ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H5111482 · 2018-06-12 00:00:00 — Fråga 2017/18:1482 Nationell plan för hepatit C av (M) till Socialminister (S) WHO:s mål är att minska antalet insjuknade i hepatit C . Här i har Rådet för nya terapier () kommit med nya rekommendationer till landstingen och regionerna, i vilka de öppnar upp för behandling för alla som har kronisk hepatit C. En läkemedelsbehandling som varit begränsad till de svårast sjuka patienterna. Den begränsningen är borttagen i nya rekommendation. har flera nya läkemedel för behandling av hepatit C kommit. Effekten av läkemedlen är så pass bra att patienter med hepatit C nu kan botas genom kortare läkemedelsbehandling. Både läkemedel och diagnostisk teknik har förbättras. finns det ungefär 45 000 personer som har hepatit C bara i . För att eliminera hepatit C behövs nya arbetssätt och målgrupper. En målgrupp skulle kunna vara personer som injicerar droger samt LARO-patienter. skulle kunna förbättra screening, diagnos och behandling för personer som injicerar droger samt LARO-patienter, detta genom att samarbetet mellan infektionskliniker, psykiatri, kriminalvården, sociala myndigheter och andra aktörer utvecklas. I är det omkring 2 000 patienter med nyupptäckt hepatit C-infektion som anmäls enligt smittskyddslagen. Den dominerade smittvägen är injektionsmissbruk. Att behandla aktiva missbrukare kräver särskilda resurser, ett väl utvecklat samarbete och ett multidisciplinärt omhändertagande. Det bör innefatta nära kontakt med beroendevården, psykiatrin och där parallell behandlingsmöjlighet av beroendet samt infektionsmedicinsk kompetens är viktigt. Med andra ord är det ingen okomplicerad process, som man vill att så många personer som möjligt får sin kroniska hepatit C behandlad; detta dels på grund av det mänskliga lidandet, dels för att förhindra ytterligare mänskligt lidande i de fall levern slutar fungera och transplantation krävs samt för att så gott det går se till att hålla nere antal personer som utvecklar levercancer. Med anledning av ovanstående är min fråga till socialminister : Vad avser regeringen och då främst ministern att göra i fråga om nationell plan på området, för att försäkra sig om att så många som möjligt får den tillgängliga behandlingen?
fr · H5111483 · 2018-06-12 00:00:00 — Fråga 2017/18:1483 Åtgärder för att förhindra bränder vid banvallar av (M) till Statsrådet (S) Det varma vädret har lett till ett stort antal skogsbränder. Ett av de län som har varit allra hårdast drabbat är . Ett antal av dessa bränder är föranledda av gnistbildningar från tågbromsar som gör att elden sprider sig utmed banvallar. Banvallen vid utanför har vid ett antal tillfällen utsatts för sådana bränder. Detta har skapat betydande skador på den omkringliggande skogen, men även stor oro för boende i området. Banvallsbränder är svåra att bekämpa eftersom de ofta äger rum på ett vidsträckt område och då det inte sällan saknas möjligheter för räddningstjänsten att ta sig dit på väg. Statistik från Myndigheten för samhällsskydd och beredskap visar att gnistbildning från tågbromsar i genomsnitt orsakar 82 bränder . Många av dessa bränder skulle kunna ha förhindrats genom ett bättre förbyggande arbete av de som ansvarar för underhållet av banvallen. har ansvar för vegetationsregleringar vid banvallarna, vilket bland annat innebär att banvallarna ska vara röjda från sly, ogräs och vegetation. Det är naturligtvis helt oacceptabelt att ett så stort antal bränder ska äga rum vid banvallar och framför allt om de sker återkommande år , vilket har varit fallet vid banvallen i . Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att minska det stora antalet bränder utmed banvallarna i ?
