ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H511638 · 2018-01-23 00:00:00 — Fråga 2017/18:638 Anonyma vittnen av (KD) till Justitie- och inrikesminister (S) I tycks statsminister öppna för att införa anonyma vittnen. Situationen med att så få vågar vittna är alarmerande. Problemet är uppenbart, och har drivit på att införa möjligheten att vittna anonymt. På fråga ”Är du beredd att införa anonyma vittnen?” svarar : ”Vi får titta på olika sådana möjligheter. Vi måste väga det mot rättssäkerheten. Men ja, vi måste försöka att få fler människor att våga vittna. För det är en så avgörande del om du ska få en fällande dom. Vi måste pröva olika möjligheter för att komma längre med detta. Men exakt vad är justitieministern bättre att svara på.” Med anledning av att statsministern i intervjun hänvisar till justitieministern vill jag fråga justitie- och inrikesminister följande: Är ministern överens med statsministern om att det är angeläget att ”titta på olika sådana möjligheter” att införa anonyma vittnen?
fr · H511639 · 2018-01-23 00:00:00 — Fråga 2017/18:639 Det svenska medborgarskapet av (M) till Statsrådet (S) saknas regler i för att ett svenskt medborgarskap ska kunna återkallas i fall då någon begått ett brott som medför allvarlig skada för statens vitala intressen – till exempel terroristbrott. Detta skiljer oss från länder som , och . I förbereds just en sådan lagstiftning, där medborgarskapets förutsättningar ses i relation till brott som landsförräderi, vissa terrorbrott och internationella brott som folkmord. Det finns skäl att ändra på detta även i och utforma reglerna så att de motsvarar ovan nämnda länder. Det svenska medborgarskapet borde värderas högre än . Till exempel bör den som har dubbelt medborgarskap och som har begått terrorbrott kunna få sitt svenska medborgarskap återkallat. Detsamma borde gälla för den som mutat till sig ett svenskt medborgarskap eller den som medvetet lämnat oriktiga uppgifter för att få ett sådant. Medborgarskapet har stor betydelse för individen såväl som för staten, och så kommer fallet att vara även fortsättningsvis. Möjligheten att återkalla medborgarskap i vissa allvarliga fall är ett av flera sätt att värna om respekten för det svenska medborgarskapet . Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsårdet att vidta några åtgärder för att möjliggöra att medborgarskap återkallas i vissa allvarliga fall?
fr · H511640 · 2018-01-23 00:00:00 — Fråga 2017/18:640 Nolltolerans mot brott av (SD) till Justitie- och inrikesminister (S) Den dåliga integrationen i har varit ett hett ämne i den offentliga debatten, inte minst efter flyktingkrisen , men även i samband med att antalet no go-zoner ökat. Gängkriminalitet, skjutningar, bombdåd och våldtäkter har blivit något vi fått läsa om allt oftare i tidningarna, och inom polisen ser vi en myndighet i kris. Diverse förslag från har landat på bord, där partiet kraft betydligt hårdare tag mot kriminella och ett starkare skydd för brottsoffer, dock med ganska lite gehör. SVT:s Agenda har låtit intervjua den prisbelönta borgmästaren i den belgiska staden , som lyckats vända trenden med omfattande gängkriminalitet, inbrott, personrån och butiksrån i en av de värst drabbade städerna i . Receptet på denna framgång handlar om såväl polisiära som sociala insatser, och man har utfärdat en uttalad nolltolerans mot brott. Hundratals övervakningskameror har installerats och polisnärvaron har ökat. Utvecklingen i är enligt såväl undertecknad som för många andra oerhört dyster, men det finns hopp. Med anledning av detta exempel önskas justitie- och inrikesminister svara på följande fråga: Arbetar ministern med att följa exemplet med hur Mechelen har lyckats vända den fruktansvärda utvecklingen av brott, och vilka nya åtgärder mot brott kan väntas få se på bord?
