ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H512683 · 2018-02-06 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:683 av Amineh Kakabaveh (V) Svartlistningen av Palestinagrupperna Amineh Kakabaveh har frågat utrikesministern vad regeringen gör för att den israeliska staten ska upphäva svartlistningen av Palestinagrupperna så att det svenska biståndet till de palestinska områdena kan fortsätta att fungera. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Värnandet av mänskliga rättigheter, inklusive församlings-, förenings- och yttrandefrihet, utgör en hörnsten i svensk utrikespolitik. Vi ser därför med oro på utvecklingen rörande mänskliga rättigheter och det krympande utrymmet för civilsamhället i , och vi följer utvecklingen nära. Detta inkluderar den lista av civilsamhälleorganisationer som israeliska myndigheter publicerat. Denna lista omfattar organisationer från flera EU-länder, inklusive Palestinagrupperna i , och avser tillämpningen av ny lagstiftning om nekad inresa för personer som representerar eller arbetar för organisationer som anses förespråka bojkott av . Människorättsorganisationer verksamma i har uttryckt oro för ett gradvis minskande utrymme för civilsamhället och de beskriver ett allt mer polariserat samhällsklimat som försvårar deras möjligheter att verka, särskilt i frågor som rör ockupationen av . UD:s rapport om mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer i beskriver närmare de problem och utmaningar som civilsamhället i står inför. Yttrandefrihet, informationsfrihet och församlings- och föreningsfrihet är grundläggande för att skapa ett öppet och demokratiskt samhälle. Detta påtalar regeringen konsekvent i sin dialog med . har även uppmärksammat svartlistningen i för utrikesfrågor samt i . Även i samband med granskningen av människorättssituationen i (UPR) inom FN:s Råd för mänskliga rättigheter tog upp frågan om civilsamhällets minskande utrymme. är, tillsammans med övriga EU och andra länder, i kontakt med israeliska myndigheter om hur de avser tillämpa den nya lagstiftningen.
frs · H512684 · 2018-02-07 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:684 av (M) Kunskap om hedersvåld har frågat mig om hedersrelaterat våld kommer att vara en del av de obligatoriska momenten om mäns våld mot kvinnor i nära relationer och, om så är fallet, i vilken omfattning. Hedersrelaterat våld och förtryck ingår i delmålet mäns våld mot kvinnor, vilket tydligt framgår av regeringens jämställdhetspolitiska skrivelse Makt, mål och myndighet – feministisk politik för en jämställd framtid (skr. 2016/17:10). I skrivelsen presenterar regeringen en tioårig nationell strategi för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor. Den nationella strategin ska bidra till att uppnå regeringens jämställdhetspolitiska delmål att mäns våld mot kvinnor ska upphöra och att kvinnor och män, flickor och pojkar ska ha samma rätt och möjlighet till kroppslig integritet. Strategins tillämpningsområde är alla former av fysiskt, psykiskt och sexuellt våld och hot om våld som riktas mot kvinnor och flickor, inklusive hedersrelaterat våld och förtryck. När det gäller våld från närstående inklusive hedersrelaterat våld och förtryck syftar insatser inom strategin till att även motverka mäns och pojkars utsatthet för våld respektive kvinnors och flickors utövande av våld. Även hbtq-personers utsatthet för hedersrelaterat våld och förtryck omfattas. I enlighet med vad regeringen aviserade i den nationella strategin har regeringen beslutat att införa ett kunskapsmål om mäns våld mot kvinnor och våld i nära relationer i examensbeskrivningarna som finns i examensordningen, bilaga 2 till högskoleförordningen (1993:100) för fysioterapeutexamen, juristexamen, läkarexamen, psykologexamen, sjuksköterskeexamen, socionomexamen och tandläkarexamen. Förordningsändringen träder i kraft . Målsättningen är att studenterna dels ska få kunskap om hur man kan förebygga och upptäcka våld, dels få kunskap om insatser för dem som utsätter andra för våld respektive dem som är utsatta för våld. En viktig förutsättning för utveckling av arbetssätt och insatser är att de som i sitt yrke möter våldsutövare och våldsutsatta har relevant kunskap om mäns våld mot kvinnor och våld i nära relationer, inklusive hedersrelaterat våld och förtryck. Att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor, inklusive hedersrelaterat förtryck, är en prioriterad fråga för regeringen. Regeringen styr inte utbildningarnas innehåll närmare. Det är universitet och högskolor som själva har ansvaret att besluta om utbildningarnas upplägg, studietakt och innehåll utifrån examensbeskrivningarna.
