ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H5111518 · 2018-06-18 00:00:00 — Fråga 2017/18:1518 ordförandeskap i Baltfish av (V) till Statsrådet (S) Regionalisering är ett ledord inom EU:s förnyade fiskeripolitik. Syftet är att beslut ska flyttas från ut till regionerna, såsom , osv. Även om det kan diskuteras hur väl detta har fungerat är det viktigt att slå fast principen om att fler beslut ska fattas lokalt och regionalt. Runt finns en löst sammanhållen grupp som kallas Baltfish som i realiteten diskuterar viktiga frågor på fiskeripolitikens område, inte minst fiskekvoter och bindande regler. Baltfishs åsikter har stor tyngd när fiskeministrarna möts och utgör alltså en grund för slutliga beslut i ministerrådet. Dessvärre är i mångt och mycket ovetande om vad som sker i Baltfish, vilka frågor som diskuteras och prioriteras, vilka mandat de tjänstemän som deltar har osv. är ordförande i , men det är okänt vilka prioriteringar har inför kommande ordförandeskap. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att presentera den svenska strategin och prioriteringarna inför ordförandeskapet i Baltfish för , och hur avser statsrådet att löpande informera om agerande som ordförande?
fr · H5111519 · 2018-06-18 00:00:00 — Fråga 2017/18:1519 Höjda skatter av (M) till Finansminister (S) Antalet människor med normala inkomster som betalar statlig inkomstskatt har under nuvarande mandatperiod ökat. Över 1,3 miljoner personer betalar numera minst hälften av en inkomstökning i skatt. Det är närmare 300 000 fler personer än 2014. För att ska vara ett attraktivt land att utbilda sig och arbeta i behöver vi ett skattesystem som förbättrar vår konkurrenskraft. är det land i världen som har högst marginalskatt. Trots att denna skatt var högst i världen redan förra mandatperioden har regeringen fortsatt att höja den. Jobbskatteavdraget har försämrats och brytpunkten har inte höjts på det sätt som den brukar. Inte minst i verksamheter som är kunskapsintensiva innebär de höga marginalskatterna ett stort hinder när spetskompetens ska rekryteras, exempelvis från andra länder. När det lönar sig mindre att utbilda sig och anstränga sig minskar incitamenten till utbildning och ansträngning. Detta hotar svensk konkurrenskraft och på lång sikt även ekonomi. behövs stärkta drivkrafter för arbete, i stället för höjda bidrag och skatter. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Vilka konkreta åtgärder avser ministern att vidta för att ansträngning och utbildning ska löna sig mer i ?
fr · H5111520 · 2018-06-18 00:00:00 — Fråga 2017/18:1520 Förändring av RUT-avdraget av (M) till Finansminister (S) Möjligheten att få en skattereduktion för köp av hushållsnära tjänster infördes av Alliansen . Tusentals nya arbetstillfällen skapades, och många som arbetat svart började betala skatt. Livspusslet blev lättare att lägga för familjer där båda arbetar, och människor som tidigare stod utanför arbetsmarknaden kunde ta klivet in. borde det ha tagits initiativ till en översyn av systemen för att göra dem bättre och skapa fler möjligheter för jobb att växa fram. I stället har regeringen försämrat både skattereduktionens storlek och beloppsgränserna. Detta har lett till att komplexiteten och den administrativa bördan har ökat ytterligare för både företagen och myndigheterna. står inför stora integrationsutmaningar. I tider som dessa är det av stor vikt att politiken fokuserar på att göra det enklare för företag att anställa och skapa fler jobb för människor med låg utbildning och människor utan utbildning. RUT-avdraget är ett lyckat exempel på att det finns en efterfrågan på hushållsnära tjänster om förutsättningarna är de rätta. I stället väljer regeringen att göra precis tvärtom. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Varför försämrar ministern en av de reformer som bevisligen har varit mest lyckade för jobbskapande och integration?