fr · H5111484 · 2018-06-13 00:00:00 — Fråga 2017/18:1484 Tidigarelagd slåtter av vall av (KD) till Statsrådet (S) Den ihållande torkan har skapat stora problem inom jordbruket på många håll i . Många tvingas nu nödslakta kor på grund av foderbrist. Enligt medieuppgifter arbetar med för att förmå EU att ge rätt att ge dispenser för att skörda vall i marker som ligger i träda samt i andra zoner som inte får skördas på grund av EU-regler. Men har man inte fått något gehör. Det behövs nu ett snabbt agerande från regeringen. Min fråga till statsrådet är: Vad gör statsrådet och regeringen för att dessa bönder, som är i djup kris, ska kunna slå vall i träda och i andra zoner som inte får skördas på grund av gällande EU-regler?
fr · H5111485 · 2018-06-13 00:00:00 — Fråga 2017/18:1485 Ministrarnas närvaro vid debatter av (SD) till Statsminister (S) debatterades regeringens proposition Ny möjlighet till uppehållstillstånd. Kort sagt var detta debatten som rörde amnestin för 9 000 afghaner, varav närapå samtliga var män, inga ansågs ha skyddsskäl och samtliga saknade giltiga id-handlingar. Utöver att dessa fakta gjorde att propositionen var hårt kritiserad såväl av vanliga medborgare som av flertalet riksdagspartier (inklusive ett av dem som röstade för förslaget) hade det totalsågats av remissinstanserna. Lagrådet yttrade att gränsen har nåtts för hur ett lagförslag får utformas, och andra menade att den skulle försvåra kraftigt för svenska myndigheter i deras fortsatta arbete samt att det stred mot ett likabehandlingsperspektiv. Förlorarna på förslaget är de afghaner som följt lagen och återvänt hem samt alla de sjuka, gamla, unga och utsatta som inte får ta del av de minst 2,9 miljarder som i stället läggs på denna grupp. Trots att detta kan vara en av de hetaste riksdagsdebatterna och trots alla frågetecken fanns inte en enda minister på plats under debatten. Detta är inte den enda debatten som saknat ministrar; det har snarare varit mycket vanligt att ministrarna, även vid viktigare debatter, har uteblivit. Statsråden har uppenbarligen har prioriterat annorlunda, vilket är deras fulla rätt. När hela sex statsråd valde att delta vid en invigning av laddstolpar i kan man dock fråga sig vilka andra prioriteringar statsråden gör när de väljer bort deltagandet i debatter som exempelvis afghanamnestin . Med hänvisning till ovanstående önskas statsminister svara på följande fråga: Varför är närvaron bland statsråd så låg vid viktiga riksdagsdebatter, och anser statsministern att statsråden kunde ha prioriterat annorlunda mot bakgrund av vad vi har sett ?
fr · H5111486 · 2018-06-13 00:00:00 — Fråga 2017/18:1486 Rovdjurspolitik för en levande landsbygd av (M) till Statsrådet (S) Det är viktigt att i vargfrågan ha ett regionalt och ett lokalt perspektiv. Detta för att mängden varg givetvis ser olika ut på olika platser. I våra storstäder har man av naturliga skäl små problem med rovdjur, men för alla svenskar som bor på landsbygden i områden med mycket varg eller andra rovdjur är situationen helt annorlunda. Vargarna lever dessutom i flock, och då kan relativt små ytor bli mycket hårt utsatta av exempelvis varg. Därför vore det bra om beslut tas i frågan så nära dem som berörs som möjligt. har riktat ett tillkännagivande till regeringen (bet. 2014/15:MJU9) om att det ska inrättas en jakt- och viltmyndighet för att på ett tydligare sätt jobba med dessa frågor. måste ha en rovdjurspolitik och därmed också vargjakt som fungerar, som är trovärdig och som det finns en förståelse för i vårt land – inte minst där rovdjuren finns. är ett sådant område och är det län som har den största vargpopulationen i landet. Med återkommande vargattacker som drabbat skötsamma företagare på landsbygden hotas livsmedelsproduktion, och omtyckt entreprenörskap får lägga ned. Det gynnar ingen. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Vilka åtgärder avser statsrådet, med anledning av den negativa påverkan som vargen har i delar av landet, att vidta för att fler ska vilja leva på landsbygden ?