fr · H511641 · 2018-01-24 00:00:00 — Fråga 2017/18:641 Bötestävlingar inom polisen av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) har en nationell polis- och trygghetskris. Brottsligheten har blivit grövre, och den upplevda otryggheten i samhället har ökat, liksom antalet utsatta områden. Polisen är satt under strikt press på grund av resursbrist, för få poliser och hög arbetsbelastning på många håll. Därmed måste polisen också prioritera det som är viktigast. Det är därför något förvånande att ta del av uppgifter om att trafikpoliser på en del håll i landet tävlar om att bötfälla så många bilister som möjligt. Under namnet ”Månadens bubblare” tävlar och belönas poliser som ökar antalet alkoblåskontroller eller bötfäller personer som har kört sex för fort, alltså de lindrigaste fortkörningarna. Trafiksäkerhetsarbetet är naturligtvis viktigt för att minska antalet döda och skadade på våra vägar, men prioriteringar och tävlingar som dessa inom polisen väcker frågor. Mot bakgrund av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Avser ministern att vidta några åtgärder mot bakgrund av uppgifterna om tävlingar i utfärdade böter inom polisen?
fr · H511642 · 2018-01-24 00:00:00 — Fråga 2017/18:642 Regionala skillnader vid förlossning av (M) till Socialminister (S) föddes det totalt 121 511 barn i , knappt 5 000 fler än . Vård i samband med barnafödande är så mycket mer än bara själva förlossningen. De blivande föderskorna måste kunna känna sig trygga både före, under och efter förlossningen. Bristningarna har minskat något , men antalet och graden av dessa varierar kraftigt mellan olika landsting och sjukhus och . Skillnaderna mellan landstingen är fortfarande stora. Alla kvinnor som vistas i har rätt till en god och säker förlossningsvård på lika villkor. Var du bor ska inte avgöra om du får en trygg och säker förlossning. Det finns dock skillnader beroende på var man bor i landet. Nya siffror från visar att i Region drabbades av förstföderskorna av allvarliga bristningar, och i , vilket kan jämföras i . Enligt SKL:s kartläggningar anser de flesta landsting att man behöver öka kompetensnivån kring bristningar. Det handlar inte bara om att förebygga, utan även om att upptäcka och åtgärda dem och förbättra omhändertagandet av patienten på förlossningsavdelningen och efter hemgång när en skada har inträffat. Regeringen har riktat pengar – – till förlossningsvården och utökat den satsningen med i en femårig satsning 2018–2022. Satsningarna verkar dock inte minska eller få bukt med de regionala skillnaderna. Alla föräldrar ska kunna känna sig trygga hela vägen – före, under och efter graviditeten. Skillnaderna i bristningar i olika delar av landet är orimligt stora och innebär att vården inte är jämlik för alla kvinnor. Detta är oacceptabelt och något som regeringen måste ta på större allvar. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialminister : Vilken konsekvensanalys gör ministern baserat på de siffror som visar på stora regionala skillnader när det gäller bristningar och skador efter förlossning, och vilka åtgärder kommer att vidtas för en jämlik vård för alla kvinnor i landet?
fr · H511643 · 2018-01-24 00:00:00 — Fråga 2017/18:643 Illegala vapen från av (SD) till Justitie- och inrikesminister (S) sägs vara den största marknaden för illegala vapen från . När gränspolisen ökade sina kontroller i samband med flyktingkrisen togs även fler illegala vapen i beslag. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Tänker ministern verka för att regeringen intensifierar kontrollerna vid gränser i syfte att hindra vapensmuggling av illegala vapen till ?
fr · H511644 · 2018-01-24 00:00:00 — Fråga 2017/18:644 Intagna som begår brott av (SD) till Justitie- och inrikesminister (S) Enligt en analys från (Brå) ökar antalet brott som begås av intagna. Det tredje vanligaste brottet som intagna begår är olovlig körning och rattfylleri. Det är brott som då sker i samband med permissioner. En del av syftet med ett fängelsestraff är att personer som är farliga för allmänheten inte ska kunna utsätta allmänheten för fara eller nya brott. har länge motionerat om en mer restriktiv hållning till permissioner för intagna, vilket skulle minska risken för att nya brott sker ute i samhället. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Vad avser ministern att göra för att intagna inte ska kunna begå nya brott ute i samhället under sin fängelsetid?