fr · H5111521 · 2018-06-18 00:00:00 — Fråga 2017/18:1521 Ny lag om personalliggare av (M) till Finansminister (S) träder regeringens nya lagstiftning om personalliggare i kraft. Den innebär bl.a. att personer som har mindre företag kommer att vara tvungna att inte bara anteckna uppgifter om sig själva som företagare utan också om make/maka och barn när dessa hjälper till i verksamheten, även om familjemedlemmarna inte uppbär någon lön. Den nya lagen riskerar att ställa till bekymmer och öka regelkrånglet för enskilda företagare. Personalliggaren ska motverka svartarbete och är en löpande dokumentation över vilka som är verksamma i företaget och när de är det. tar många mindre familjeföretagare hjälp av sin familj för att verksamheten ska gå ihop, vilket på exempelvis ett kafé kan innebära att fylla på kaffe eller hjälpa till i serveringen. Då blir det opraktiskt om man ständigt tvingas springa fram och tillbaka för att anteckna uppgifter i en personalliggare. Det nya regelverket för personalliggare är därmed uppenbarligen inte anpassat till enskilda företagares vardag. Kontrollavgiften som det nya regelverket innebär är också orimligt hög. Den uppgår till samt ytterligare per person som inte är nedtecknad i personalliggaren. En företagare som upprepade gånger har tagit kontakt med för att få klarhet i vad det nya regelverket innebär vittnar också om otydliga, svävande och motstridiga svar. Om inte ens kan tolka regeringens nya lagstiftning torde det vara än svårare för enskilda företagare att göra det. Därför vill jag fråga finansminister : Anser ministern att förberedelsearbetet inför den nya lagstiftningen om personalliggare har varit tillräckligt genomarbetat när inte kan ge tydliga besked om vad som gäller?
fr · H5111522 · 2018-06-18 00:00:00 — Fråga 2017/18:1522 Digitaliseringen i av (M) till Finansminister (S) Det finns en rad hinder av praktisk natur för att ska kunna genomföra målsättningen om en digitalisering av samhället. Inom förvaltningen finns ett antal indikationer på att processen för att undanröja hinder går för långsamt för att nå uppsatta mål. Ett sådant exempel är den långsamma anslutningen till landsnod för utländska e-legitimationer eller vägran att handlägga elektroniska löpande skuldebrev, trots att HD uttryckligen uttalat att lagrummet är teknikneutralt. Regeringens prioriteringar när det gäller digitaliseringen är tydliga. Till detta kommer att eIDAS-förordningen gäller som svensk lag. De rättsliga komplikationer som kan uppstå och frågan om hur man ska tolka gällande rätt inom detta område har prövats av (dom Ö 5072-16). Där yttrade HD följande ståndpunkt: ”Ett elektroniskt skuldebrev ställt till viss man eller order kan anses vara ett löpande skuldebrev endast under förutsättning att en gäldenär som erlägger betalning kan på informationsteknisk väg ställas i samma säkra position som när anteckning sker på en skuldebrevshandling eller när han återfår handlingen”. Trots detta anger följande så sent som : ”Löpande skuldebrev som upprättats i elektronisk form kan inte läggas till grund för verkställighet. Ansökan om verkställighet som grundas på ett sådant skuldebrev kommer att avslås. Du kan läsa beslutet i sin helhet via länken.” Även om en övergång till en elektronisk hantering inte skulle effektivisera verksamhet så skulle det skapa betydande vinster för samhället och effektivisera kreditväsendet. Digitala rutiner innebär att myndigheternas handläggning kan effektiviseras på ett sätt som leder till betydande kostnadsbesparingar och inte minst en bättre rättssäkerhet. Mot denna bakgrund vill jag fråga finansminister : Vad gör ministern ochregeringen för att tillse att regeringens och vilja i förhållande tillimplementeringen av digitaliseringsstrategin i praktiken genomförs avKronofogdemyndigheten, så att följer Eidas-förordningen?
