ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H5121086 · 2018-04-03 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1086 av (M) om extratjänster har frågat varför regeringen lägger en halv miljard för att kommuner och landsting ska anställa med extratjänster istället för att göra långsiktiga satsningar. Under högerregeringens med ofinansierade skattesänkningar fick välfärden stå tillbaka. För att kunna anställa fler i skolan, vården och omsorgen gör regeringen stora satsningar på välfärden. Vi kommer behöva många fler som vill arbeta inom vård och omsorg. Det beror på den demografiska utvecklingen. Fram blir vi cirka 270 000 fler barn och nästan lika många fler i . Det betyder att under det kommande decenniet måste tiotusentals nya anställningar göras för att garantera välfärden. Extratjänster kan fungera som en väg in i viktiga välfärdsyrken för personer som står långt ifrån arbetsmarknaden. Situationen på arbetsmarknaden förbättras för långtidsarbetslösa och nyanlända som den långsiktiga kompetensförsörjningen inom välfärden främjas. De extra medel regeringen betalar ut för att kommuner och landsting anställt med extratjänster kan dessutom gå till att anställa fler i skola, vård och omsorg. De kan också användas till ökade möjligheter till handledning vid nyanställningar eller insatser för att förbättra arbetsmiljön. Regeringen har därutöver tagit fler andra initiativ för att stärka vägen till arbete genom subventionerade anställningar. Forskning visar att subventionerade anställningar är effektiva insatser för att få personer med svagare förankring på arbetsmarknaden i arbete. Systemet för de subventionerade anställningarna kommer att förbättrats genom införandet av introduktionsjobben som innebär färre, enklare och mer kraftfulla stöd till arbetsgivare som anställer långtidsarbetslösa och nyanlända. Taken för den högsta möjliga subventionen i introduktionsjobb kommer vara högre än taken för tidigare former av särskilda anställningsstöd, förstärkt särskilt anställningsstöd och instegsjobb. Även taken i de stöd som riktar sig till personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga höjs stegvis . Detta bidrar till ett enklare och mer träffsäkert system genom att stöden blir mer kraftfulla för dem med svagare förankring på arbetsmarknaden. Regeringen har även vidtagit åtgärder för att säkra ordning och reda på arbetsmarknaden, där kravet på kollektivavtalsliknande villkor för nystartsjobb var en nödvändig åtgärd. Genom att införa krav på kollektivavtalsliknande villkor värnas kollektivavtalens ställning och enskilda som arbetar i en anställning med nystartsjobb får samma skydd som anställningsvillkoren i kollektivavtalen ger. Denna förändring bedömer regeringen som extra viktig eftersom skattepengar finansierar stöden till arbetsgivare. Även efter införandet av kollektivavtalsliknande villkor för nystartsjobben är de ännu en av de mest omfattande formerna av subventionerade anställningar.
frs · H5121087 · 2018-04-04 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1087 av (M) A-traktorers betydelse för unga på landsbygden har frågat mig när jag och regeringen ämnar vidta åtgärder för att höja hastigheten för A-traktorer. Bilar som är ombyggda till traktorer – så kallade A-traktorer – är vanliga i och fyller ett behov för många personer, inte minst för ungdomar som får en bättre tillgänglighet när de kan använda dessa fordon. Trafiksäkerhet är en prioriterad fråga för regeringen och det innebär ett fortgående arbete med nollvisionen som grund. För att trafiksäkerheten ska kunna upprätthållas krävs bland annat att fordon som förs i trafik är säkra. Som påpekar skärps snart besiktningskravet för A-traktorer. Det skärpta kravet gäller från och är inte minst bra för den som köper en begagnad . För att kunna höja den högsta tillåtna hastighet för A-traktorer och bibehålla dagens trafiksäkerhetsnivå bör dock också regler för konstruktion av fordon ses över. Den konstruktiva hastigheten för A-traktorer regleras på föreskriftsnivå genom föreskrifter (VVFS 2003:19) om bil ombyggd till traktor samt bil ombyggd till motorredskap klass II. Transportstyrelsen har identifierat ett behov av att modernisera dessa föreskrifter och myndigheten har inlett ett arbete. Jag är mycket positiv till om det går att skapa förutsättningar för en sorts ungdomsbil som bättre än lever upp till krav på tillgänglighet, minskade utsläpp av avgaser, mindre buller och bättre trafiksäkerhet. Jag ser fram emot att ta del av resultatet av Transportstyrelsens arbete.