fr · H511645 · 2018-01-24 00:00:00 — Fråga 2017/18:645 Tomträtter av (KD) till Statsrådet (S) Systemet med tomträtter tillkom 1907 som en lösning för att mindre bemedlade skulle kunna bygga hus även om de inte hade råd att köpa tomten. Att vara tomträttshavare präglas av otrygghet och utmaningar i de ekonomiska villkoren. Tomträttsavgälden är oförändrad på normalt eller längre. Inför en ny avgäldsperiod kan markvärdesökningar ge mycket oförutsägbara och kraftiga höjningar av tomträttsavgälden. För de boende i småhus kan de nya högre avgälderna innebära att de av ekonomiska skäl tvingas flytta. För kommunerna är de långa avgäldsperioderna problematiska då man ofta saknar tillräcklig kompetens för att reglerade nya avgälderna och därför måste anlita konsulter. Under alliansregeringen tillsattes Tomträtts- och arrendeutredningen som i sitt betänkande Tomträttsavgäld och friköp (SOU 2012:71) presenterade ett antal förslag för att modernisera boendet i tomträtter. Utredningen föreslog bland annat att avgäldsperioderna skulle göras ettåriga. För småhustomträtterna föreslogs värderingsintervallen bli treåriga. Utredningen föreslog också att räntenivån på avgäldsräntan skulle bestämmas till en generell avgäldsränta utifrån den långsiktiga realräntan i stället för de varierande förfaringssätt som används . Utredningen blev sedan föremål för beredning. De regler som gäller för tomträtt är besvärliga för kommunerna som de innebär att ett kommunalt klubbslag fullständigt kan förändra de finansiella förutsättningarna för småhusägare samt för bostadsrättsföreningar som tomträttshavare. Jag har tidigare frågat (2015/16:1046) dåvarande bostadsminister om denne hade för avsikt att ta några initiativ för att modernisera de regler som styr villkoren för tomträttshavare. Frågan besvarades av justitieminister som underströk frågans komplexitet och hänvisade till den beredning som pågår i . Det har gått dess och regeringen har i denna viktiga fråga inte presenterat något förslag för hur man avser att gå vidare. Det går varken i justitieministerns svar på frågan eller någon annanstans att skönja någon vilja att lösa de frågor som skapar otrygghet för tomträttshavare. När Utredningen om stärkt konsumentskydd på bostadsrättsmarknaden (SOU 2017:31) tillsattes fanns en möjlighet att beakta flertalet aspekter vad gäller situationen för bostadsrättsföreningar på tomträttsmark och kanske även gå vidare med de frågor som utretts i SOU 2012:71. Men tomträttsfrågan fanns inte med i direktiven, trots att utredningen sedan föreslog att styrelser i bostadsrättsföreningar ska lägga upp 50–åriga planer för konsekvenserna av räntefluktuationer. Detta som tomträttsavgäldens oförutsägbarhet menligt påverkar den ekonomiska planeringen för berörda bostadsrättsföreningar. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Tänker statsrådet ta några initiativ för att modernisera de villkor som styr tomträttsavgälder?