fr · H5111487 · 2018-06-13 00:00:00 — Fråga 2017/18:1487 Antalet vargar i av (M) till Miljöminister (MP) är ett av de vargtätaste länen i hela . Det är tyvärr inte ovanligt att varg attackerar, sårar och dödar boskap för våra bönder. Även hundar har fått sätta livet till när vargen har gått till anfall. Den här situationen är inte unik för , och problemen har funnits . har riktat ett tillkännagivande till regeringen (bet. 2014/15:MJU9) om att det ska inrättas en jakt- och viltmyndighet för att på ett tydligare sätt jobba med dessa frågor. Genom att anta Alliansens proposition En hållbar rovdjurspolitik ställde sig bakom mål för den svenska rovdjursstammen gällande bland annat antal och utbredningsområde. står fortsatt bakom målen när det gäller antalet vargar, det vill säga 170–270 individer för att bibehålla en gynnsam bevarandestatus på 100 individer. Att har satt upp nya miniminivåer förändrar inte den viljeriktning har gett till känna. Med anledning av ovanstående vill jag fråga miljöminister följande: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att minska antalet vargar i ?
fr · H5111488 · 2018-06-13 00:00:00 — Fråga 2017/18:1488 Vargstammens påverkan på landsbygden av (M) till Miljöminister (MP) Det är viktigt att i vargfrågan ha ett regionalt och ett lokalt perspektiv. Detta för att mängden varg givetvis ser olika ut på olika platser. I våra storstäder har man av naturliga skäl små problem med rovdjur, men för alla svenskar som bor på landsbygden i områden med mycket varg eller andra rovdjur är situationen helt annorlunda. Vargarna lever dessutom i flock, och då kan relativt små ytor bli mycket hårt utsatta av exempelvis varg. Därför vore det bra om beslut tas i frågan så nära dem som berörs som möjligt. har riktat ett tillkännagivande till regeringen (bet. 2014/15:MJU9) om att det ska inrättas en jakt- och viltmyndighet för att på ett tydligare sätt jobba med dessa frågor. måste ha en rovdjurspolitik och därmed också vargjakt som fungerar, som är trovärdig och som det finns en förståelse för i vårt land – inte minst där rovdjuren finns. Dessvärre förefaller nuvarande regering ha en helt annan uppfattning. är ett sådant område och är det län som har den största vargpopulationen i landet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga miljöminister följande: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att minska vargstammens påverkan på landsbygden?
fr · H5111489 · 2018-06-13 00:00:00 — Fråga 2017/18:1489 Bekämpning av oseriösa fiberleverantörer av (S) till Statsrådet (MP) Regeringen har en uttalad målsättning om att invånare ska ha tillgång till välfungerande bredband. Det är bra, då tillgången till en bra internetuppkoppling är både en viktig infrastrukturfråga och en viktig demokratifråga. Mycket bra har gjorts på området. Enligt Post- och statistik har antalet hushåll som har tillgång till snabba fibernät ökat från vid regeringens tillträde till 2017. Tillgången i har också ökat , från strax till 2017. Tyvärr hämmas den fortsatta utbredningen av fibernätet i av oseriösa aktörer. Hemma i har jag träffat invånare som slutit avtal med ett privat riskkapitalägt bolag som har lovat att leverera internet via fiber till sina kunder. har fortfarande ingen fiberkabel levererats. På grund av att små åtgärder har genomförts kan företaget hävda att arbetet har påbörjats, och därför är avtalet fortfarande bindande. Den här typen av företag hämmar utvecklingen av fibernätet på mindre orter och på landsbygden. Problemet är inte unikt för utan finns utbrett på andra ställen runt om i också. För att säkerställa att målsättningen om tillgången till bredband efterföljs måste regeringen göra vad den kan för att skydda medborgare från oseriösa bredbandsleverantörer som inte levererar vad de har lovat . Min fråga till statsrådet är därför: Vad kan statsrådet och regeringen göra för att skydda medborgare från oseriösa internetleverantörer som inte levererar vad de har lovat till sina kunder?