fr · H5111523 · 2018-06-18 00:00:00 — Fråga 2017/18:1523 Regeringens flygskatt av (M) till Finansminister (S) I Svenskt Näringslivs nya . En inventering av regeringens initiativ 2014-2018 antyds att 53 av de 92 reformer om företagande som den rödgröna regeringen har genomfört har varit skadliga för näringslivet i . Exempelvis har regeringen infört en flygskatt som innebär att resor inom och EU blir dyrare, resor utanför EU blir dyrare och längre resor blir dyrare. , ett avlångt land uppe i norra , är beroende av flyg för vår konkurrenskraft och handel och för att människor snabbt och enkelt ska kunna ta sig till andra länder, och då inte bara länder dit det är enkelt att ta sig med tåg. Vi vinner ingenting på att isolera oss. har i en beräkning visat att den nya flygskatten riskerar att leda till en minskning av antalet inrikes resenärer med upp till 1,2 miljoner människor. Varianter på flygskatt har tidigare införts i , och men samtliga dessa länder har sedan avskaffat den på grund av dess ytterst negativa konsekvenser för ekonomin. Miljöeffekterna har också varit ytterst begränsade. SAS har redan aviserat att man kan tänka sig att flytta längre flygningar till , och Norwegian har ställt in sin planerade rutt mellan och . Det är inte bara resenärerna som drabbas vid en flygskatt utan den riskerar också att leda till färre arbetstillfällen. , , har beräknat att införandet av flygskatten i hotar minst 10 000 arbetstillfällen inom flygindustrin, på flygplatser samt inom hotell- och restaurangbranschen. behöver ett modernt flyg som fortsätter att utvecklas i stället för att avvecklas. En flygskatt i innebär bara att problemen flyttas – den löser dem knappast. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Vilka vinster ser ministern med att göra det dyrare för svenskar att flyga?
fr · H5111524 · 2018-06-18 00:00:00 — Fråga 2017/18:1524 Regeringens arbetslöshetsmål av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) Inför valet deklarerade regeringspartierna att ska ha EU:s lägsta arbetslöshet . När nu mandatperioden går mot sitt slut ter sig detta alltmer avlägset. ligger , med en arbetslöshet på , på plats 15 av 28 inom EU. Detta kan jämföras med , det land som ligger överst på listan, där arbetslösheten uppgår till . har högre ungdomsarbetslöshet än EU-snittet, och en fortsatt stor klyfta mellan inrikes och utrikes födda på arbetsmarknaden. Därtill har regeringen gjort det dyrare att nyanställa genom höjda arbetsgivaravgifter för unga och äldre. Flera av regeringens reformer, som traineejobb och snabbspår, som sjösatts i syfte att nå arbetslöshetsmålet har resulterat i långt färre jobb än utlovat. 2014 fick närings- och innovationsminister i uppdrag att möjliggöra 30 000 nya enkla arbetstillfällen. är resultatet skralt. tillkom enbart 5 000 nya arbetstillfällen inom industrin. Dessutom är andelen enkla arbeten i anmärkningsvärt låg jämfört med övriga EU-länder. Men anledning av ovanstående vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister : Vilka konkreta åtgärder avser ministern att vidta för att säkerställa att når sitt mål om lägst arbetslöshet inom EU ?
fr · H5111525 · 2018-06-18 00:00:00 — Fråga 2017/18:1525 Hot och våld mot lantbrukare av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) briserade diskussionerna om hot och våld mot djurbönder. Såsom framgår av uppgifter i medierna resulterade larmen i att LRF hade möten med såväl justitieministern som statsrådet . Det var välkommet. Emellertid finns det fortfarande djurbönder som utsätts för hot och våld. Jag har personligen mött djurbönder som till och med låter bli att anmäla händelserna, då de upplever att polisen saknar resurser för att ingripa och därför nedprioriterar ärendena. Detta är inte acceptabelt och måste åtgärdas . De djurbönder jag har talat med menar att polisen inte arbetar systematiskt med hot som riktas mot dem och deras familjer, eftersom det saknas statistik på omfattningen av hot. De vill därför att förekomsten av djurrättsaktivism ska få en egen brottskod. Någon sådan har inte funnits, men för att man ska kunna göra en tydlig analys av omfattningen och förekomsten av djurrättsaktivism och av brottslighetens utveckling krävs statistik. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Är ministern är beredd att se till att en särskild brottskod för djurrättsaktivism inrättas, eller tänker ministern vidta andra åtgärder för att skapa en tryggare situation för utsatta djurbönder?
