ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H5121160 · 2018-04-18 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1160 av (M) En bred kartläggning av sexualbrott har frågat mig om jag avser att ge (Brå) i ytterligare uppdrag att även kartlägga gärningsmännens bakgrund vid sexualbrott. Regeringen ser allvarligt på det faktum att antalet personer som uppger att de utsatts för sexualbrott har ökat. Även antalet anmälda sexualbrott har ökat . Det finns flera faktorer som kan ha påverkat utvecklingen av de anmälda respektive självrapporterade brotten, som benägenheten att anmäla och rapportera om sexualbrott, lagstiftningens utformning och den faktiska utsattheten. För att öka kunskapen har regeringen gett Brå i uppdrag att belysa orsakerna till ökningarna . Enligt uppdraget ska Brå analysera ökningarna av utsatthet för sexualbrott och anmälda sexualbrott. Det är sedan Brå som i egenskap av rättsväsendets beslutar om uppdragets närmare genomförande. har det publicerats minst 23 svenska studier om överrepresentation i brott av personer med utländsk bakgrund, inklusive de två rapporter som Brå har publicerat på eget initiativ. Regeringen har inte för avsikt att ge Brå ett specifikt uppdrag att än en gång studera brottslighet bland personer med utländsk bakgrund. Regeringen vidtar ett stort antal brottsbekämpande och brottsförebyggande åtgärder. Vi har beslutat om och föreslagit resursförstärkningar till med 9,8 miljarder –2020. Regeringen avsätter i vårändringsbudgeten ytterligare till , för att bland annat stärka kompetensen och utredningsförmågan avseende sexualbrott. En av de viktigaste straffrättsliga reformerna är förslaget om en ny sexualbrottslagstiftning som lämnades till . Utöver att sexualbrottslagstiftningen nu ska bygga på samtycke införs också två nya brott; oaktsam våldtäkt och oaktsamt sexuellt övergrepp. Dessutom skärps straffet för grov våldtäkt. har fått resurser för att genomföra informations- och utbildningsinsatser på sexualbrottsområdet. Regeringen beslutade om en tioårig nationell strategi mot mäns våld mot kvinnor, som började gälla . Strategin har fokus på att förebygga olika former av mäns våld mot kvinnor och mäns delaktighet och ansvar för att stoppa våldet. Sammantaget avsätter regeringen för insatser för att motverka mäns våld mot kvinnor 2017–2020. Regeringen genomför också en bred brottsförebyggande satsning. Inom ramen för satsningen har vi lanserat det brottsförebyggande programmet Tillsammans mot brott, inrättat regionala brottsförebyggande samordnare vid länsstyrelserna och förstärkt Brottsförebyggande rådets roll som nationell motor i det brottsförebyggande arbetet.
frs · H5121161 · 2018-04-18 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1161 av (M) Skattemässig hantering av virtuella varor har frågat mig om det ligger i direktivet om en översyn av mervärdesskattelagstiftningen att se över hur skattereglerna kring virtuella varor ska hanteras och om inte, om jag avser att utvidga direktivet till att också innefatta det. Den pågående utredningen med uppdrag att göra en översyn av mervärdesskattelagstiftningen ska genomföra en författningsteknisk översyn av lagstiftningen och föreslå en ny mervärdesskattelag som är mer överskådlig och språkligt moderniserad. Den har alltså inte som uppdrag att se över den rättsliga hanteringen av virtuella varor. Det skulle gå utöver vad som avses med att språkligt modernisera lagstiftningen. En särskild målsättning för utredningen är att se över hur de svenska reglerna överensstämmer med EU:s mervärdesskattedirektiv. Det finns varken i den svenska lagstiftningen eller i mervärdesskattedirektivet bestämmelser om hur vissa enskilda transaktioner ska behandlas. Det ankommer på att tillämpa och tolka skattelagstiftningen och praxis. Mervärdesskattebehandlingen av en viss transaktion rör tillämpningen av skattelagstiftningen och är därför en fråga som behandlas hos och i de allmänna förvaltningsdomstolarna. Jag avser således inte att utvidga utredningens uppdrag till att även omfatta den mervärdesskatterättsliga behandlingen av specifika transaktioner.