fr · H5111490 · 2018-06-13 00:00:00 — Fråga 2017/18:1490 Bedömning av reell kompetens av (M) till Statsrådet (S) Efter det att betänkandet Fler vägar till kunskap – en högskola för livslångt lärande debatterades i har frågan om bedömning av så kallad reell kompetens vid tillträde till högskolan aktualiserats. Regeringsföreträdare talar i stället om att ett ”nationellt behörighetsprov” ska införas, men om reell kompetens talas det tyst. Likväl har regeringen tidigare gett UHR i uppdrag att samordna en försöksverksamhet för att underlätta lärosätenas bedömning av så kallad reell kompetens, ett uppdrag som pågår . Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Ska presumtiva studenter inte längre ha möjlighet att få sin kompetens bedömd via så kallad reell kompetens?
fr · H5111491 · 2018-06-13 00:00:00 — Fråga 2017/18:1491 Telias köp av TV4 och riskerna för konkurrensen och nätneutraliteten av (MP) till Närings- och innovationsminister (S) Tele 2 och Com Hem går ihop, liksom och Bredbandsbolaget. vill köpa TV4. När innehållsleverantörer köps upp av internetleverantörer finns stora risker för inbyggda konflikter där bolagen på olika sätt försöker styra trafiken till sina egna innehållsleverantörer, särskilt när marknaden liknar oligopol snarare än fri marknad. Jag ser affären mellan och som ett hot mot nätneutraliteten och ytterligare en konsolidering av en marknad med bristande konkurrens. Jag vill därför fråga närings- och innovationsminister : Avser ministern och regeringen att agera på något sätt i samband med detta för att försvara nätneutraliteten och den fria konkurrensen, och vilka åtgärder planerar ministern och regeringen för att undvika att den planerade affären får negativa konsekvenser för medborgarna?
fr · H5111492 · 2018-06-13 00:00:00 — Fråga 2017/18:1492 En översyn av informationsplikten för personer som lever med hiv av (L) till Socialminister (S) Den som lever med diagnostiserad hivinfektion har en skyldighet att lämna information om smittan till andra som hen till exempel har sexuellt umgänge med. frikände (HD:s mål nr B 2441-17) emellertid en man som inte hade följt denna informationsplikt från ett åtal om framkallande av fara för annan. Mot bakgrund av aktuellt kunskapsunderlag menade domstolen att det inte förelegat en konkret fara för överföring av hiv. Målet väcker frågor kring om reglerna om en individuellt utformad informationsplikt för personer som lever med hiv inte är överspelade och förlegade. Smittorisken vid välinställd hivbehandling är minimal, och av alla hivpositiva i har sådan smittfri hiv. Om detta råder det i forskningen en bred internationell enighet. Informationsplikten leder däremot till ökad stigmatisering och sämre livskvalitet för hivpositiva personer. Åtgärden kan till och med vara kontraproduktiv och leda till ökad spridning av hiv. Den som, kanske på grund av rädsla för den långtgående informationsplikten, inte testar sig regelbundet utgör en långt mycket större smittorisk än de som är medvetna om diagnosen och behandlas för den. Forskning visar att en majoritet av dem som får hiv blir smittade av någon som inte vet att hen bär på viruset. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga socialminister : Anser ministern och regeringen att informationsplikten för personer som lever med smittfri hiv uppfyller sitt ändamål, och om så inte är fallet, är ministern och regeringen beredda att agera för att ändra reglerna?