frs · H5121088 · 2018-04-04 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1088 av (M) Böneutrop har frågat mig om hur jag ser på frågan om att tillåta böneutrop i . Frågan om böneutrop aktualiserar bestämmelserna om religionsfrihet i regeringsformen, och i . Religionsfrihet innebär en rätt för enskilda att välja religion men även att välja att inte ha någon tro. Samhället måste vara tydligt: ingen får påtvingas någon religion, men det finns inte heller någon rätt att helt slippa att se eller höra religiösa uttryck i sin vardag. Det har förekommit att frågan om tillstånd till böneutrop har prövats mot bakgrund av en föreskrift om att tillstånd krävs för högtalarutsändningar. Ärendet hanterades i det fallet på lokal nivå av , efter hörande av kommunen, i enlighet med ordningslagens bestämmelser. I en demokrati står det var och en fritt att ha uppfattningar om böneutrop och denna rättighet skyddas av våra grundlagar. Något förbud mot böneutrop finns inte i . Regeringen avser inte att verka för någon ändring av nuvarande ordning.
frs · H5121089 · 2018-04-03 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1089 av (M) Underhåll av vägar har frågat mig om det stämmer att överför ansvar för delar av det statliga vägnätet till privata aktörer, och hur väg det i så fall handlar om. Frågan är ställd mot bakgrund av ett inslag i i vilket det hävdades att vill överföra allmän väg till enskild. , Kommuner och Landsting och kom 2012 tillsammans fram till en gemensam målbild för hur avgränsningen mellan statlig, och enskild väghållning bör vara. Dessa uppgifter diskuterade jag , , i en interpellationsdebatt med och , båda (C). Jag har också besvarat en fråga från (M) och jag väljer därför att nu upprepa delar av samma svar. har i en kommentar till rapporteringen angett att det inte ligger i intresse eller finns något beslut om att samlat driva en sådan utveckling. Inte heller har regeringen gett myndigheten i uppdrag att driva en sådan utveckling. översynsarbete inleddes under föregående mandatperiod och den borgerliga regeringens styre. Väglagen anger att en väg får dras in, om den efter tillkomsten av en ny väg eller av något annat skäl inte längre behövs för det allmänna och åtgärden medför endast ringa olägenhet för bygden. Jag vill betona att varje förändring av väghållaransvaret måste prövas utifrån förhållandena i det aktuella fallet. Som också tydligt framfört i sin kommentar finns det inget besparingssyfte med deras översynsarbete.