frs · H5121162 · 2018-04-17 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1162 av (S) Tyngre lastbilar har frågat mig om jag kommer att vidta några åtgärder så att på treaxlig bil kommer in i den framtida trafikförordningen. Jag kan ge ett positivt besked till . Regeringen avser fatta beslut om ändring i trafikförordningen så att bruttovikten för vissa treaxliga fordon som förs på BK1-vägar höjs från till . Ändringarna avses träda i kraft .
frs · H5121163 · 2018-04-18 00:00:00 — Svar på frågorna 2017/18:1163 av (M) Säkerheten på landsbygden och 2017/18:1171 av (SD) Hat och attacker mot svenska bönder har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att säkerheten på landsbygden och för lantbrukarna ska prioriteras på samma sätt som i städerna. Därtill har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att komma tillrätta med problemen med hat och hot som svenska bönder utsatts för i sociala medier. I ett demokratiskt samhälle har ingen rätt att förstöra eller stjäla någon annans egendom, eller i värsta fall skada andra människor, för att uppnå politiska syften. De människor som begår dessa brott äventyrar dessutom det målmedvetna arbete för ett stärkt djurskydd som seriösa organisationer och lantbrukare arbetar för. Regeringen har fört samtal med både och kring denna fråga. Näringsidkare måste givetvis kunna bedriva sin verksamhet utan att riskera att utsättas för hot, trakasserier, skadegörelse eller ännu grövre brott. agerar tillsammans med Säkerhetspolisen mot den som utsätter till exempel lantbrukare och näringsidkare för brott. Insatserna sker exempelvis inom ramen för det som polisen benämner som brottsaktiv inhemsk extremism. De polisiära åtgärderna består av att upptäcka, förebygga och förhindra brott genom sedvanliga utredningsåtgärder och genom inhämtning och bearbetning av underrättelser. En effektiv brottsbekämpning kräver resurser. Regeringen har därför föreslagit och aviserat en historisk satsning på i budgetpropositionen om sammanlagt de kommande tre åren för att bland annat utveckla verksamheten och öka antalet polisanställda. Därtill har regeringen avsatt ytterligare i vårändringsbudgeten för att ytterligare stärka polisverksamheten. Poliser i yttre tjänst behöver till exempel utrustas med kroppsburna kameror. Sådan utrustning kan bidra till ökad lagföring av personer som begår brott. Att många brott numera begås på internet och i sociala medier kräver att lagstiftningen moderniseras. trädde därför lagändringar i kraft som ger ett bättre skydd mot exempelvis ofredande på internet och höjdes minimistraffet för grovt olaga hot. Regeringen har också lämnat förslag om ändringar i straffbestämmelsen om olaga hot. Straffbestämmelsen föreslås bl.a. utvidgas så att det blir straffbart att hota med fler typer av brottsliga gärningar, t.ex. hota med att bryta sig in i någons bostad. Lagändringarna föreslås träda i kraft , vilket beror på att de även föranleder ändringar i grundlagen. Regeringen har således vidtagit ett antal åtgärder för att den typ av brott som bland annat lantbrukare utsätts för ska hanteras effektivt av rättsväsendet, både avseende lagstiftning och resurser. Hur väljer att organisera sina resurser samt på vilket sätt och med vilka metoder man bekämpar olika typer av brott måste vara upp till myndigheten att besluta om.
