ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H5111636 · 2018-08-29 00:00:00 — Fråga 2017/18:1636 Straff för IS-terrorister i av (SD) till Justitie- och inrikesminister (S) har det framkommit att en man från som greps i har släppts på fri fot. Detta efter att mannen dömdes till maxstraffet i , fängelse, för bland annat medlemskap i en terrororganisation. Den 22-årige mannen greps tillsammans med en annan svensk medborgare (som redan tidigare straffats för terrorbrott) vid gränsen till 2016 då man misstänkte att de båda var på väg för att ansluta sig till IS. De båda männen fick sina straff sänkta, men trots detta har 22-åringen nu kunnat återvända till . UD har inte lämnat några uppgifter om varför han släppts på fri fot, och till säger man att det saknas uppgifter om varför mannen är frisläppt. Enligt uppgifter ska även den andra mannen, som alltså har en historia av terrorstöd, släppas på fri fot. Det är naturligtvis mycket oroväckande att människor som uppenbarligen sympatiserar med terrorism och extremism vandrar fritt på våra svenska gator. Det är än mer oroande att personer som redan är dömda kan vistas fritt i vårt land. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Vad avser ministern att göra för att säkerställa att människor som dömts för grova brott i andra länder också lagförs i , och avser ministern att vidta åtgärder för att fler personer med kopplingar till terrorism åtalas för brott?
fr · H5111637 · 2018-08-29 00:00:00 — Fråga 2017/18:1637 Den politiska utvecklingen i av (SD) till Utrikesminister (S) greps den populäre musikern och oppositionspolitikern (även kallad ), tillsammans med 35 andra i norra efter anklagelser om att ha de ska ha kastat sten mot landets president. Wine och flera av de gripna ska enligt uppgifter ha misshandlats i samband med frihetsberövandet, vilket tydligt syns på bilder där Wine har svårt att gå. Dessutom dödades hans chaufför den aktuella kvällen. Det råder inget tvivel om att Wine ses som ett uppenbart hot mot den sittande presidenten, då han inte minst bland de yngre generationerna som bekant är mycket populär. Även har Wine åtalats för olaga vapeninnehav, men åtalet ändrades sedan till förräderi. Gripandet har lett till en hel del protester och våldsamheter i landets huvudstad , vilket resulterat i att bildäck tänts på och bråte har placerats på vägarna. Polisen har svarat med både tårgas och skarpa skott. Minst en person har mist livet och fler än 100 personer, däribland flertalet journalister, har gripits. Ugandier har efter detta vittnat om en stor rädsla bland allmänheten att våga kritisera den sittande regeringen då de inte vet vilka repressalier som kan vänta. Dock är det tydligt att missnöjet mot presidenten och det allt mer auktoritära styret har ökat kraftigt. Med hänvisning till ovanstående önskas utrikesminister svara på följande fråga: Avser ministern att agera för att minska våldet och förtrycket mot invånare, och vilka åtgärder kan vi då vänta oss?
frs · H5121561 · 2018-08-10 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1561 av (M) Stoppandet av investeringar i väg 56 har frågat mig varför jag och regeringen har beslutat att ta bort investeringarna i väg 56 i den nationella infrastrukturplanen. Regeringen har fattat beslut om en nationell plan för infrastrukturen för perioden –2029. Det är en satsning på totalt och innefattar den största järnvägssatsningen i modern tid. Planen omfattar stora satsningar på såväl nybyggnation som upprustning och modernisering av befintlig infrastruktur. Beslutet rymmer också betydande satsningar på sjöfart och väg. Vad gäller har t.ex. omfördelats för att möjliggöra en tidigarelagd dubbelspårsutbyggnad av Ostkustbanan mellan och . Trots att regeringen nu alltså satsar mer än i förra planperioden har prioriteringar mellan olika åtgärder behövt göras.
frs · H5121566 · 2018-08-07 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1566 av (M) Torkans effekter på lantbrukarnas likviditet och 2017/18:1585 av (M) utbetalningar av EU-medel har frågat mig om jag avser på något sätt försöka skynda på de ännu inte utbetalade och sena EU-utbetalningarna samt att försöka tidigarelägga årets EU-utbetalningar för att om möjligt minska de likvida påfrestningarna för landets lantbrukare. har frågat mig om jag har för avsikt att verka för att få till stånd en skyndsam utbetalning av de ännu ej utbetalade EU-medlen och därtill försöka tidigarelägga utbetalningen av innevarande års utbetalningar av EU-medel för att stärka lantbrukarnas situation och likviditet. Vi har ett extremt väder i som påverkar växtodlingen och fodertillgången negativt. Regeringen följer situationen och har en nära dialog med och näringen för att följa upp de utmaningar som situationen innebär och har annonserat och vidtagit åtgärder som kan underlätta lantbrukarnas svåra situation. Den oroväckande och allvarliga utvecklingen med värme som vi sett är någonting vi kommer få se allt oftare på grund av klimatförändringarna. Därför har regeringen beslutat att inrätta ett nationellt expertråd för klimatanpassning vid . Rådet ska ta fram underlag som ska ligga till grund för det nationella arbetet med klimatanpassning kommande år. Regeringen har även mer än fördubblat miljö- och klimatbudgeten vilket är viktigt för att kunna arbeta förebyggande för att undvika situationer som den vi har haft . För att motverka svenska lantbrukares förväntade problem med likviditeten har bland annat ansökt hos Europeiska kommissionen om att betala ut höjt förskott för stöd finansierade genom landsbygdsprogrammet 2014–2020. I och med att kommissionen öppnat upp för denna möjlighet kan betala ut förskott av en högre andel av exempelvis betesmarksersättning, ersättning för ekologisk produktion och kompensationsstöd. Angående frågan om skyndsam utbetalning av ännu ej utbetalade EU-medel gäller att ska sträva efter att utbetalningarna av EU-medel kan betalas ut så tidigt som regelverket tillåter. Det framgår av myndighetens regleringsbrev. För att klara den uppgiften har regeringen tillfört myndigheten medel. Myndigheten tillfördes , 2017 och 2018. Vidare tillfördes myndigheten ytterligare . Regeringen beräknade i budgetpropositionen att anslaget bör förstärkas med även 2019 och 2020. Regeringens bedömning är att myndigheten har de resurser som behövs.