frs · H5121090 · 2018-04-11 00:00:00 — Dnr S2018/02023/FS Svar på fråga 2017/18:1090 av (M) Systembolagets uppdrag har frågat mig hur jag motiverar att Systembolaget inom ramen för sitt uppdrag lägger sig i andra länders angelägenheter samt bedriver opinion för sitt eget monopol för skattebetalarnas pengar. Systembolaget har i uppdrag att med ensamrätt, och med ansvar och god service, sälja alkohol och att informera om dess skadeverkningar. Ensamrätten har som främsta syfte att skydda folkhälsan genom att privata vinstintressen i samband med detaljhandel utesluts. En del av Systembolagets uppdrag är att informera allmänheten om de risker som är förenade med konsumtion av alkohol. Det gör bolaget på flera olika sätt i syfte att nå så många som möjligt. Statens krav på Systembolaget preciseras bland annat i alkohollagen. Regeringen styr Systembolaget genom avtalet mellan Systembolaget och staten, ägaranvisningen samt genom statens ägarpolicy och riktlinjer för bolag med statligt ägande. Utgångspunkten för regeringens bolagsstyrning, däribland Systembolaget, är den svenska bolagsstyrningsmodellen. Bolag med statligt ägande lyder liksom övriga svenska aktiebolag under aktiebolagslagen (2005:551). Enligt aktiebolagslagen ansvarar styrelsen för bolagets organisation och förvaltningen av dess angelägenheter och har, liksom bolagets ledning, att se till bolagets bästa, vilket även omfattar att bevaka bolagets position i den samhällsekonomiska debatten. Bolag med statligt ägande ska agera så att de åtnjuter offentligt förtroende. Representanter för bolagen förvaltar inte bara ett finansiellt värde i bolagen utan även ett förtroendekapital hos allmänheten. Bolagens deltagande i samhällsdebatten ska ske med detta som utgångspunkt. Jag utgår ifrån att representanter för Systembolaget för fram argument och ståndpunkter i debatten som är balanserade och välgrundade. Motivet bakom det svenska detaljhandelsmonopolet är skyddet för folkhälsan. Systembolaget utgör ett av alkoholpolitikens och folkhälsopolitikens viktigaste verktyg och jag kan konstatera att Systembolaget har ett stort folkligt stöd.
frs · H5121091 · 2018-04-04 00:00:00 — Dnr A2018/00756/ARM Svar på fråga 2017/18:1091 av (M) i hamn har frågat statsrådet vilken analys han och regeringen gör av hur hamnproblemen har påverkat konkurrenskraften för och svenska företag. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska besvara frågan. Situationen i Hamn är allvarlig. Det är ett problem vars konsekvenser inte enbart är isolerade till och . Även andra regioner i påverkas. Hamn är ett transportnav för en stor del av logistik och handel och det är av avgörande betydelse att hamnens del i transportkedjan kan fungera på ett effektivt sätt. Enligt Hamns bedömning har konflikten orsakat svenska företag i hela landet stor skada. Företag har tvingats styra om sina flöden med både dyrare och krångligare logistik som följd. Som jag har svarat påverkar osäkerheten kring situationen i containerterminalen inte bara hamnens kunder och de företag som transporterar varor till och från hamnen. Den riskerar också att hota konkurrenskraft och svenska jobb. Jag har tidigare betonat att det är parternas ansvar att lösa situationen i Hamn. Det vilar ett mycket stort ansvar på parterna att komma överens om en lösning, även om ingen av parterna har vidtagit någon stridsåtgärd i hamnen . Det är viktigt att återupprätta förtroendet för hamnen och att få tillbaka det gods som har tappats till utlandet. Omfattningen av varsel, stridsåtgärder och medlingsärenden i förbundsförhandlingar var avsevärt mindre än med avtalsrörelser av motsvarande storlek. Vår arbetsmarknad är mer fredlig än i andra länder, inte trots utan på grund av att vi har en mycket långtgående rätt att vidta stridsåtgärder i . Det är en modell som fungerar väl. Den svenska arbetsmarknaden är stark i en internationell jämförelse. Men situationen i Hamn måste få en långsiktig lösning. Mot bakgrund av situationen i hamnen beslutade regeringen att dels ge i uppdrag att kartlägga och analysera förekomsten av konflikter på arbetsmarknaden i situationer där arbetsgivaren är bunden av kollektivavtal, dels tillsätta en utredning om en översyn av rätten att vidta stridsåtgärder på arbetsmarknaden. rapporterade sitt uppdrag . Utredningens arbete pågår fortfarande och uppdraget ska redovisas .