fr · H511646 · 2018-01-24 00:00:00 — Fråga 2017/18:646 Organdonationer av (M) till Socialminister (S) väntade 817 patienter på att få organ för transplantationer. Trots att antalet donationer ökat råder det fortfarande en stor brist på organ som njurar, levrar och lungor i . dör mellan 30 och 50 personer innan de hinner få organ transplanterade. dog 40 personer i väntan på en transplantation. tillsätter regeringen ytterligare en utredning om organdonationer. Det är fullständigt oacceptabelt att människor ska behöva dö i väntan på utredningar. Den nya lagstiftningen som skulle öka antalet donationer dröjer nu ytterligare. Regeringen måste agera skyndsamt och visa politisk handlingskraft för att de otydligheter i nuvarande lag och regelverk som utgör hinder för organdonationer tas bort. Enligt den statliga utredningen som presenterades är av den svenska befolkningen positivt inställda till att donera sina organ efter sin död. Trots den höga donationsviljan har inga höga siffror när det gäller antalet genomförda organdonationer. Utredningen innehöll många viktiga förslag om hur antalet organdonationer kan öka så att fler patienter blir transplanterade. Trots att en enig grupp av olika experter, bland annat inom etik och juridik, stod bakom utredningsförslaget har propositionen till skjutits upp . Det har gått långt lade fram sina förslag om hur antalet organdonationer ska kunna öka i . Så sent som , 2017, utlovade att en proposition skulle ligga på bord . Det råder inga tvivel om att ett lagförslag ska vara oklanderligt utifrån juridiska aspekter. Men frågan verkar inte ha prioriterats i . Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : När anser ministern att vi kan förvänta oss att se ett konkret lagförslag på bordet?
fr · H511647 · 2018-01-24 00:00:00 — Fråga 2017/18:647 Ett nationellt digitalt system för bygglov av (S) till Statsrådet (MP) Företag vill ha en effektiv bygglovshantering. Särskilt viktigt är att reglerna är enhetliga och att beslutsprocessen är förutsägbar. Flera studier har dock visat att skillnaderna mellan kommuners bygglovshantering är stora när det gäller handläggningstider, avgifter och effektivitet. Av en nyligen publicerad rapport från Teknikföretagen, Analog bygglovshantering bromsar företag – En kartläggning av kommunernas digitala service för bygglovsansökningar, framgår att företag är minst nöjda med den kommunala myndighetsutövningen vad gäller bygglov och att missnöjet ökar. Vi ska ha höga ambitioner när det gäller den offentliga sektorns digitalisering. Tyvärr saknas dock i stor utsträckning nationella digitala lösningar när det gäller bygglov. Teknikföretagens kartläggning visar att skillnaderna mellan kommunerna är stora. I sju av tio kommuner är det inte ens möjligt att ansöka om bygglov med e-legitimation. Ett antal kommuner använder sig fortfarande av pappersblanketter. Utvecklingen av nationella och digitala tjänster för bygglov har kommit betydligt längre i och . Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet och regeringen att göra för att tillsammans med kommunerna, Kommuner och Landsting (SKL) och berörda myndigheter arbeta för att införa ett nationellt och digitalt system för bygglov?
fr · H511648 · 2018-01-24 00:00:00 — Fråga 2017/18:648 Merkostnadsersättning av (M) till Socialminister (S) kan den som har merkostnader på grund av sin funktionsnedsättning få så kallad handikappersättning från staten. Ersättningen betalas ut i tre olika nivåer. Som lägst med och som högst med . Som merkostnader räknas bland annat läkemedel, specialkost, hemtjänstavgifter och extra slitage på kläder. Utöver rena merkostnader är det också möjligt att få ersättning för hjälp i vardagen med saker som tvätt, personlig hygien och att ta sig till och från arbetet. Enligt den lagrådsremiss om reformerade stöd till personer med funktionsnedsättning som regeringen beslutade ska nuvarande handikappersättning avskaffas och ersättas med en så kallad merkostnadsersättning. Den som har en kraftig synnedsättning har kunnat få ett schablonbelopp genom – fritt att disponera för extra kostnader som funktionsnedsättningen medför. Det kan till exempel röra sig om högre kostnader för att vi som har en synnedsättning inte kan se extrapriser och erbjudanden, resor med taxi när cykel och gång skulle varit det naturliga valet, ökat slitage på skor och kläder eller kostnader för städning och underhåll av hemmet som andra inte har. Den som söker merkostnadsersättning blir med förslaget tvungen att redogöra för sina löpande vardagskostnader inför . Utifrån det kan den enskilde få kompensation för vissa utgifter som går att koppla till funktionsnedsättningen. Men sådant som utgör de största utgifterna, behov av hjälp i form av exempelvis ledsagning eller stöd under semestern, ska inte få räknas med. Förslaget drabbar inte bara synskadades ekonomi, vardagsliv och personliga integritet utan det skulle också minska denna grupps egenmakt och självbestämmande. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialminister : Vilken konsekvensanalys gör ministern och regeringen av hur förändringen kommer att påverka den som exempelvis har en kraftig synnedsättning och mister den nuvarande schablonen samt andra individer som har handikappersättning ?
