ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H5111098 · 2018-03-26 00:00:00 — Fråga 2017/18:1098 Effektivisering av Arbetsförmedlingen av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) Inför riksdagsvalet lovade att vända Arbetsförmedlingens nedåtgående trend. Ministerns egna ord var: ”Omgående efter ett regeringsskifte kommer Socialdemokraterna därför att fatta beslut om en nystart för Arbetsförmedlingen. Arbetsförmedlare ska kunna fokusera på att förmedla jobb, inte på att administrera arbetslösheten.” Men fortfarande har Arbetsförmedlingen det lägsta förtroendet bland svenska myndigheter, antalet inskrivna med långa tider ökar och matchningen försämras. Den försämrade matchningen har identifierats av flera expertorgan, och Arbetsförmedlingen själv menar att matchningen blir den stora utmaningen framöver. Bristen på arbetskraft blir enligt Arbetsförmedlingen alltmer utbredd. Regeringen har försenat en nödvändig reformering av Arbetsförmedlingen och fortsätter i stället att ösa ut miljarder på en arbetsmarknadspolitik som inte fungerar. Förtroendet är kört i botten, och det rapporteras kontinuerligt om myndighetens misslyckanden. Det är inte ett ansvarsfullt sätt att hantera skattebetalarnas pengar. Därför vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister : Hur avser ministern och regeringen att göra Arbetsförmedlingen mer effektiv?
fr · H5111099 · 2018-03-26 00:00:00 — Fråga 2017/18:1099 Konsekvenserna av att förlorar häktesverksamheten av (L) till Justitie- och inrikesminister (S) , en stad med 150 000 invånare, har inget eget häkte. Liberalerna har återkommande lyft upp frågan att det behövs lokal kapacitet, inte minst för att underlätta arbetet för såväl polisen som för Kriminalvården. Regeringen har hänvisat till myndighetens beslut. De planer som finns är att Salberga i Sala kommun ska byggas om för att inhysa ett nytt häkte. Enligt kommer denna process att ta åtminstone . Detta kommer att få negativa konsekvenser, bland annat genom att polisens resurser även fortsättningsvis kommer att gå till att transportera intagna inom hela . Resurserna i länet skulle enligt oss bättre kunna användas till att förhindra och utreda brott. Flera berörda verksamheter med anknytning till rättsväsen, polis, domstolar, åklagare, advokater och inte minst Kriminalvården har på olika sätt reagerat på beslutet. Det har också framkommit att Kriminalvården genom att välja en snabbare och billigare åtgärd hade kunnat undvika en total nedstängning av verksamheten. är dock polisstationen i i behov av en genomgripande modernisering, och Liberalerna hoppas att detta kommer att innebära att stationen kommer att inhysa ett häkte. En häktesverksamhet är viktig för hela . Dess placering är också geografiskt viktig för att minska avstånden. Att poliserna i och ska behöva transportera intagna till Sala i stället för till kommer ta ännu mer av deras tid i anspråk – tid som annars hade kunnat ägnas åt lokal verksamhet på orter som polisiärt redan har förlorat resurser. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Anser ministern att bör ha ett eget häkte, och vilka åtgärder kommer i så fall att vidtas för att säkerställa detta?