frs · H5121092 · 2018-04-11 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1092 av (KD) Nordiskt forskningssamarbete om missbruk och beroendefrågor har frågat mig om jag har tagit upp frågan om nordiskt forskningssamarbete om missbruk och beroendefrågor i , eller vad som har hänt med den. Låt mig inleda med att framföra att jag är tacksam för att du återkopplar till mig efter vår interpellationsdebatt för att höra hur denna viktiga fråga hanteras vidare. Frågan knyter an till flera delar av det nordiska samarbetet. har inrättat en nordisk folkhälsoarena som är ett tvärsektoriellt nordiskt samarbete för en förbättrad folkhälsa. Arenan arbetar på olika sätt med folkhälsofrågor utifrån olika teman såsom t.ex. alkohol och narkotika. ger för social- och hälsopolitik finansiering till verksamheten vid välfärdscenter. Detta center har ett pågående arbete med såväl alkohol- som narkotikafrågor. är ordförande i . Under detta år kommer det att finnas möjlighet att diskutera missbruks- och beroendefrågor ytterligare. Exempelvis kommer det att genomföras möten i inom såväl den nordiska tjänstemannagruppen för alkoholpolitiskt samarbete som nordiskt narkotikaforum.
frs · H5121093 · 2018-04-03 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1093 av (M) har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att komma till rätta med brister i vinterväghållningen och . har ställt motsvarande fråga till mig i interpellation 2017/18:310 och riksdagsfråga 2017/18:862. Jag har i mina svar redogjort för de åtgärder som pågår. Då det inte finns något ytterligare att tillföra i frågan så hänvisar jag därför till mina tidigare svar. Jag har besökt regionen och fått ta del av deras syn på situationen och infrastrukturen i området. Jag kommer fortsatt att följa frågan.
frs · H5121094 · 2018-04-05 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1094 av (M) Polisstödsassistenter i Region nord har frågat mig hur jag ser på förslaget att möjliggöra det försök med turlagsadministratörer som man har arbetat med i , i polisregion . Regeringen har uttalat att det behövs betydligt fler polisanställda för att ska vara tryggt och säkert. Regeringens målsättning är att öka antalet polisanställda med 10 000 . För att ge förutsättningar att klara detta har regeringen beslutat och aviserat den största ekonomiska satsningen på polisen . lämnade in underlag till regeringen rörande hur målet om 10 000 fler polisanställda ska nås till 2024. I underlaget konstateras att det tar att utbilda och öka antalet poliser. För att nå målet bedömer att det redan nu finns ett behov av att förstärka verksamheten genom att anställa fler civila medarbetare. En sådan förstärkning kommer att möjliggöra att polisiär kompetens frigörs. Dagens moderna polisverksamhet består av slagkraftiga team med många olika kompetenser. Det är som avgör hur de av regeringen tilldelade medlen ska användas, däribland hur fördelningen mellan olika yrkeskategorier ska vara.
frs · H5121095 · 2018-04-04 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1095 av (M) Ministerns styrning av kulturpolitiken har frågat mig mot bakgrund av den proposition som lämnades till om en strategi för de statliga insatserna till stöd för den kommunala , hur jag menar att staten inte styr kommunerna trots att regeringen nu föreslår nationella mål för den kommunala . Precis som skriver så är den kommunala en kulturell institution att värna. Det är därför regeringen under hela mandatperioden prioriterat politiken för den kommunala . I regeringsförklaringen aviserade statsministern en nationell strategi för den kommunala . Kort därefter tillsatte jag en utredning för att en sådan skulle kunna upprättas. presenterades en utredning som visade att den kommunala står inför flera utmaningar. En sådan är att fler barn och unga bör få möjlighet att delta i verksamheten för att ställning ska kunna bevaras, en annan är att stora pensionsavgångar väntar och att har behov av att rekrytera lärare och pedagoger med en delvis annan profil . Många lärare och pedagoger har också behov av vidareutbildning. Den proposition som regeringen nu har lagt till innehåller en samlad politik för de statliga insatserna för den kommunala , i syfte att ge så goda förutsättningar som möjligt. Ett breddat användningsområde för det statliga bidraget till den kommunala presenteras, så att stödet kan komma kommunerna till del utifrån deras lokala behov. Vidare formuleras inriktningen för ett nationellt kulturskolecentrum och för satsningar på utbildningar av relevans för arbete i . Genom regeringens utbildningssatsning Kulturskoleklivet får universitet och högskolor bättre möjlighet att utveckla och ge utbildning som kan stötta framtida kompetensförsörjning. Det är en förändring som kulturskolesverige välkomnar. är en angelägenhet och ska så förbli. Varje kommun har själv bäst förutsättningar att anpassa sin verksamhet utifrån de lokala behov som föreligger. Det finns emellertid sådant som staten kan bistå med som stöd till kommunerna. Ett exempel är utbildningarna som ju är ett statligt åtagande. De satsningar som regeringen inför syftar samtliga till att stödja kommunerna så att de ska få ännu större frihet att utveckla sin verksamhet utifrån lokala förutsättningar. Mot bakgrund av de många statliga insatser som regeringen initierat till stöd för , och som redogörs för i propositionen, är det viktigt att ett nationellt mål för insatserna upprättas. Det för att statens insatser kan följas upp på ett ansvarsfullt sätt. Eftersom målet åsyftar vad de statliga insatserna ska uppnå är det därmed inte styrande för kommunerna.