fr · H5111526 · 2018-06-18 00:00:00 — Fråga 2017/18:1526 Svampsjukdomar i skog av (KD) till Statsrådet (S) Staten har historiskt ställt upp och hjälpt bönder som drabbats av salmonella bland kor och nötkreatur. De drabbade bönderna har fått statlig ersättning. Men det får man inte inte om man får skogsskador. Både UNT och Land och Lantbruk har rapporterat om skogsägaren , som får stå för hela kostnaden själv när hans tallbestånd angripits av den nya svampsjukdomen diplodiasjuka. Hans mark ligger i mellan och . tvingas han fälla tallskog sedan träden drabbats av svampsjukdomen diplodia pinea. Det är det första fallet av sjukdomen som konstaterats i . kunde forskare vid SLU slå fast att det rör sig om svampsjukdomen diplodia pinea. Troligtvis har klimatförändringarna banat väg för sjukdomen i . – Det är viktigt att sjukdomen inte sprider sig eftersom egentligen bara har två trädsorter inom skogsbruket, säger , forskare på SLU, till UNT. En spridning kan alltså få förödande konsekvenser för svenskt skogsbruk, och forskarna vet ännu inte hur sjukdomen nådde planteringen i . Sjukdomen innebär ett kännbart bortfall för markägaren. Markberedning, nya plantor och plantering kostar honom , men till skillnad från bönder vid salmonellautbrott får han alltså ingen ersättning. räknar med att det tar att avverka skogen, som sedan blir flis. Några försäkringspengar eller någon statlig kompensation kan han inte räkna med. Min fråga till statsrådet är: Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidta för skogsägare som får sin skog förstörd av svampsjukdomen diplodiasjuka?
fr · H5111527 · 2018-06-18 00:00:00 — Fråga 2017/18:1527 Återvinning av långlivade plastprodukter av (C) till Miljöminister (MP) Runt omkring i landet finns enorma mängder långlivade plastprodukter som inte går till återvinning. Ett sådant exempel är att det finns plastgolv runt omkring i landet som inte återvinns sedan de rivits ut vid renoveringar eller dylikt. I stället går de till förbränning. Ett förbud mot förbränning av plastgolv kan övervägas och övriga åtgärder utredas för att skapa bättre incitament och förutsättningar för återvinning av plastgolv och andra långlivade plastprodukter. Denna typ av plast, som snarare än till exempel plastpåsar och förpackningar benämns såsom långlivade plastprodukter, har inte fått ett lika stort fokus i diskussionen om återvinning och omställningen till en cirkulär ekonomi. Långlivade plastprodukter kommer även med sin egen uppsättning av utmaningar; en plastprodukt tillverkad innehåller inte ämnen som är önskvärda att behålla i kretsloppet. Om potentialen bara i att kunna återvinna plastgolv, vilket enligt uppskattningar kan innebära en besparing av uppemot en halv miljon ton koldioxid, är så pass hög bör det finnas starka incitament för att visa ett större politiskt fokus på att möjliggöra återvinning av långlivade plastprodukter. Jag vill därför fråga miljöminister : Avser ministern att verka för att ett förbud mot förbränning av plastgolv ska införas samt att stärka incitamenten för återvinning av långlivade plastprodukter?