fr · H511649 · 2018-01-24 00:00:00 — Fråga 2017/18:649 Vaccination mot mässling av (M) till Socialminister (S) Mässling är en sjukdom som kan vara svår att diagnostisera eftersom symtomen kan likna vanlig influensa. Utslagen på huden kommer först in i förloppet. Och eftersom mässling är ovanligt i har många läkare aldrig ens sett detta i praktiken. Därför krävs ofta ett blodprov för att kunna fastställa diagnosen. har vi kunnat följa dramat med utbrott av mässling i . Sjukdomen har i stort sett varit utrotad i men finns i andra delar av , och har smittan kommit hit. Eftersom sjukdomen nästan varit utrotad i sedan ett flertal år tillbaka har många valt att inte vaccinera sina barn mot sjukdomen, vilket gör att den nu kan smitta många. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Vad avser ministern att göra för att fler ska vaccinera sig nu och ?
fr · H511650 · 2018-01-24 00:00:00 — Fråga 2017/18:650 Likabehandling vid fördelning av skolpeng av (M) till Statsrådet (S) Regeringen för en aktiv och medveten politik för att minska valfriheten och mångfalden inom svensk skola. Regeringen har precis enats med om ett förslag om vinstbegränsning som snarare är ett förslag om vinstförbud och ett förslag som, om det skulle realiseras, kan slå ut åtta av tio fristående skolor och förskolor. Därmed skulle skolgången för tiotusentals barn och unga äventyras. Möjligheten för de fristående aktörerna att göra överskott är avgörande för deras möjlighet att bygga och utveckla stabila verksamheter av hög kvalitet. Viktigt för de fristående aktörerna är också att behandlas likvärdigt av kommunerna. Det ska råda en sjyst konkurrens mellan de kommunala och de fristående skolorna, och då måste skolpengen fördelas på lika villkor. Skollagen är tydlig på denna punkt och föreskriver också att kommunernas beslut om skolpengar ska vara utformade så att de är möjliga att överklaga. visar dock en rapport från att så många som sex av tio kommuner gjorde fel när de fattade beslut om skolpeng. Detta beror förhoppningsvis på okunskap ute i kommunerna, men regeringen har här ett stort ansvar för att säkerställa att kunskapsnivån i kommunerna höjs så att likabehandlingsprincipen efterlevs. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet och regeringen att ge Skolinspektionen i uppdrag att granska hur kommunerna lever upp till skollagen och likabehandlingsprincipen eller att vidta några åtgärder för att säkerställa att skolpengen fördelas rättssäkert och på lika villkor mellan kommunala och fristående skolor?
fr · H511651 · 2018-01-24 00:00:00 — Fråga 2017/18:651 Längre handläggningstider för vapenlicenser av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) –gäller en tillfällig vapenamnesti. Polisen har tidigare aviserat att handläggningen av vanliga vapenlicenser kommer att bli längre . Det är långa handläggningstider för vapenlicenser, och de kan då ytterligare förlängas under nästan tre månaders amnestitid. De jägare och skyttar som måste kunna byta eller köpa nya vapen blir då ännu mer drabbade . Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Avser ministern att på något sätt lindra effekterna av detta problem och också minska de långa handläggningstiderna?
