandsutbyggnad saknas. Utöver det har regeringen även möjliggjort bredbandssatsningar på inom ramen för regionalfondsprogrammen i de norra delarna av landet. I de områden där avvecklar kopparnätet finns det oftast möjlighet att skaffa tillgång till telefoni och bredband via olika trådlösa lösningar, exempelvis satellit eller mobila lösningar med riktantenn, eller genom fiberanslutning där sådan finns. Det är viktigt att komma ihåg att de bredbandslösningar som erbjuds i fast punkt har betydligt bättre mottagning och kapacitet än ett vanligt mobilabonnemang. beslutade regeringen om en höjd nivå för funktionell tillgång till internet från /s till /s. Det betyder att vi nu i praktiken har en nationell garanti för tillgång till internet. I samband med det gav regeringen () i uppdrag att se till att fasta hushåll och företag som saknar tillgång till telefoni och/eller bredbandsuppkoppling om /s har möjlighet att få stöd för åtgärder som ger sådan tillgång. Förordningen trädde i kraft och ger möjlighet till stöd för kostnader som överstiger med en maxgräns på per enskilt hushåll. Med tillgång till /s har man möjlighet att exempelvis strömma film eller musik, sköta sina företagsärenden och myndighetskontakter och prata med vänner och familj via videosamtal. Regeringen har även gett PTS i uppdrag i regleringsbrevet att undersöka tillgången till ersättningslösningar för telefoni och bredband för de hushåll och företag som berörs av kopparnätets nedläggning, samt vilka informationsinsatser som genomförs.
frs · H5121413 · 2018-06-12 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1413 av Per Åsling (C) Upprustning och elektrifiering av Meråkerbanan Per Åsling har frågat mig om jag är beredd att kontakta min norska kollega för att påverka och påtala vikten av att Meråkerbanan rustas och elektrifieras. Jag svarade på en liknande riksdagsfråga då jag meddelade att jag så snart möjlighet ges ämnar ta kontakt med min norska motsvarighet, vilket jag nu har gjort. Jag har pratat med samferdselsminister angående gränsöverskridande infrastruktur och meddelat att jag hoppas på ett positivt besked om elektrifiering av Meråkerbanan mellan och för att kunna möta upp pågående satsningar på Mittbanan mellan och norska gränsen. Planeringen av infrastrukturen är, som du själv skriver, fortfarande en nationell angelägenhet. Den har precis fastslagit ny nationell trafikslagsövergripande plan för transportinfrastrukturen för perioden –2029. Planen innehåller åtgärder på Mittbanan för totalt . Åtgärderna omfattar triangelspår i , kapacitets- och hastighetshöjande åtgärder mellan –och vidare –.