frs · H5121164 · 2018-04-18 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1164 av (M) Angående risk- och skyddsbedömning vid omhändertagande enligt LVU har frågat mig om jag avser vidta några åtgärder för att förtydliga regelverket kring risk- och skyddsbedömningar vid omhändertagande enligt LVU, med hänsyn till risken att begå brott och skada brottsoffer i nära anslutning till omhändertagandet. Inledningsvis är det viktigt att komma ihåg att LVU är en skyddslagstiftning. Det är den unges behov av vård som ska ligga till grund för insatser enligt LVU. Insatser enligt LVU kan inte användas för att tillgodose ett samhällsskydd. När socialnämnden får en anmälan om att en ung person misstänks fara illa ska socialnämnden enligt 11 kap 1 a § socialtjänstlagen göra en bedömning av barnets omedelbara behov av skydd. I detta sammanhang vill jag nämna att i syfte att skapa tydlighet och underlätta tillämpningen av socialtjänstlagen beslutade regeringen att tillsätta en utredning som ska göra en översyn av socialtjänstlagen och vissa av uppgifter. Insatser från ska i första hand ges i frivilliga former enligt socialtjänstlagen. Är det inte möjligt kan det i vissa fall bli aktuellt med tvångsomhändertagande enligt LVU. Unga personer som begår brott eller riskerar att begå brott behöver stöd och hjälp. Brottslighet är en grund för vård enligt LVU även om den unge är och därmed inte straffmyndig. Lagstiftningen är dock tydlig med att det måste finnas en klar och konkret risk för att den unges hälsa eller utveckling skadas och det åligger att i varje enskilt fall bedöma huruvida förutsättningarna är uppfyllda. Om socialnämnden inte har tillräckligt med underlag för att bedöma den unges behov av insatser kan socialnämnden, avseende unga som är misstänkta för brott, begära att polisen utreder brottet. Det ska då särskilt beaktas om det handlar om ett brott som innebär att den unge äventyrar sin hälsa eller utveckling eller om det är fråga om upprepad brottslighet. Utredningen kan ha stor betydelse för det fortsatta arbetet med den unge och avgöra vilka insatser som behövs. Jag vill i sammanhanget understryka vikten av samverkan mellan socialtjänst och polis. Slutligen vill jag nämna att för brottsoffer har ett utpekat ansvar enligt socialtjänstlagen. ska verka för att den som utsatts för brott och dennes närstående får stöd och hjälp.
frs · H5121165 · 2018-04-24 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1165 av (M) Nedlagd flyglinje har frågat mig om jag avser att agera för att flygförbindelsen –ska kunna återuppstå och även denna del av landet få bra förbindelser för företag, näringsliv, turism och boende. har fattat beslut om allmän trafikplikt för perioden –2023 på ett antal flyglinjer. Linjen –omfattas dock inte av trafikplikt. Mellan och Flexflight AsP finns ett avtal om lufttrafik för att fullgöra allmän trafikplikt på sträckan Airport – Airport. Detta avtal har medgivit att mellanlandning, under vissa förutsättningar, kan ske i . AB Dalaflyget har ingått avtal med Flexflight AsP om att utföra regelbunden flygtrafik på sträckan Siljan Airport – Airport. Flexflight har fullgjort avtalet med genom att mellanlanda i vid utförandet av trafiken mellan och . har i en dom funnit att Flexflight AsP fått för mycket i ersättning, eftersom bolaget fått ersättning från både och AB Dalaflyget för trafiken. Efter domen meddelande Flexflight AsP att det hade för avsikt att sluta mellanlanda i och har någon mellanlandning i inte skett. Regeringen är väl medveten om situationen för flyglinjen mellan Siljan Airport–. Jag har träffat intressenter i regionen och tar kontinuerligt del av information om läget i frågan.
frs · H5121166 · 2018-04-17 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1166 av (M) Utbyggnad av Västra stambanan har frågat mig vad jag avser att göra för att Västra stambanan omgående ska kunna byggas ut med ett ytterligare dubbelspår från till . överlämnade sitt förslag till ny nationell trafikslagsövergripande plan för perioden –2029 till regeringen. Någon utbyggnad med ytterligare dubbelspår mellan och ingår i inte i förslag till plan. har dock föreslagit att ska avsättas för fortsatt kapacitetsförstärkning på Västra stambanan mellan och . förslag till nationell plan har remitterats brett och bereds nu på sedvanligt sätt inom . Hur den slutliga planen kommer att se ut tar regeringen beslut om senare i vår och jag kan därför inte uttala mig om enskilda objekt.