fr · H5111528 · 2018-06-18 00:00:00 — Fråga 2017/18:1528 Arbetsförmedlingen av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) I Svenskt Näringslivs nya . En inventering av regeringens initiativ 2014-2018 antyds att 53 av de 92 reformer för företagande som den rödgröna regeringen har genomfört har varit skadliga för näringslivet i . Exempelvis fortsätter regeringen att krama Arbetsförmedlingen trots att det är uppenbart att myndigheten inte fungerar. För att undvika att direkt behöva hantera frågan valde regeringen och arbetsmarknads- och etableringsminister i stället att tillsätta en utredning som ska vara klar . Det ska sägas att det är svårt att vara arbetsförmedlare. Jobbet är slitigt, stressigt och med press från många olika håll på att leverera. Men är en förlegad och daterad organisation som inte levererar, och som inte har gjort det . är det färre än av alla nya jobb som förmedlas via Arbetsförmedlingen, antingen via Platsbanken eller en arbetsförmedlare. Det är en förmedling som inte klarar av sitt grundläggande uppdrag, nämligen att förmedla jobb. spenderas på Arbetsförmedlingen, och myndigheten har lägst förtroende av samtliga myndigheter i vårt land hos svenska folket. Det är därför rimligt att Arbetsförmedlingen avskaffas i sin nuvarande form och att myndighetens resurser utnyttjas på ett bättre sätt för att hjälpa människor att komma i arbete, inte minst de individer som står längst ifrån arbetsmarknaden. Jag vill fråga arbetsmarknads- och etableringsminister : Vilka arbetsmarknads- och samhällsekonomiska vinster ser ministern med att behålla Arbetsförmedlingen när det är en myndighet som inte klarar av sitt uppdrag?
fr · H5111529 · 2018-06-19 00:00:00 — Fråga 2017/18:1529 Fusk i asylprocessen av (M) till Statsrådet (S) Förtroendet för svensk migrationspolitik bygger på att fattade asylbeslut är rättssäkra och håller hög kvalitet. har i en stickprovskontroll bedömt att av alla asylbeslut är felaktiga. En tiondel av besluten bedöms som diskutabla. Vi har också nåtts av rapporter om systematisk försäljning av falska asylberättelser, där asylsökande kan köpa påhittade berättelser att använda vid asylutredningen. En stor del av besluten i asylärenden riskerar att bli felaktiga, till exempel genom att en person som uppgett falska uppgifter om sin identitet, ålder eller asylberättelse ändå beviljas uppehållstillstånd. Givet det exceptionellt stora mottagande som har haft skulle det sannolikt medföra att ett stort antal personer beviljats uppehållstillstånd i på felaktig grund. Utlänningslagen ger möjlighet att återkalla uppehållstillstånd där en person medvetet lämnat oriktiga uppgifter eller förtigit omständigheter som varit av betydelse för att få uppehållstillståndet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet och regeringen att ge i uppdrag att särskilt prioritera och driva ärenden gällande återkallelse av statusförklaring och uppehållstillstånd?
fr · H5111530 · 2018-06-19 00:00:00 — Fråga 2017/18:1530 Stärkt vittnesskydd av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) Inte sällan föreligger det betydande bevisproblem i brottmål, särskilt de med kopplingar till organiserad kriminalitet eftersom de som kommit i kontakt med den varken vågar eller vill berätta. Ett sätt att få fram mer bevisning är att införa ett system med så kallade kronvittnen. Förslaget innebär att man inför en möjlighet till viss strafflindring för en brottsling, förutsatt att denne medverkar vid utredningen vad gäller andra personers brottslighet. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga justitie-och inrikesminister följande: Avser ministern att vidta några särskilda åtgärder i syfte att stärka vittnesskyddet och för att möjliggöra så kallade kronvittnen?
fr · H5111531 · 2018-06-19 00:00:00 — Fråga 2017/18:1531 Återkallelse av uppehållstillstånd av (M) till Statsrådet (S) Om en person vistats i längre än krävs synnerliga skäl för att ett uppehållstillstånd ska kunna återkallas. Detta innebär att även den som lämnat felaktiga uppgifter, och därigenom fått uppehållstillstånd, i praktiken kan ges rätt att stanna i om de felaktiga uppgifterna inte upptäcks . Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet och regeringen att vidta några initiativ för en översyn av reglerna gällande återkallelse och tidsfristen för när det ska krävas synnerliga skäl att återkalla ett uppehållstillstånd?