fr · H5111100 · 2018-03-27 00:00:00 — Fråga 2017/18:1100 TBE-vaccin av (M) till Socialminister (S) Medierna rapporterar nu om rekordmånga fall av TBE i . Jag har länge påtalat att något måste göras mot denna mycket allvarliga utveckling. TBE är en allvarlig sjukdom som sprids av fästingar. Vissa områden i landet är särskilt utsatta, och och är ett av dessa områden. Sjukdomen kan orsaka en hjärnhinneinflammation som kan få svåra konsekvenser och leda till långvarig sjukskrivning och i värsta fall dödsfall. TBE-smittan ökar nu enligt flera medieuppgifter, och läkarna rekommenderar människor i de mest utsatta områdena att vaccinera sig. Men kostnaden för att vaccinera sig mot TBE är en stor kostnad för många enskilda och familjer, vilket innebär en risk att människor som lever i drabbade områden avstår från att vaccinera sig av ekonomiska skäl. Genom att inkludera TBE-vaccin i det allmänna vaccinationsprogrammet i och skulle TBE-fallen minska och skadorna av sjukdomen därmed förebyggas och begränsas. Kostnaderna för vaccinationen måste vägas mot det personliga lidandet hos de drabbade men även mot den minskade kostnad för sjukfrånvaro som rimligtvis blir en av effekterna för dem som smittas och blir drabbade. Förslagsvis kan ett försöksprojekt genomföras i och eventuellt något mer område i , där man skulle kunna låta TBE-vaccinet ingå i det allmänna vaccinationsprogrammet . Om projektet faller väl ut kan TBE-vaccinet inkluderas i det allmänna vaccinationsprogrammet i alla de drabbade områdena i . Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialminister : Avser ministern att på något sätt vidta några åtgärder eller initiativ för att införa något/några försöksområden i landet där vaccinet mot TBE kan ingå i det allmänna vaccinationsprogrammet och därmed minska riskerna och lidandet i samband med TBE?
fr · H5111101 · 2018-03-27 00:00:00 — Fråga 2017/18:1101 Forskning om virus av (M) till Statsrådet (S) betalade ut ca i ersättning till föräldrar som var hemma för att vårda sjukt barn. En inte helt ovanlig effekt av virusens framfart under ”vabruari”. Självklart får detta stora konsekvenser för samhället. Men med det stora fokus som ligger på antibiotika är det ibland lätt att glömma bort att även virus är ett stort gissel för mänskligheten. Virus kan nämligen förorsaka alltifrån vanlig förkylning till allvarliga och dödliga infektioner, och även andra sjukdomar såsom cancer. Enligt en rapport från (Influensavaccination som särskilt vaccinationsprogram, 2016) uppgår så kallad influensaorsakad överdödlighet till 38 500 fall i . Det kan jämföras med att ca 25 000 personer dör till följd av antibiotikaresistens. Dessa siffror är förstås lika fruktansvärda oavsett om överdödligheten kan härledas till virus eller antibiotikaresistens. Men faktum är att virusforskningen har hamnat i skuggan av forskningen om antibiotika. Med tanke på ovannämnda och framtida riskscenarier är det viktigt att forskning om virus och antivirala läkemedel också får sin plats. ansvarar för ett program som heter Infektioner och antibiotikaresistens. Enligt uppgift är det en mycket låg andel forskningsmedel som går till virologi och/eller forskning om antivirala läkemedel. Med hänvisning till ovan vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder tänker statsrådet vidta för att öka forskningen inom virologi och/eller antivirala läkemedel?
fr · H5111102 · 2018-03-27 00:00:00 — Fråga 2017/18:1102 MOOC-kurser av (M) till Statsrådet (S) ”Digitaliseringen är den enskilt största förändringsfaktorn och påverkar alla delar av samhället. Den ställer krav, men skapar också stora möjligheter, särskilt för utbildning. Dessa möjligheter ska vi använda oss av för att föra framåt. Det är därför viktigt att det finns goda möjligheter att läsa fristående kurser, i olika studietakt och på distans via nätet för att öka utbildningens tillgänglighet och relevans.” Detta är ett citat hämtat från statsrådet svar på en fråga som jag ställde . Jag delar statsrådets syn på digitaliseringen, men jag menar att digitalisering också är ett viktigt medel för att arbetet med livslångt lärande ska bli framgångsrikt och att det då förutsätts att det också kommer i drift. Alliansregeringen tillsatte därför en utredning om eventuella hinder och möjligheter med att införa öppen nätbaserad utbildning (MOOC) i svensk högskola. I sitt svar, daterat , hänvisar statsrådet till att förslaget bereds. Med hänvisning till ovan vill jag därför fråga statsrådet : När kommer statsrådet att presentera sitt förslag om att införa öppen nätbaserad utbildning (MOOC) i svensk högskola?