frs · H512685 · 2018-02-07 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:685 av (M) Att inkludera lärarna i arbetet mot hedersvåldet har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder för att se till att lärarnas utbildning innefattar obligatoriska moment om våld i nära relationer. Att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor, inklusive hedersrelaterat förtryck, är en prioriterad fråga för regeringen. Hedersrelaterat våld och förtryck ingår i delmålet mäns våld mot kvinnor, vilket tydligt framgår av regeringens jämställdhetspolitiska skrivelse Makt, mål och myndighet – feministisk politik för en jämställd framtid (skr. 2016/17:10). I skrivelsen presenterar regeringen en tioårig nationell strategi för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor. Den nationella strategin ska bidra till att uppnå regeringens jämställdhetspolitiska delmål att mäns våld mot kvinnor ska upphöra och att kvinnor och män, flickor och pojkar ska ha samma rätt och möjlighet till kroppslig integritet. Strategins tillämpningsområde är alla former av fysiskt, psykiskt och sexuellt våld och hot om våld som riktas mot kvinnor och flickor, inklusive hedersrelaterat våld och förtryck. I skrivelsen angavs att regeringen anser att det är viktigt att undervisning om mäns våld mot kvinnor och våld i nära relationer ingår i utbildningar där de studerande i sina framtida yrken kommer att möta våldsutövare och våldsutsatta och att regeringen avsåg att ändra examensbeskrivningarna i högskoleförordningens (1993:100) examensordning för de yrkesexamina där det bedöms mest angeläget. beslutade regeringen att införa ett kunskapsmål om mäns våld mot kvinnor och våld i nära relationer i examensbeskrivningarna för fysioterapeutexamen, juristexamen, läkarexamen, psykologexamen, sjuksköterskeexamen, socionomexamen och tandläkarexamen. När det gäller examensbeskrivningarna för förskollärarexamen, grundlärarexamen, yrkeslärarexamen och ämneslärarexamen finns mål om att studenterna för examen ska visa förmåga att i det pedagogiska arbetet göra bedömningar utifrån relevanta vetenskapliga, samhälleliga och etiska aspekter med särskilt beaktande av de mänskliga rättigheterna, i synnerhet barnets rättigheter enligt . För dessa lärarexamina ska studenterna också visa förmåga att förebygga och motverka diskriminering och annan kränkande behandling av elever.
frs · H512686 · 2018-02-07 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:686 av (C) En 400 kilovolts kraftledning genom och har frågat mig om jag och regeringen avser att, genom till exempel styrelsearbete och ägardirektiv, påverka () så att verket tillämpar en mer marksnål och för berörda människor och bygder mer skonsam teknik vid byggandet av en ny 400 kilovolts elledning genom och . har ställt frågan med anledning av det möte som jag hade med företrädare från några av de kommuner som berörs av den planerade ledningen. Inledningsvis ett förtydligande. Staten äger inte på så sätt som gör gällande i sin fråga, utan är ett affärsverk, det vill säga en statlig myndighet. Liksom vid all myndighetsstyrning utövar därför regeringen sitt inflytande över genom instruktionsförordning och årliga regleringsbrev. Regeringen till-sätter också generaldirektör och styrelse i . Centralt för diskussionerna kring projektet ––Hemsjö är avvägningar mellan kostnader och olika intressen i samhället. Detta är frågeställningar som kommer upp i många olika sammanhang. Regeringen har därför gett i uppdrag att föreslå riktlinjer för hur samhällsekonomiska analyser ska göras inför beslut om byggandet av nya stamnätsledningar, alltså i ett tidigt skede i processen. Uppdraget ska redovisas till regeringen . Regeringen, eller jag som statsråd, får inte gå in och bestämma över Svenska kraftnäts myndighetsutövning i enskilda ärenden. Det är upp till att självständigt tolka gällande lagar och förordningar och söka till-stånd för de elledningar i stamnätet som affärsverket bedömer nödvändiga. prövar därpå ansökningar om nätkoncession för elledningar. När det gäller stamledningar kan inspektionens beslut överklagas till regeringen. Ansökningarna om nätkoncession för ledningen Ekhyddan––Hemsjö lämnades över till Energimarknads-inspektionen som prövar ärendena. Om Energimarknadsinspektionens framtida beslut i ärendena överklagas kommer ärendena till regeringen som då avgör frågan.