frs · H5121167 · 2018-04-18 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1167 av (M) Ökning av antalet brott i har frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen avser vidta för att vända utvecklingen i och i vad gäller anmälda brott och då särskilt våldtäkt och andra sexualbrott. Det är viktigt att rättsväsendet gör sitt yttersta för att utreda anmälda våldtäkter och andra sexualbrott. Genom uppdrag i både och regleringsbrev följer regeringen hur myndigheterna arbetar med att utveckla arbetsmetoderna vid utredning av våldtäkt och andra sexualbrott i syfte att öka lagföringen. har också i uppdrag att i nära samverkan med identifiera och genomföra åtgärder för att förstärka och utveckla förmågan att upptäcka, utreda, förhindra och förebygga sexualbrott mot barn. Uppdraget ska redovisas till regeringen . Vidare har (Brå) fått i uppdrag att belysa rättsväsendets hantering av våldtäktsbrott från anmälan till dom och att ge förslag på hur hanteringen skulle kunna förbättras. Brå har även fått i uppdrag att belysa orsakerna till ökningarna av antalet anmälda sexualbrott. I uppdraget ingår också att i möjligaste mån uppskatta sexualbrottslighetens faktiska utveckling, och hur den självrapporterade utsattheten förhåller sig till de polisanmälda brotten och den faktiska brottsligheten Regeringen har lämnat förslag som på flera sätt innebär en skärpt syn på sexualbrott. Bland annat föreslås att minimistraffet för grov våldtäkt och grov våldtäkt mot barn höjs från fängelse till fängelse och att det införs ett särskilt oaktsamhetsansvar för vissa allvarliga sexualbrott. Dessutom innebär regeringens förslag straffskärpningar på så sätt att fler gärningar kommer att kunna bedömas som våldtäkt än tidigare eftersom tillämpningsområdet för brottet utökas. Den nya lagstiftningen bygger på frivillighet och det är viktigt att kunskapen om detta når ut. Av den anledningen kommer att få resurser för att genomföra informations- och utbildningsinsatser riktade till elever i skolan. En effektiv brottsbekämpning kräver resurser. Att det polisiära arbetet stärks och att fler poliser kan bekämpa brottsligheten och öka tryggheten i hela landet är en prioriterad fråga för regeringen. Regeringen har därför föreslagit och aviserat en historisk satsning på i budgetpropositionen om sammanlagt de kommande tre åren för att bland annat utveckla verksamheten och öka antalet polisanställda. Därtill har regeringen avsatt vårändringsbudgeten för att ytterligare stärka polisverksamheten.
frs · H5121168 · 2018-04-17 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1168 av Nooshi Dadgostar (V) Transport av nytillverkade hus och hussektioner Nooshi Dadgostar har frågat mig om jag avser att se över Transportstyrelsens allmänna råd om undantag för färd med breda fordon (TSFS 2009:64) i syfte att underlätta för hustillverkare att transportera sina produkter. Transportstyrelsens allmänna råd (TSFS 2009:64) om undantag för färd med breda fordon gäller prövning av ansökningar om undantag från bestämmelser om fordons eller fordonstågs bredd. Såsom Nooshi Dadgostar påpekar anger Transportstyrelsens allmänna råd, punkt 11, att undantag för transport av nytillverkade hus och hussektioner bör, av hänsyn till trafiksäkerheten och framkomligheten, inte medges om bredden överskrider . Begränsningen grundar sig på en tidigare överenskommelse mellan dåvarande och hustillverkare om att transportera färdiga moduler med en bredd av högst på väg. var då tveksamma till dispenser eftersom man ansåg att lasten var delbar och kunde byggas efter gällande bestämmelser. tillåter enstaka transporter bredare än även på husmoduler som t.ex. trapphus, hisschakt och studentbostäder och äldreboenden, men på den övriga produktionen har man valt att behålla . Det beror oftast på att dessa transporteras i kolonn med 3 fordon à vardera. De upptar då en sträcka på 80–och övriga trafikanter upplever att det är väldigt svårt att köra om dem på mitträckesvägar där körfälten oftast är i höger körfält och i vänster körfält. Vidare har fått in synpunkter på breda transporter vid passage förbi vägarbeten, då skyltningen ofta blir nedriven och vägarbetare känner sig otrygga. Transportstyrelsen har tillsammans med börjat att titta på behovet av att se över föreskrifterna och de allmänna råden för långa och breda transporter och Transportstyrelsen avser att initiera ett föreskriftsarbete. Jag är positivt inställd till eventuella förbättringar som underlättar för hustillverkare att transportera sina produkter. Jag förutsätter dock att det sker på ett ur ett helhetsperspektiv säkert sätt.