fr · H5111105 · 2018-03-27 00:00:00 — Fråga 2017/18:1105 Bemanning av hatbrottsgrupp i av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) I dagens polisorganisation återfinns så kallade hatbrottsgrupper på tre ställen i landet: , och . Respektive grupp ska innehålla 10 personer, som ska vara särskilt utsedda och inriktade på att arbeta mot just hatbrott. Enligt uppgift från och Säkerhetspolisen under ett justitieutskottsmöte har hatbrottsgruppen i endast bestått av en person. Detta upptäcktes av myndigheten . Till dags datum verkar dock inte underbemanningen ha åtgärdats. För att effektivt kunna arbeta mot dessa frågor är en bemanning på en person oacceptabelt och föga effektivt. Följderna av denna underbemanning har också blivit att tyvärr sticker ut i statistiken kring anmälda hatbrott, i synnerhet mot den judiska församlingen i . Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister följande: Vilka konkreta åtgärder ämnar ministern vidta för att säkerställa att bemanningen i dessa viktiga grupper kan höjas och att målet om 10 personer i en grupp nås?
fr · H5111106 · 2018-03-27 00:00:00 — Fråga 2017/18:1106 Ny förbindelse över av (KD) till Statsrådet (S) Efter det att motorvägsbron havererat i och varit stängd var det många som drog en lättnadens suck när den äntligen kunde öppna igen . Olyckan inträffade under den minst skadliga tiden , precis när de allra flesta började sin sommarsemester. Ändå ställde olyckan till det för människorna i , för dess näringsliv och för nästan alla som skulle söderut från . Varje timme passerar ca 3 000 fordon över motorvägsbron i . Denna förbindelse är ett riksintresse och viktig för hela näringsliv. Många godstransporter och persontransporter behöver passera både norrut och söderut i landet. är förbindelsen över för två av landets största vägar, E4 och E20. När bron inte kan användas dirigeras trafiken igenom staden och vidare över två mindre broar som dessutom måste öppnas när båtar ska passera. Detta ledde vid brohaveriet till en dubbelt negativ effekt, framför allt för godstransporter. Fartyg som skulle in till kunde inte passera under bron, och lastbilar inte kunde inte korsa kanalen med den frekvens som var önskvärd. Stängningen beräknas ha kostat , enligt KTH-professorn . Det är en enorm samhällskostnad. är en växande stad med nästan 100 000 invånare och ett starkt näringsliv. I finns två av största exportföretag, och . Om en ny olycka inträffar vid en annan tid kommer de samhällsekonomiska konsekvenserna att vara enorma. Vi har tagit del av förslag till nationell plan som presenterat, och där framkommer att motorvägsbron ska breddas till följd av ökad trafikering i samband med färdigställandet av Förbifart . I förslaget till den nationella planen lyfts en breddning till tre körfält på bron fram som en nödvändig investering. Men en breddning av bron är inte den optimala lösningen med tanke på att en olycka på bron kan stoppa trafiken helt. anser att det bör undersökas om det är mer långsiktigt och ansvarsfullt att använda de tilltänkta resurserna på en ny broförbindelse som är helt separat, vilket innebär att trafikflödet inte kommer att stoppas helt om olyckan är framme på någon av broarna. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Kommer regeringen att prioritera en ny broförbindelse i den nationella planen över i stället för breddning av befintlig bro?
fr · H5111107 · 2018-03-28 00:00:00 — Fråga 2017/18:1107 Rörelsernas museum i av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) meddelade regeringen att ska tilldelas fem miljoner för att gå vidare med arbetet kring Rörelsernas museum. Det som har utlovats är ett museum med lokal förankring, men med ett nationellt uppdrag och en internationell prägel. Delar av tidningen tidigare lokaler på i föreslås bli platsen för detta museum. Regeringens bidrag om är avsett att ägnas åt en fördjupad förstudie och försöksverksamhet för Rörelsernas museum. När muséet kan stå klart är inte fastställt i den förstudie som har gjorts. Enligt Malmös kulturkommunalråd kommer pengar för att bygga museet troligtvis tidigast att kunna utlovas i höstbudgeten 2020. Med anledning av ovanstående vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Kan ministern utlova ett statligt museum i form av Rörelsernas museum i ?