fr · H5111493 · 2018-06-13 00:00:00 — Fråga 2017/18:1493 Avsaknad av kvalitetsgranskning av polisutbildningen av (L) till Justitie- och inrikesminister (S) Liberalerna har lyft upp frågor kring polisutbildningen. Vi är bekymrade över regeringens utbyggnadstakt, som också har ifrågasatts och kritiserats av de tre befintliga lärosätena. Jag delar deras uppfattning att kvaliteten äventyras med den politik regeringen för. Dessutom har vi kritiserat alla förslag som sänkt kraven för att antas och bli polis. Tvärtom måste kraven vara skarpa för att rekrytera de bäst lämpade för detta viktiga uppdrag. En annan fråga som Liberalerna vill betona är kvaliteten på polisutbildningen. Det räcker inte att endast redovisa antal platser, antal vakanser/avhopp samt genomströmningsstatistik. Vi vill att regeringen genom , men ännu bättre någon extern aktör, granskar kvaliteten på utbildningen mer genomgående. De teoretiska momenten och de praktiska momenten måste granskas. Vi måste kunna ta del av vad polisstudenterna tycker om sin utbildning men också fånga vad de faktiskt lär sig. Vi behöver också återupprätta de praktikveckor, så kallade fältveckor, som är nere , att jämföra med både tre och om man går tillbaka . Det är grundläggande för oss att alla studenter ska få del av denna erfarenhet. Uppdraget att granska kan läggas på Statskontoret eller , som utövar tillsyn över landets högskole-och universitetsutbildningar. Eftersom polisutbildningen bedrivs vid tre akademiska lärosäten skulle detta vara ett naturligt steg. När det gäller de praktiska momenten skulle man kunna be en extern aktör granska del i utbildningen. Mot bakgrund av att det saknas en generell och systematisk kvalitetsutvärderingsmodell för polisutbildningen vill jag fråga justitie- och inrikesminister : När avser ministern och regeringen att ta initiativ till ett sådant arbete?
fr · H5111494 · 2018-06-14 00:00:00 — Fråga 2017/18:1494 Politiska samtal på jobbet i statliga bolag av (V) till Närings- och innovationsminister (S) aviserade LO att man planerar att genomföra 500 000 politiska samtal med medlemmar och icke-anslutna inför valet. Samtalen ska ske via telefon och på arbetsplatser runt om i landet. I samband med detta gick ut med en uppmaning till sina 60 000 medlemsföretag att hindra dessa samtal och ”säga nej till politik på jobbet”. Svenskt Näringslivs agerande är en aggressiv handling mot facket i allmänhet och yttrandefriheten i synnerhet. Den indikerar ett föraktfullt förhållningssätt såväl mot landets arbetstagare som mot de demokratiska processerna, vilka har samtal och organiserad opinionsbildning som viktiga förutsättningar. Ett antal av är helt eller delvis ägda av staten. uppmaning till medlemsföretagen om att ”säga nej till politik på jobbet” riskerar därmed även att drabba anställda i bolag som staten äger och regeringen ansvarar för. Mot bakgrund av detta vill jag fråga närings- och innovationsminister : Avser ministern att vidta åtgärder för att anställda i bolag som är statliga, eller där staten har ett betydande ägarinflytande, ska ha möjlighet att delta i de politiska samtal som LO har aviserat?
fr · H5111495 · 2018-06-14 00:00:00 — Fråga 2017/18:1495 Betalningstider av (S) till Närings- och innovationsminister (S) Det är oerhört glädjande att ministern levererat förslag om att korta betalningstiderna. Problemet med att småföretag inte får betalt förrän långt i efterhand och därmed tvingas fungera som ”bank” till stora företag har jag mött bland många småländska småföretagare. Det är bra att det lagstiftas kring de största företagen (över 500 anställda) om rapporteringsskyldighet, och det kan vara klokt att ha statsrådets mjukare lösning med en uppförandekod för övriga företag. I underlaget till uppförandekod är huvudregeln att små och medelstora företag ska få betalt från det att en korrekt faktura inkommit. Rimligen ska samma riktmärke gälla för de största företagen som, enligt lagen, ska rapportera den genomsnittliga avtalade betalningstiden, den genomsnittliga faktiska betalningstiden och den andel fakturor som betalats efter utgången av avtalad betalningstid. Statsrådet har sagt att ”koden och rapporteringsskyldigheten ska ses som ett viktigt steg och ska utvärderas efter införandet.” Med anledning av detta vill jag fråga närings- och innovationsminister : Avser ministern att gå vidare med tuffare lagstiftning och även lagstiftning för företagen med under 500 anställda, i det fall små och medelstora företag inte får betalt inom de önskvärda ?