fr · H5111532 · 2018-06-19 00:00:00 — Fråga 2017/18:1532 situation av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) är en viktig samhällsfunktion, och det arbete man gör som exempelvis deltidsanställd brandman går ut på tackla såväl översvämningar och torka som skogsbränder och olyckor. Vikten av deras arbete har vi inte minst sett månaders bränder i . larmade dock om att man står inför en farlig underbemanning. Man beskriver situationen för räddningstjänster i landet där vissa stationer är upp till hälften helt outbildade, och många har inte ens C-körkort för att köra brandbilarna. framhäver dessutom att har över tusen deltidsbrandmän valt att sluta. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga justitie- och inrikesminister följande: Avser ministern att vidta några särskilda åtgärder i syfte att säkerställa räddningstjänstens bemanning och kompetensen bland dess anställda?
fr · H5111533 · 2018-06-19 00:00:00 — Fråga 2017/18:1533 Ökad långvarig sjukfrånvaro av (M) till Socialminister (S) Enligt rapport arbetsskador och långvarig sjukfrånvaro har glädjande nog den negativa utvecklingen med långvariga sjukskrivningar av vårdpersonal minskat . Dock har utvecklingen inte brutits för en yrkesgrupp: läkarna. Enligt statistiken har risken för att läkare drabbas av långvarig sjukdom ökat från 14,8 per 1 000 sysselsatta till 2016, totalt 485 långvariga sjukfall bland läkare. Fördelningen mellan könen är 130 långvarigt sjukskrivna manliga läkare och 355 kvinnliga läkare. Den vanligaste diagnosen bakom de långvariga sjukfallen är en psykiatrisk diagnos. Enligt rapporten är läkare ofta långvarigt sjukskrivna när de blir sjukskrivna; medianlängden för sjukskrivning var . Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att långvariga sjukskrivningar bland läkare ska minska i antal?
fr · H5111534 · 2018-06-19 00:00:00 — Fråga 2017/18:1534 Skydd av mötesfrihet för judiska föreningar av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) Vid den judiska föreningen i fattade föreningen ett definitivt beslut om nedläggning av föreningen. Den judiska föreningen hade sagt upp sina lokaler efter hot från främst nazistiska grupper, bland annat hot i form av målade hakkors och klistermärken med texten ”Vi vet var ni bor”. hade föreningen upphört med barn- och ungdomsaktiviteter eftersom familjer inte upplevde sig trygga med arrangemangen efter hoten. Årsmötets beslut att stänga föreningen innebär att det varken finns någon organiserad judisk aktivitet eller förening i norr om . Det inträffade är naturligtvis inte acceptabelt och absolut inte värdigt en rättsstat som hävdar sig stå upp för mänskliga rättigheter och mötes- och religionsfrihet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att judiska föreningar ska kunna verka i och inte tvingas till stängning på grund av bristande säkerhet?
fr · H5111535 · 2018-06-19 00:00:00 — Fråga 2017/18:1535 Kommunernas verktyg mot brottslig verksamhet. av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) Den lokala samverkan mot gängbrottsligheten som används i bland annat är ett gott exempel som visar att kommuner kan göra reell nytta i arbetet mot grov organiserad brottslighet. försvåras arbetet av bland annat sekretesslagstiftning. Därför vill förändra reglerna kring utbyte av sekretessbelagda uppgifter mellan statliga och kommunala myndigheter för att underlätta brottsbekämpande samarbete mellan kommun och stat. Det bör exempelvis vara möjligt för kommuner och att utbyta uppgifter för att kunna genomföra samordnade tillslag mot den organiserade brottsligheten. Den här typen av gemensamma tillslag gör det möjligt att slå till mot flera delar av den organiserade brottslighetens verksamhet . Personerna blir inte bara lagförda för exempelvis narkotika- eller vapeninnehav utan kan också bli av med andra intäktskällor genom att kaféet eller restaurangen förlorar sitt tillstånd. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga justitie- och inrikesminister följande: Avser ministern att vidta några åtgärder i syfte att förändra sekretesslagstiftningen för att förbättra möjligheterna till lokal och samverkan mot gängbrottsligheten?