frs · H5121169 · 2018-04-18 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1169 av (SD) Försämrad kreditvärdighet efter kreditupplysning har frågat mig om jag har uppmärksammat att antalet lämnade kreditupplysningar kan påverka bedömningen av en persons kreditvärdighet och vilka åtgärder jag och regeringen avser att vidta med anledning av detta. En kreditgivare är skyldig att göra en kreditprövning innan en kredit beviljas. Krediten får beviljas endast om den som ansöker om krediten har ekonomiska förutsättningar att fullgöra sitt åtagande enligt kreditavtalet. Som ett led i kreditprövningen inhämtar kreditgivaren ofta en kreditupplysning, som ger en uppdaterad bild av sökandens betalningsförmåga. Det är vanligt förekommande att kreditupplysningsföretag registrerar och sparar en uppgift om att en kreditupplysning om en person har begärts eller lämnats ut (en s.k. omfrågeuppgift). En omfrågeuppgift kan vara av betydelse för att bedöma en persons kreditvärdighet, eftersom uppgiften kan indikera att han eller hon har tagit andra krediter eller avser att ta sådana. kan en person vara föremål för flera förfrågningar hos kreditupplysningsföretag utan att det i praktiken har någon betydelse för kreditvärdigheten. Det kan röra sig om alldagliga situationer, t.ex. att man kontaktar flera banker för att förhandla en kredit eller i samband med en flytt tecknar nya abonnemang. Uppgiften om antalet lämnade kreditupplysningar behöver alltså inte alltid vara relevant och beaktas inte heller alltid. Regleringen i kreditupplysningslagen om vilka uppgifter som får lämnas i kreditupplysningar bygger på en avvägning mellan intresset av en väl fungerande kreditmarknad och skyddet för den kreditsökande. Regleringen ska också minska risken för att enskilda överskuldsätter sig. Det har i lagen införts begränsningar som innebär att omfrågeuppgifter om privatpersoner ska gallras senast . Det ankommer också på kreditgivaren att – utifrån den samlade informationen om en person – i varje enskilt fall värdera vilken betydelse de olika uppgifterna i en kreditupplysning har för kreditsökandens kreditvärdighet. Det är viktigt att värna balansen mellan kreditgivarnas intressen och skyddet för enskildas integritet. ser jag dock inte något behov av lagstiftningsåtgärder för att ytterligare begränsa vilka uppgifter som får tas med i en kreditupplysning.
frs · H5121170 · 2018-04-23 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1170 av (S) Medborgarguider har frågat kultur- och demokratiministern vilka initiativ hon är beredd att ta för att hjälpa den miljon svenskar eller fler som behöver utbildning och praktiskt stöd med den moderna tekniken för att kunna delta på lika villkor i det demokratiska samhället. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Regeringen har antagit strategin För ett hållbart digitaliserat – en digitaliseringsstrategi. Strategin innehåller fem delmål och ett av dem är att i ska alla kunna utveckla och använda sin digitala kompetens. Regeringen satsar via ca på att öka tillgängligheten till och användbarheten av elektronisk kommunikation och posttjänster till personer med funktionsnedsättningar och speciella behov. En viktig åtgärd som regeringen har vidtagit är att avsätta av dessa för organisationer att ansöka om bidrag för projekt som har i syfte att personer med speciella behov ska lära sig att använda it och elektroniska tjänster. Det innebär t.ex. att pensionärsorganisationer kan ansöka om medel för att anordna utbildningar som är särskilt anpassade för deras medlemmar. Regeringen har gett Kungl. i uppdrag att –2020 nationellt samordna och finansiera en satsning på de regionala biblioteksverksamheterna som kompetens- och utvecklingsnoder. Satsningen innebär i sin tur att de regionala biblioteksverksamheterna samordnar en utbildning av landets folkbibliotekarier för en digital kunskapshöjning. Regeringen har gett i uppdrag att göra en förstudie av hur internetombud inom vård och omsorg ska kunna etableras över landet för att kunna hjälpa sina brukare med it och internet. I den digitala