frs · H512687 · 2018-02-07 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:687 av Per Åsling (C) Per Åsling har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att säkerställa att fordon inte ska kunna lämnas utan tillsyn och orsaka problem för människor och miljö. Fordon som överges av oansvariga ägare eller s.k. fordons-målvakter är ett problem som jag är väl medveten om. De frågeställningar som Per Åsling tar upp är emellertid inte okomplicerade vilket även framgår av den rättsliga prövningen som han hänvisar till i frågan. Möjligheten att flytta övergivna fordon har utretts , senast av som bl.a. har utrett olika möjligheter att finansiera kostnaden för att flytta och omhänderta fordon som överges. De förslag till ersättningsmodeller som har redovisat i sin rapport syftar till att övergivna fordon ska kunna flyttas och omhändertas i större utsträckning. har även föreslagit förebyggande åtgärder så att fordon inte överges. förslag bereds nu i . Jag kan inte föregå den beredningen.
frs · H512688 · 2018-02-07 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:688 av (L) En ny polisstation i har frågat mig om jag kommer att vidta åtgärder för att ska få en ny polisstation. Det är som ansvarar för sin lokalförsörjning utifrån verksamhetens behov och inom de rättsliga och ekonomiska ramar som riksdag och regering bestämmer. Regeringen har föreslagit och aviserat en historisk satsning på i budgetpropositionen om sammanlagt de kommande tre åren. Dessa medel kan bland annat användas till en ändamålsenlig och effektiv lokalförsörjning. Genom ombildningen av polisen till en myndighet har också förutsättningarna för arbetet med en strategisk och långsiktig lokalförsörjning i hela landet förbättrats.
frs · H512690 · 2018-02-07 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:690 av (L) Växtbaserade produkter och beteckningen mjölk har frågat mig vilka åtgärder jag kan vidta för att förändra begreppet ”mjölk” så att även växtbaserade produkter kan ha benämningar som förbättrar konsumentinformationen som hindras av EU:s rättsakter. Jag vill poängtera att det är viktigt att konsumenten kan lita på att den information som ges om livsmedlet är korrekt, oavsett om informationen ges skriftligt, muntligt eller på något annat sätt. Informationen får heller inte vilseleda. Det är viktigt att regleringen stämmer överens med hur människor uppfattar ett ord. För mjölk kan vi se hur många konsumenter även uppfattar att vissa växtbaserade drycker passar in i begreppet ”mjölk”. Regeringens roll i arbetet med den gemensamma jordbrukspolitiken består främst i att företräda i Europeiska unionens råd. I rådet kan tillsammans med övriga medlemsstater bl.a. uppmärksamma på behov av förändringar beträffande gällande EU-lagstiftning. Det är sedan upp till att överväga och lägga fram eventuella lagförslag. Under de olika stegen i lagstiftningsprocessen, finns även möjlighet för privatpersoner, organisationer och företag att försöka påverka EU-besluten. Regeringen har inte några förslag om en förändrad definition av begreppet ”mjölk”, men utesluter inte möjligheten .