fr · H5111108 · 2018-03-28 00:00:00 — Fråga 2017/18:1108 Bärgning av utländska lastbilar av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) Det är mer vanligt än ovanligt att lastbilar blockerar vägar och skapar oreda för såväl andra trafikanter som för polisen, med flera. När en lastbil fastnar uppstår ofta oklarheter om vem eller vilka som ska stå för kostnaderna för att bärga bort bilen. Detta är inte alls något problem om bilen är svenskregistrerad, men om lastbilen är utländsk blir situationen annorlunda. Det vanliga är då att bärgningen drar ut på grund av ersättningsfrågan eftersom ingen vill ta på sig kostnaden för bärgningen. Både polisen och understryker att ansvaret för att bärga bort fordonet ligger hos lastbilägaren. har slutit avtal med flera polisdistrikt och län. Enligt dessa kan polisen beordra bärgning även utan ekonomisk garanti om en lastbil anses hindra övrig trafik. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och inrikesminister följande: Avser ministern och regeringen att vidta några åtgärder på detta område, exempelvis ge polisen rätt att teckna ett nationellt avtal i frågan?
fr · H5111109 · 2018-03-27 00:00:00 — Fråga 2017/18:1109 Återförande av gatubarn till hemländerna av Boriana (M) till Justitie- och inrikesminister (S) Polisen i vittnar om att problemen med barn och ungdomar som saknar asylskäl och som lever på gatorna fortfarande i allra högsta grad är aktuella. Att så kallade gatubarn lever i denna utsatta och påfrestande miljö är oerhört tragiskt. Många missbrukar droger och begår brott. Situationen är ohållbar, både för dem själva, för brottsoffren och för samhället i stort. Justitie- och inrikesminister , och även tidigare inrikesminister , har öppnat upp för möjligheten till fler låsta , där dessa så kallade gatubarn skulle kunna få vård i väntan på återförande till hemländerna. har det också diskuterats att andra länder, exempelvis som många av gatubarnen kommer ifrån, måste ta ett större ansvar genom att ta emot sina medborgare. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och inrikesminister följande: Hur långt har ministern och regeringen kommit i arbetet med återförandet av dessa barn och ungdomar till hemländerna?
fr · H5111110 · 2018-03-28 00:00:00 — Fråga 2017/18:1110 Lagstiftning om skydd för utländsk konst av (KD) till Utrikesminister (S) är ett av få västländer som inte har omvandlat FN:s konvention om immunitet för andra staters egendom till nationell lag. Detta trots att har ratificerat och har antagit en lag som införlivar den i svensk rätt – lagen (2009:1514) om immunitet för stater och deras egendom. För att lagen ska kunna träda i kraft måste konventionen ha trätt i kraft, vilket ännu inte har skett. Lagen borde ändå träda i kraft eftersom annars går miste om möjligheten att ingå i ett internationellt kulturutbyte, vilket behövs i en värld av politiska motsättningar. Museer som lånar ut konst till utställningar i andra länder kräver i regel garantier om att konstverken ska återlämnas och inte fastna i någon rättsprocess. Inte sällan begär nämligen personer som anser sig ha bättre rätt till konstverken kvarstad av de utlånade föremålen. Om det fanns en lag om immunitet mot rättsprocesser i fall som dessa skulle föremålen kunna återlämnas och äganderättstvisten avgöras på annat håll. gick miste om en utställning med Dödahavsrullarna från på grund av att inte kunde hänvisa till skyddande svensk lagstiftning. tvingades med kort varsel ställa in utställningen ”och hans ryska samtid” eftersom det ryska museet i inte vågade sända över konstverken utan en garanti om återlämnande. planerar utställningen ”Ryskt avantgarde: föregångare, banbrytare, efterföljare” . För att detta ska bli verklighet krävs dock att lag träder i kraft. För att lagen ska kunna träda i kraft och därmed bli svensk lag krävs en proposition till . Ett utkast till en sådan proposition lär ha lämnats in till . Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : Är ministern beredd att verka för att en snabbutredning i denna sak påbörjas innan nuvarande slut?