frs · H5121096 · 2018-04-04 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1096 av (M) Trängselskattens höga förseningsavgifter har frågat mig om jag och regeringen tänker se över förseningsavgiften. Medel motsvarande intäkterna från trängselskatten, inklusive intäkter från tilläggsavgifter, går till angelägna infrastruktursatsningar. Om tilläggsavgiften skulle sänkas så innebär det att andra pengar måste skjutas till inom ramen för trängselskattesystemet. Det handlar då om ökad upplåning eller om höjningar av trängselskatten.
frs · H5121097 · 2018-04-03 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1097 av (M) Lägst arbetslöshet i EU har frågat mig hur regeringen ska nå sitt mål om lägst arbetslöshet i EU till 2020. Regeringens mål om lägst arbetslöshet i EU 2020 vägleder den ekonomiska politiken. Sedan regeringen tillträdde har sysselsättningen ökat med 250 000 personer, varav över 100 000 arbetar i välfärden. Arbetslösheten minskar och långtidsarbetslösheten som andel av arbetskraften har också minskat och är bland de lägsta i EU. Arbetslösheten bland ungdomar är den lägsta . Svensk arbetsmarknad utvecklas starkt. Inom allt fler sektorer och regioner råder dock brist på arbetskraft. Det gäller såväl välfärdssektorn som den privata sektorn. Regeringen har gjort stora satsningar såväl inom arbetsmarknads- och utbildningspolitiken som inom näringspolitiken och hälso- och sjukvården för att klara de framtida utmaningarna vad gäller matchning och kompetensförsörjning. Arbetsmarknadspolitiken syftar till att ta tillvara människors kompetens och vilja att arbeta. De subventionerade anställningarna är bland de viktigaste verktygen för att de längst ifrån arbetsmarknaden ska kunna etablera sig på arbetsmarknaden. Det är därför glädjande att extratjänsterna går bra. Införandet av introduktionsjobben innebär att flera olika stöd blir ett. Taket i lönebidragen höjs stegvis . Sammantaget skapar detta förutsättningar för att fler som står längre ifrån arbetsmarknaden ska kunna få en subventionerad anställning och arbetslösheten därigenom minska. Ett nytt kunskapslyft har initierats och beräknas omfatta ca 100 000 utbildningsplatser . Utbildningssatsningarna i ger människor i hela landet bättre förutsättningar på arbetsmarknaden och möjliggör omställning under hela livet. En god tillgång till utbildning är också central för att säkra kompetensförsörjningen och ställning som konkurrenskraftig kunskapsnation. Många nyanlända har sökt sig till arbetsmarknaden . Statistik från visar att det går allt snabbare för nyanlända att komma i arbete. Det har tidigare tagit upp till innan hälften av de nyanlända har etablerat sig på arbetsmarknaden. ser vi att tiden till arbete minskar. Av de som kom till en kommun hade nästan hälften jobb . Om utvecklingen fortsätter på samma positiva sätt bör tiden från mottagning till arbete kunna fortsätta kortas. Ett nytt regelverk för nyanländas etablering i arbets- och samhällslivet trädde ikraft . Det stärker Arbetsförmedlingens möjligheter att ge rätt insatser utifrån individens behov som kraven på individen tydliggörs.