frs · H512691 · 2018-02-07 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:691 av (KD) Rekryteringen av MSB:s nye generaldirektör har frågat mig hur rekryteringen av till generaldirektör för har gått till. är en av statsförvaltningens mest erfarna myndighetschefer. Han utsågs av den borgerliga regeringen till generaldirektör för och 2011 till generaldirektör för . Efter regeringsskiftet utnämndes han till rikspolischef. Som rikspolischef har lett omorganisationen av polisen och hanterat stora utmaningar som exempelvis flyktingkrisen och terrorhotet. har haft en svår uppgift, men har gjort ett bra jobb utifrån de förutsättningar som har funnits. MSB står inför stora och viktiga uppgifter. Myndigheten är en central aktör i det pågående arbetet med att återupprätta det civila försvaret för att på så sätt också förbättra samhällets krisberedskap. Därför behöver MSB en erfaren och kvalificerad myndighetschef. Regeringens bedömning är att , med den gedigna erfarenhet han har av att leda komplexa verksamheter, gör honom väl kvalificerad att leda MSB .
frs · H512692 · 2018-02-07 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:692 av Boriana (M) Fake news i SVT Boriana har med anledning av ett inslag i programmet Opinion live frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att hindra att producerar ”fake news”. () verksamhet bedrivs självständigt såväl i förhållande till staten som till andra ekonomiska och politiska maktsfärer i samhället. Verksamheten regleras på en övergripande nivå genom fleråriga sändningstillstånd och årliga anslagsvillkor som beslutas av regeringen enligt de ramar och den inriktning som fastställt. Enligt sändningstillståndet ska programverksamheten utövas sakligt och opartiskt. Den som anser att SVT i ett program har brutit mot detta krav kan anmäla det till och tv vid Myndigheten för press, radio och tv. Nämnden prövar i efterhand om innehållet i radio- och tv-program följer de regler som finns för sändningarna. Public service oberoende är av avgörande betydelse för att verksamheten ska ha allmänhetens förtroende. Som minister vore det därför högst olämpligt att kommentera SVT:s publicistiska beslut.
frs · H512693 · 2018-02-06 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:693 av (S) Gränshinder i som rör a-kassan har åter frågat mig när två gränshinder som rör arbetslöshetsförsäkringen kan förväntas bli lösta. Arbetet med att eliminera gränshinder för personer som rör sig över gränserna är viktigt för en väl fungerande arbetsmarknad i . Regeringens ambition är att lösa de gränshinder som går att lösa med nationell lagstiftning. För det gränshinder som rör anmälan till fel arbetslöshetskassa bör nämnas att det är avbrottet i medlemsvillkoret som, i sig, är orsaken till att personen förlorar ersättning, inte att anmälan gjorts till fel arbetslöshetskassa. Att personer anmäler sig till fel arbetslöshetskassa bör kunna avhjälpas genom att individen får tillgång till både rätt och lättillgänglig information och ansvaret för det ligger hos berörda aktörer. Vid har en översyn av arbetslöshets-försäkringen gjorts, som till viss del omfattar de frågor som omnämner. Regeringen överlämnade en proposition till . I propositionen föreslås att det ska framgå tydligt av lagen att rätten till inkomstrelaterad ersättning förutsätter medlemskap under minst tolv sammanhängande månader samt att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska kunna meddela föreskrifter om vissa avbrott i medlemskapet som arbetslöshetskassan ska bortse från när medlemsvillkoret prövas. Utöver de gränshinder som nämner avser regeringen lösa ut ett annat gränshinder. Gränsarbetare som har fyllt när de återvänder från arbetslandet kan, på grund av en skyddsregel i arbetslöshetsförsäkringen, inte gå med i en arbetslöshetskassa. I propositionen föreslås att rätten till medlemskap i en arbetslöshetskassa ska gälla före den månad den sökande fyller . Det är fortfarande regeringens ambition att de nya reglerna ska kunna träda i kraft innevarande år.