fr · H5111496 · 2018-06-14 00:00:00 — Fråga 2017/18:1496 Jakt- och viltmyndighet av (M) till Statsrådet (S) har riktat ett tillkännagivande till regeringen (2014/15:MJU9) om att det ska inrättas en jakt- och viltmyndighet för att på ett tydligare sätt jobba med dessa frågor. Det vore bra om beslut gällande detta tas så nära dem som berörs som möjligt. I finns samlad kompetens i ämnet, och det skulle därför bli en utmärkt plats för en ny jakt- och viltmyndighet. Men ännu syns inte någon myndighet till, och problemen kvarstår, inte minst för dem som bor på landsbygden. Med anledning av det ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: När tänker statsrådet och regeringen följa tillkännagivande om att inrätta en jakt- och viltmyndighet, och var ska myndigheten placeras?
fr · H5111497 · 2018-06-14 00:00:00 — Fråga 2017/18:1497 Utfodring av betesdjur av (M) till Statsrådet (S) Just nu kommer det in vittnesmål runt om i landet om skördar som inte ger något resultat och om djur som inte har något bete kvar. Den torka som det varma och soliga vädret fört med sig utsätter landets jordbrukare för svåra problem. Situationen har gått så långt att man nu är på bristningsgränsen när det kommer till utfodring av betesdjur. Den torka som råder i stora delar av landet har minskat möjligheten för betesdjur att vara ute och beta. Detta, och brist på foder, gör att den stora risken är att djur nu får nödslaktas. Därtill kommer även problemet att slakterier inte har överkapacitet vid en akut situation. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur avser statsrådet att agera med anledning av den torka som drabbar lantbrukare runt om i landet och som innebär att de riskerar att tvingas nödslakta betesdjur?
fr · H5111498 · 2018-06-14 00:00:00 — Fråga 2017/18:1498 Fler filminspelningar i av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) har på uppdrag av regeringen presenterat sitt förslag på hur vi främjar fler filminspelningar i . När remisstiden nu har gått ut kan vi konstatera att det är läge att möjligt göra verkstad av förslaget. erbjuder 27 europeiska länder produktionsincitament i någon form, likt många delstater i med flera platser i världen. , , och är de enda länder i EU- och EES-området som inte har någon form av produktionsincitament. Det förslag som har lämnat handlar om att svenska och internationella produktionsbolag med en minibudget om – utom dokumentärproduktioner, där minimikravet är 3,25 miljoner – ska kunna erhålla en produktionsrabatt på . Att filmbranschen länge efterfrågat bättre förutsättningar för att kunna producera film i speglas i de remissvar som regeringen har mottagit. Bortsett från en del synpunkter kring nivån på produktionsrabatten eller krav på minimibudget är det tydligt att detta förslag är efterlängtat. är det för kultur- och demokratiministern att agera. Med anledning av ovanstående vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Hur avser ministern, med anledning av viljan bland remissinstanserna, att gå vidare med planerna på att införa produktionsrabatt för fler filminspelningar i ?
fr · H5111499 · 2018-06-14 00:00:00 — Fråga 2017/18:1499 Åtgärder för barn och unga som rekryterats till kriminella gäng av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) Problemen i våra utsatta områden har gjort att det finns grovt kriminella individer under . De här individerna har ofta helt andra problem än de som vanligen hanterar. räcker inte insatser till för barn som rekryterats av kriminella gäng och som ställer sig helt utanför samhällets spelregler. Att låta det bli statens och Kriminalvårdens – snarare än kommunernas – ansvar att sätta in återfallsförebyggande åtgärder för barn som begår grova brott i gängmiljöer bör därför övervägas. En ny verklighetsbild kräver nya verktyg. Kriminalvården har mer erfarenhet och bättre resurser att hantera tungt kriminella individer. Därför har föreslagit att myndigheten också ska ta över ansvaret för barn som redan har rekryterats av de kriminella gängen. Ytterst syftar förslaget till att skapa bättre möjligheter att få verkningsfulla återfallsförebyggande åtgärder på plats. Denna kompetens finns redan inom . Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Avser ministern att vidta några åtgärder för att låta Kriminalvården ta över ansvaret för barn som redan har rekryterats av de kriminella gängen?