frs · H5121098 · 2018-04-03 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1098 av (M) Effektivisering av Arbetsförmedlingen har frågat mig hur regeringen avser att göra Arbetsförmedlingen mer effektiv. Sedan regeringen tillträdde är det 250 000 fler som har ett jobb. Arbetsmarknaden är stark. Den starka efterfrågan på arbetskraft har medfört en stigande brist på arbetskraft med efterfrågade kompetenser som antalet inskrivna arbetslösa vid Arbetsförmedlingen som har svårt att möta kraven på arbetsmarknaden ökar. Styrningen av Arbetsförmedlingen var tidigare allt för detaljerad. Regeringen påbörjade omgående arbetet med att reformera styrningen och att genomföra förenklingar i det arbetsmarknadspolitiska regelverket för att ge större utrymme för arbetsförmedlarna att göra professionella bedömningar och för att effektivisera verksamheten. Ungdomsarbetslösheten har sjunkit till den lägsta nivån och antalet ungdomar som är inskrivna som arbetslösa på Arbetsförmedlingen har minskat med 30 000 . Detta som ett stort antal unga har tillkommit som nyanlända inom ramen för Arbetsförmedlingens etableringsuppdrag. Antalet nyanlända som går till arbete eller studier efter etablering ökade . Ökningen har fortsatt för både och låg på . pågår ett viktigt arbete med att utveckla myndigheten. I detta arbete har Arbetsförmedlingen bl.a. arbetat med att stärka arbetsgivararbetet. anmäldes knappt 1,3 miljoner lediga platser till Arbetsförmedlingen. Detta är något lägre än 2016, men antalet anmälda lediga platser ligger fortsatt på historiskt höga nivåer. Arbetsförmedlingen har utvecklat flera nya digitala tjänster som förenklar för både arbetsgivare och arbetssökande i kontakterna med Arbetsförmedlingen. Regeringen gav ett utökat uppdrag till Delegationen för unga och nyanlända till arbetet (Dua) som innebär att Duas uppdrag även ska omfatta samverkan om nyanlända. har Dua arbetat med att ta fram en modell för fördjupad samverkan mellan Arbetsförmedlingen och enskilda kommuner. Sammanlagt 243 kommuner ansökte om statsbidrag för att ta fram överenskommelser om fördjupad samverkan om nyanländas etablering i arbetslivet. Detta har per resulterat i att Dua har fått in 183 överenskommelser om fördjupad samverkan, omfattande 240 kommuner. Lokala jobbspår ska säkra att arbetsgivarnas kompetensbehov tillgodoses som de för individen ska innebära en effektiv väg till arbete. De lokala jobbspåren ska vara kopplade till konkreta arbetsplatser och innehålla olika former och kombinationer av utbildning och insatser för att motsvara arbetsgivarnas kravprofiler. Jobbspåren ska leda till en anställning och arbetsgivarna kan medverka redan från början.
frs · H5121099 · 2018-04-05 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1099 av (L) Konsekvenserna av att förlorar häktesverksamheten har frågat mig om jag anser att bör ha ett eget häkte, och vilka åtgärder som i så fall kommer att vidtas för att säkerställa detta. Som jag har beskrivit i ett tidigare svar på en riksdagsfråga om häktesverksamheten i är det Kriminalvården som bestämmer över lokaliseringsfrågan. Beslutet om placering av häktet har fattats efter samverkan med övriga myndigheter inom rättsväsendet enligt bestämmelsen i förordningen (2007:1172) med instruktion för Kriminalvården. Som skäl för beslutet anges bland annat att Salberga fungerar bättre ur verksamhetssynpunkt, och kommer att kunna vara på plats betydligt snabbare än en etablering i som förväntas ta 6–. Jag besökte och följer naturligtvis frågan noga. Kriminalvårdens ledning kommer att ha en dialog med kommunledning om de eventuella problem som en omlokalisering kan föra med sig och hur de i så fall ska hanteras.