frs · H512694 · 2018-02-07 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:694 av (M) Uppföljning av digitaliseringsstrategin har frågat mig hur jag och regeringen avser följa upp och utvärdera digitaliseringsstrategin samt delge information om utvecklingen. I digitaliseringsstrategin kompletteras det övergripande riksdagsbundna målet ”ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter”, med mål på fem områden: D-kompetens, D-trygghet, D-innovation, D-ledning och D-infrastruktur. Delmålen åskådliggör hur digitalisering ska kunna bidra till en positiv samhällsutveckling. Jag delar uppfattning om att utvärdering och utveckling av digitaliseringspolitiken är en angelägen fråga. inrättade regeringen därför ett digitaliseringsråd med tillhörande kanslifunktion. har bl.a. till uppgift att stödja digitaliseringsstrategins genomförande. Där ingår att lämna förslag till konkreta åtgärder och ta fram förslag på indikatorer för strategins delområden. Indikatorerna kommer att möjliggöra mätningar av hur digitaliseringen utvecklas och nyttiggörs inom respektive delområde. Regeringen har även givit i uppdrag till att granska digitaliseringen i . granskning kommer att ge oss en djupare analys om vad som krävs för att kunna nå målet att ska vara bäst i världen på att ta vara på digitaliseringens möjligheter. Regeringen presenterade en skrivelse till med inriktningen för digitaliseringspolitiken. kommer vidare att få information om utvecklingen för politiken för informationssamhället, inklusive digitaliseringspolitiken, inom ramen för budgetpropositionen.
frs · H512695 · 2018-02-07 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:677 av (KD) Ökade befogenheter för tullen, fråga 2017/18:679 av (C) Utförsel av stöldgods ur landet och fråga 2017/18:695 av (S) Tullens möjlighet att ingripa vid utförsel av stöldgods har frågat mig vad jag tänker göra för att tullen ska kunna beslagta stulet gods och frihetsberöva misstänkta brottslingar. har frågat mig om jag kommer att ta initiativ i syfte att ge tullen denna befogenhet att ingripa och har frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen tänker vidta för att ge tullen befogenheter att på plats kunna agera mot misstänkt utförsel av stöldgods. Det är ett betydande problem att internationella brottsnätverk kommer till för att begå organiserade tillgreppsbrott. behöver bli ett mindre attraktivt mål för internationella brottsnätverk så att mängden organiserade tillgreppsbrott som begås i landet minskas. Regeringen avser att lämna ett gemensamt uppdrag till , och att förstärka bekämpningen av internationella brottsnätverk. Jag vet av erfarenhet från punktskatteuppdraget, där myndigheternas gemensamma insatser ledde till att de s.k. spritbussarna slogs ut, att när myndigheterna samverkar är det möjligt att nå mycket långt för att förhindra och stoppa organiserad brottslighet. Jag kommer att fortsätta följa frågan om utförsel av stöldgods och myndigheternas arbete med uppdraget.
frs · H512696 · 2018-02-07 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:696 av (M) och internationella studenter har frågat mig vilka omedelbara åtgärder jag kommer att vidta för att undanröja hindren så att presumtiva internationella studenter som väljer att studera i inte nekas förnyat uppehållstillstånd i slutet av sin utbildning. De fall som hänvisar till rör internationella studenter som har fått avslag av på sina ansökningar om förlängt uppehållstillstånd för studier på grund av att försörjningskravet inte har varit uppfyllt. Jag vill börja med att erinra om att det är som fattar beslut om uppehållstillstånd. Som minister varken kan eller får jag uttala mig i enskilda ärenden. Jag kan och får inte heller ingripa i eller försöka påverka hur en myndighet eller domstol hanterar enskilda ärenden. Internationella studenter är viktiga kunskapsbärare som bidrar till samhällsutvecklingen och det är angeläget att det finns goda förutsättningar för att attrahera dem till . Det är viktigt att onödiga hinder för universitets och högskolors internationalisering undanröjs. Regeringen har bl.a. tillsatt en utredning som just nu ser över hur internationaliseringen av universitet och högskolor kan öka. Beträffande reglerna i utlänningslagstiftningen om uppehållstillstånd för högskolestudier och försörjningskrav bygger dessa på EU-direktiv på området. I både studentdirektiv och i det nya student- och forskardirektivet, som antogs 2016, ställs krav på att sökanden kan visa att han eller hon har tillräckliga medel för att bekosta sitt uppehälle och sin återresa. Medlemsstaterna måste alltså ställa krav på försörjningsförmåga vid ansökan om uppehållstillstånd för högskolestudier och det finns inget utrymme för att ta bort detta krav. Regeringen är dock öppen för att se över hur reglerna kring försörjningskravet och uppehållstillståndens längd ska vara utformade. pågår arbetet med att genomföra det nya student- och forskardirektivet i svensk rätt där dessa frågor behandlas.