fr · H5111111 · 2018-03-28 00:00:00 — Fråga 2017/18:1111 Kort klampningstid av (M) till Statsrådet (S) Det har tagit regeringen ca. att utreda och till slut lägga fram ett förslag om att utöka klampningstiden från 24 för de lastbilar som bryter mot lagar och regler på våra svenska vägar. Det är märkligt att det ska behöva ta att utreda en sådan liten justering, och minst lika märkligt att regeringen nöjer sig med att öka klampningstiden med endast . Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Anser ministern att det verkligen räcker med endast 36 timmars klampningstid för de lastbilar som nonchalerar regler och sanktionsavgifter ute på våra vägar?
fr · H5111112 · 2018-03-28 00:00:00 — Fråga 2017/18:1112 Röjda identiteter hos personal vid och av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) skriver att tidningen erfar att hundratals anställda vid och Säkerhetspolisen har fått sina hemliga identiteter röjda. Detta försätter såväl poliser i operativ tjänst som Säpopersonal och civilister i fara. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och inrikesminister följande: Vilka konkreta åtgärder ämnar statsrådet och regeringen vidta för att skydda dessa poliser och förhindra att något liknande sker igen?
fr · H5111114 · 2018-03-28 00:00:00 — Fråga 2017/18:1114 Utvecklingen i av (S) till Utrikesminister (S) I arresteras medlemmar i oppositionspartiet och andra politiska aktivister godtyckligt. Human har i ett flertal uttalanden uppmärksammat situationen. Hundratals arresteringar har skett och det har också förekommit mycket övervåld från olika polis- och säkerhetsstyrkors sida. Human Rights Watch har uppmanat att offentligt beordra säkerhetsstyrkorna att följa FN:s grundläggande principer om brottsbekämpande tjänstemäns användning av våld och skjutvapen. Enligt dessa ska säkerhetsstyrkorna "tillämpa icke-våldsamma medel innan de utnyttjar användningen av våld och skjutvapen". har ett ansvar för att förebygga och minimera våld, men måste också respektera grundläggande rättigheter och inte förhindra dem. har oppositionen ett ansvar för att se till att deras medlemmar och anhängare inte framkallar våld eller riktar in sig på anhängare till regeringen. Dessutom har oppositionens ledare blivit arresterad och ställd inför rätta för korruption. Det finns bedömare som anser att detta åtal är politiskt motiverat. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : Vad anser ministern om situationen i ?
fr · H5111115 · 2018-03-28 00:00:00 — Fråga 2017/18:1115 Ojämlik cancervård av (M) till Socialminister (S) I Cancerfondens årliga rapport beskrivs den allvarliga situationen med ojämlik cancervård i . Personer med låg socioekonomisk status löper högre risk att dö i cancer än vad välbeställda personer gör. 2 900 liv skulle kunna räddas om cancersjuka i den svagaste socioekonomiska gruppen hade samma överlevnad som personer med hög socioekonomisk ställning. Dödligheten är högst bland lågutbildade män. Bland kvinnor i motsvarande socioekonomisk grupp ökar dödligheten. Rapporten visar även att sannolikheten för att få en korrekt cancerdiagnos i ett tidigt tumörstadium varierar mellan olika grupper. har genomfört en utvärdering där de lyfter fram att personer med kortare utbildning får sämre tillgång till de åtgärder inom diagnostik som rekommenderas i de nationella riktlinjerna. Till exempel får högutbildade män med prostatacancer i högre utsträckning än lågutbildade män genomgå skelettundersökning. har även konstaterat att personer med kortare utbildning generellt sett får sämre tillgång till den behandling som rekommenderas i de nationella riktlinjerna. Regeringen säger att de påverkbara hälsoklyftorna i ska vara borta inom en generation. Det är väldigt , om man ser till antalet liv. Med anledning av ovanstående vill jag därför fråga socialminister : Vad avser ministern och regeringen att göra för att komma tillrätta med den ojämlika cancervården?