fr · H511652 · 2018-01-24 00:00:00 — Fråga 2017/18:652 Småskaliga vattenkraftverk av (M) till Miljöminister (MP) Många av våra småskaliga vattenkraftverk slåss för sin överlevnad trots att de är en viktig elproducent, bidrar starkt till en levande landsbygd och har höga kulturvärden. Det är gav ett tydligt tillkännagivande till regeringen där man bland annat menade att reglerna för att få tillstånd till vattenverksamheter som vattenkraftverk och dammar bör förenklas och att regelverket för nya tillståndsprövningar ska vara flexibelt och anpassat till småskaliga verksamheter Sedan kom energiöverenskommelsen som bland annat slog fast att reglerna för omprövning av nya tillstånd ska förenklas så långt som möjligt. Men vad har regeringen gjort? Många av våra småskaliga vattenkraftverk hotas fortfarande av nya byråkratiska tillståndsprocesser, och regeringen inte vill förändra eller underlätta för de småskaliga vattenkraftverken trots tydliga besked från riksdag. Med anledning av detta vill jag fråga miljöminister : Vilka åtgärder har ministern vidtagit eller avser att vidta för att underlätta tillståndsgivningen för de småskaliga vattenkraftverken?
fr · H511653 · 2018-01-24 00:00:00 — Fråga 2017/18:653 En polishögskola i av (S) till Justitie- och inrikesminister (S) Regeringen gör en storsatsning på polisen. ska antalet polisanställda öka med 10 000. För att nå målet om 10 000 fler polisanställda har regeringen konstaterat att två nya polishögskolor behöver startas. Justitie- och inrikesminister har meddelat att en av utbildningarna kommer att startas i och att den andra ska placeras i . framgår det av protokollet från insynsråd att myndigheten inte är övertygad om att det finns behov av ytterligare en polishögskola, utöver den i . Regeringen har i olika uttalanden sagt att en polishögskola ska startas i . För , som i samverkan med försvaret och kommunen är redo att starta en polisutbildning så fort ett besked ges, skapar dessa tvetydiga budskap en betydande osäkerhet. råder det tvekan om huruvida planeringen för en ny polishögskola i ska fortsätta eller avbrytas för att det inte längre finns behov av en sådan. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Avser ministern och regeringen att starta en polishögskola i ?
fr · H511654 · 2018-01-24 00:00:00 — Fråga 2017/18:654 Vårdköer av (M) till Socialminister (S) Det råder stor brist på organ i hela landet, och står 817 människor på kö för nya organ. Väntelistan har vuxit, vilket är en utveckling åt fel håll. Därför tillsatte alliansregeringen en utredning för att ta fram konkreta förslag för att förenkla, förbättra och stärka kvaliteten för de patienter som behöver organ. presenterades en omfattande utredning om donations- och transplantationsfrågor: Organdonation – En livsviktig verksamhet (SOU 2015:84). Förslagen var många och gedigna, och flera fick bra uppslutning i den remissrunda som är avklarad. Dessvärre har den rödgröna regeringen låtit utredningen ligga i stället för att agera, trots att man kunnat göra viktiga avvägningar för att förslagen ska harmoniseras väl med annan lagstiftning. Efter att utredningen legat hos i kommer alltså nu det sega beskedet att regeringen hellre utreder igen, i stället för att agera. har köer vuxit och människor avlidit i väntan på organdonation. Regeringen förefaller oförberedd gällande organdonationer och transplantationer. Ett flertal remissinstanser är dock överens om att de åtgärder som föreslås direkt skulle göra skillnad för många som står i kö i väntan på organ. Att genomföra flera av förslagen omgående kan rädda fler liv. Regeringens ovilja att lägga fram konkreta lagförslag i linje med utredningens betänkande får i stället vårdköerna att växa och kostar onödigt lidande för väntande patienter. Regeringen tycks handlingsförlamad. Det är ett märkligt agerande av , regeringen och statsrådet , som har haft utredningen på sitt bord utan att agera. Frustrationen bland läkare, sjuksköterskor och anhöriga är enorm, för att inte tala om bland patienter som drabbas eller som inte kan leva med bättre villkor för att regeringen saknar handlingskraft. Mot bakgrund av detta vill jag fråga socialminister : På vilket sätt avser regeringen och ministern att agera för att korta väntetiderna när det gäller organdonationer och de växande vårdköer som drabbar patienter och anhöriga?