frs · H512697 · 2018-02-14 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:697 av (M) Regleringen av elnät har frågat mig om jag anser att Energimarknadsinspek-tionens förslag om ny regleringsmetod för elnätens intäktsramar för perioden –2023 är förenlig med och med grundlag. Låt mig först slå fast att elnätsverksamhet är ett monopol där kunderna är bundna till en och samma aktör. Det är därför viktigt att vi har en intäkts-reglering som innebär att elnätsföretagen får ta ut skäliga elnätsavgifter från kunderna som kunderna inte ska betala ett överpris. Min uppfatt-ning är att dagens regleringsmodell har brister som behöver åtgärdas. förslag till ny reglering av elnätsavgifterna har remitterats och beredning pågår inom . Ambitionen är att regeringen ska besluta om en lagrådsremiss. Jag känner fullständig trygghet i att den grundliga beredning och allsidiga belysning som görs av förslag innan det når kommer att resultera i en produkt som är förenlig med såväl svensk grundlag som med europeisk rätt.
frs · H512698 · 2018-02-14 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:698 av (M) rättstillämpning har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder med anledning av agerande och tillämpning av praxis utifrån Migrationsöverdomstolens beslut. De svenska reglerna för arbetskraftsinvandring infördes av den förra borgerliga regeringen. Av förarbeten framgår att systemet inte får underlätta för oseriösa arbetsgivare att hitta arbetskraft genom att erbjuda villkor som är sämre än dem som gäller för arbetstagare som redan är bosatta i . För att ett arbetstillstånd ska beviljas krävs därför att lönen, försäkringsskyddet och övriga anställningsvillkor är i nivå med svenska kollektivavtal eller praxis inom yrket eller branschen. har arbetskraftsinvandrare ibland tvingats lämna landet på grund av att deras arbetsgivare begått mindre misstag kopplade till villkoren för arbetstillstånd. Hjälmered hävdar att det bara utvisades 3 000 arbetskraftsinvandrare från , varav ”de flesta på grund av slarv från arbetsgivarens sida”. Det är dock inte möjligt att baserat på beslut avgöra huruvida ett avslag beror på slarv eller medvetet fusk. Det finns emellertid en bred samsyn kring att regelverket för arbetskraftsinvandring behöver förändras och regeringen har tagit flera initiativ för att komma tillrätta med den här situationen. trädde nya regler i kraft som innebär att kan avstå från att återkalla ett uppehållstillstånd om arbetsgivaren har avhjälpt bristen utan att har vidtagit någon åtgärd. Regeringen har också gett en utredare i uppgift att lämna förslag som gör det möjligt för arbetsgivare att rätta till mindre misstag efter det att har påtalat att det finns brister i villkoren. De vägledande domar från Migrationsöverdomstolen som Hjälmered hänvisar till ligger i linje med vad regeringen vill åstadkomma. Enligt ett uttalande från från kommer domarna ha betydelse för myndighetens handläggning. Utredarens uppdrag berör dock fler situationer än de aktuella domarna, till exempel när det rör sig om en tidigare arbetsgivare som inte har levt upp till de krav som ställs. Utredaren har lämnat förslag på författningsändringar som är ute på remiss. Det är regeringens avsikt att möjligt återkomma med ett förslag, med utgångspunkt i utredarens arbete och remissutfallet. Varken enskilda arbetstagare, eller arbetsgivare, ska drabbas orimligt hårt om arbetsgivaren har begått ett mindre misstag.