förnyelsen av det offentliga ska digitala tjänster vara förstahandsvalet så långt det är möjligt och där det är relevant. Regeringen har i sin utformning av politiken också utgått från att inte alla kan eller vill komma i kontakt med myndigheterna digitalt. Det finns 103 servicekontor över landet och ytterligare kommer att öppnas, där besökare kan få stöd i att använda , och digitala tjänster. Regeringen har beslutat om ett uppdrag till en särskild utredare som ska presentera en plan för vilka ytterligare myndigheter som ska erbjuda sina tjänster via servicekontoren samt analysera förutsättningar för serviceorganisationer att samverka med kommuner. Uppdraget ska slutredovisas . Regeringens arbete med att genomföra EU:s webbtillgänglighetsdirektiv kommer att leda till en ökad tillgänglighet till offentlig digital service. De krav som följer av direktivet gäller även för den autentisering och identifiering som förekommer på de webbplatser och i de mobila applikationer som omfattas av tillämpningsområdet. Regeringen har också beviljat i verksamhetsbidrag för att främja digital delaktighet. samlar aktörer från hela samhällslivet: bibliotek, studieförbund, funktionshindersorganisationer osv.
frs · H5121171 · 2018-04-18 00:00:00 — Svar på frågorna 2017/18:1163 av (M) Säkerheten på landsbygden och 2017/18:1171 av (SD) Hat och attacker mot svenska bönder har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att säkerheten på landsbygden och för lantbrukarna ska prioriteras på samma sätt som i städerna. Därtill har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att komma tillrätta med problemen med hat och hot som svenska bönder utsatts för i sociala medier. I ett demokratiskt samhälle har ingen rätt att förstöra eller stjäla någon annans egendom, eller i värsta fall skada andra människor, för att uppnå politiska syften. De människor som begår dessa brott äventyrar dessutom det målmedvetna arbete för ett stärkt djurskydd som seriösa organisationer och lantbrukare arbetar för. Regeringen har fört samtal med både och kring denna fråga. Näringsidkare måste givetvis kunna bedriva sin verksamhet utan att riskera att utsättas för hot, trakasserier, skadegörelse eller ännu grövre brott. agerar tillsammans med Säkerhetspolisen mot den som utsätter till exempel lantbrukare och näringsidkare för brott. Insatserna sker exempelvis inom ramen för det som polisen benämner som brottsaktiv inhemsk extremism. De polisiära åtgärderna består av att upptäcka, förebygga och förhindra brott genom sedvanliga utredningsåtgärder och genom inhämtning och bearbetning av underrättelser. En effektiv brottsbekämpning kräver resurser. Regeringen har därför föreslagit och aviserat en historisk satsning på i budgetpropositionen om sammanlagt de kommande tre åren för att bland annat utveckla verksamheten och öka antalet polisanställda. Därtill har regeringen avsatt ytterligare i vårändringsbudgeten för att ytterligare stärka polisverksamheten. Poliser i yttre tjänst behöver till exempel utrustas med kroppsburna kameror. Sådan utrustning kan bidra till ökad lagföring av personer som begår brott. Att många brott numera begås på internet och i sociala medier kräver att lagstiftningen moderniseras. trädde därför lagändringar i kraft som ger ett bättre skydd mot exempelvis ofredande på internet och höjdes minimistraffet för grovt olaga hot. Regeringen har också lämnat förslag om ändringar i straffbestämmelsen om olaga hot. Straffbestämmelsen föreslås bl.a. utvidgas så att det blir straffbart att hota med fler typer av brottsliga gärningar, t.ex. hota med att bryta sig in i någons bostad. Lagändringarna föreslås träda i kraft , vilket beror på att de även föranleder ändringar i grundlagen. Regeringen har således vidtagit ett antal åtgärder för att den typ av brott som bland annat lantbrukare utsätts för ska hanteras effektivt av rättsväsendet, både avseende lagstiftning och resurser. Hur väljer att organisera sina resurser samt på vilket sätt och med vilka metoder man bekämpar olika typer av brott måste vara upp till myndigheten att besluta om.