fr · H5111116 · 2018-03-28 00:00:00 — Fråga 2017/18:1116 Säkra vägar för alla trafikanter av Per Klarberg (SD) till Statsrådet (S) beslutade att en strategi ska tas fram för att säkerställa att vägarna blir säkrare för alla trafikanter, även motorcyklister. har i ett tillkännagivande uppmanat regeringen att ta fram en sådan strategi. Regeringen har slutbehandlat frågan. Jag konstaterar att sju motorcyklister dog på våra vägar i räckesolyckor efter att beslutet fattades. Det är hälften så många som antalet singelolyckor med dödlig utgång. Majoriteten av dessa olyckor skedde på vägar som ingår i TENT-vägnätet och som ska vara säkraste. Jag konstaterar att såväl regeringen som kommuner och i Nystart Nollvisionen i stort sett enbart tar upp konkreta åtgärder och ekonomiska medel för att öka säkerheten för cyklister och fotgängare. De som färdas på mc och moped nämns sällan, och jag har aldrig sett något som tyder på att medel öronmärks för dessa trafikanter. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Kan statsrådet beskriva de konkreta systematiska åtgärder som vidtagits i den strategi om säkrare vägar och räcken för motorcyklister som regeringen slutbehandlat, såsom nödvändiga regelförändringar, nya kravställningar vid inköp, kravställningar på säkra sidoområden för mc, kravställningar för utbyte av räcken efter allvarliga olyckor, kravställningar på mc-säkerhet avseende placering av räcken samt forskningsprojekt för att utveckla nya räckestyper och deras placering?
fr · H5111117 · 2018-03-28 00:00:00 — Fråga 2017/18:1117 Digitalisering för en mer jämlik cancervård av (M) till Socialminister (S) ligger inte i framkant när det gäller att använda de digitala möjligheterna i vården. Vidare påverkar dagens lagstiftning till viss del möjligheterna att digitalisera fler delar av vården. Cancerfonden menar att lagstiftningen omöjliggör för landsting, myndigheter och organisationer att få tillgång till nödvändig statistik för att genomföra, analysera och utvärdera insatser för en mer jämlik vård. En av de främsta utmaningarna handlar därför om att möjliggöra mer av ett metodiskt, samordnat och strukturerat användande av digital teknik och modern informationshantering i vården. Personlig integritet måste alltid vägas mot öppenhet gällande information som kan förbättra patientens vård och stärka patientsäkerheten. Med anledning av ovanstående vill jag därför fråga socialminister : Hur avser ministern och regeringen att underlätta och möjliggöra digitalisering i vården och på så vis verka för en jämlik cancervård?
fr · H5111118 · 2018-03-28 00:00:00 — Fråga 2017/18:1118 Postnords samhällsuppdrag av (S) till Statsrådet (MP) Enligt postlagen ska det finnas en posttjänst som möjliggör för medborgare och företag i hela landet att ta emot brev och andra adresserade försändelser. Det är emellertid känt att Postnord, den största och i många delar av landet ende postaktören, har haft stora problem att leverera i enlighet med sitt uppdrag och allmänhetens förväntningar. I medierna rapporteras återkommande om brev som har kommit bort, alternativt delats ut , och om en bristande dialog i kundkontakter. Det är uppenbart att Postnords förtroende och rykte har skadats. Då jag möter företrädare för näringslivet i vittnar dessa om hur Postnords brister slår mot företagens konkurrenskraft. Detta blir inte minst kännbart för företagare som hanterar stora brevvolymer och näringsidkare på landsbygd med långa avstånd till kund, avsaknad av bredbandslösningar och där Postnord är den ende tillgänglige aktören. höstas lämnade företrädare för näringslivet i kommun och företrädare för Region en gemensam skrivelse till . I skrivelsen anges en rad problem kopplade till postservicen. Bland annat påpekas brister i leverans och servicegrad till företag och medborgare, osäkerheter när det gäller distribution av produkter och tjänster till företags kunder och försämringar när det gäller affärsutveckling med bas i digitalisering som näthandel. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Vilka åtgärder avser regeringen att vidta för att säkerställa att postservicen håller hög kvalitet i hela landet?