frs · H5121568 · 2018-08-16 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1568 av (M) Risken för skogsbränder har frågat statsrådet vilka extraordinära insatser på grund av det extremt torra vädret som statsrådet gjort eller planerar att göra för att öka beredskapen och kapaciteten för att begränsa skadan vid en eventuell skogbrand. Frågan har överlämnats till mig. Varje kommun har ansvar för brandförebyggande verksamhet och räddningstjänst i den egna kommunen. Om en kommuns räddningstjänstresurser inte är tillräckliga vid t.ex. en omfattande skogsbrand kan kommunen söka stöd hos andra. Statliga myndigheter och kommuner är normalt sett skyldiga att på begäran av räddningsledaren delta i en räddningsinsats. Det kan exempelvis handla om stöd i form av helikoptrar för vattenbombning vid släckning av skogsbrand. I fråga om omfattande räddningsinsatser får regeringen föreskriva eller i ett särskilt fall besluta att en länsstyrelse eller annan statlig myndighet får ta över ansvaret för räddningstjänsten i en eller flera kommuner. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) ska vid behov kunna bistå med förstärkningsresurser för skogsbrandsläckning. MSB har 15 skogsbrandsdepåer för den typen av räddningsinsatser. MSB har även räddningstjänstberedskap dygnet runt för att vid behov snabbt kunna förstärka den kommunala räddningsledningen samt lämna annat stöd vid allvarliga olyckor och kriser. Dessutom kan MSB vid förfrågan från räddningstjänsterna eller länsstyrelserna efterfråga internationellt stöd. Regeringen anser att kommunernas brandförebyggande verksamhet och räddningstjänst i huvudsak fungerar väl. Det finns dock vissa brister som uppmärksammats bl.a. i betänkande En effektivare (SOU 2018:54) som överlämnades . Utredningen föreslår bl.a. en tydligare reglering avseende kommunernas brandförebyggande arbete samt en utökad skyldighet för kommunerna att samverka inom räddningstjänstområdet. Betänkandet har remitterats. Regeringen följer noga utvecklingen på området och kan vid behov vidta ytterligare åtgärder.
frs · H5121570 · 2018-08-16 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1570 av (L) Återvändare från Islamiska staten har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förhindra att kända återvändare från Islamiska staten kan gå fria vid hemkomst till . Säkerhetspolisen gör en individuell bedömning av samtliga för myndigheten kända individer som återvänt efter att ha rest för att ansluta sig till Daesh. Utifrån denna bedömning beslutar myndigheten om nödvändiga åtgärder. I de fall det finns anledning att anta att brott har begåtts ska en förundersökning inledas. Det gäller exempelvis de individer som rest för att ansluta sig till Daesh efter då ett särskilt straffansvar för bl.a. terrorismresor trädde i kraft. Säkerhetspolisen förmedlar relevant information om återvändare till som ansvarar för att relevant information når berörda medarbetare och samverkande myndigheter. beslutar även om nödvändiga åtgärder i de fall det föreligger misstanke om krigsbrott. Regeringen har tilldelat Säkerhetspolisen och betydande anslag. Fortsatta resursökningar till myndigheterna har beslutats och aviserats för åren 2018–2020. Ökade resurser skapar förutsättningar för myndigheterna att ytterligare förbättra det brottsförebyggande och brottsbekämpande arbetet mot ideologiskt motiverad brottslighet.
frs · H5121574 · 2018-08-16 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1574 av (L) Indragen finansiering till stödtelefonen mot extremism har frågat mig varför regeringen drog in stödet till stödtelefonen som är den enda nationella linjen för anhöriga. Det är viktigt att det finns stöd för både professionella och för anhöriga i frågor om extremism. Det nya Center mot våldsbejakande extremism har till uppgift att ge stöd till myndigheter, kommuner och andra organisationer som arbetar mot våldsbejakande extremism. För att förstärka stödet till privatpersoner gav regeringen den dåvarande nationella samordnaren mot våldsbejakande extremism i uppdrag att ge en etablerad frivilligorganisation uppgiften att genomföra en pilotverksamhet med en nationell stödtelefon . Röda Korset ansvarade initialt för pilotverksamheten. har drivit orostelefonen. För att ge verksamheten en möjlighet att ta tillvara kompetens i det fortsatta arbetet förlängde regeringen uppdraget . Enligt har de för avsikt att tillsammans med andra tillskapa en mer varaktig stödfunktion. Regeringen prioriterar det förebyggande arbetet mot våldsbejakande extremism och har avsatt som organisationer och kommuner kan söka för att utveckla insatser. Dessa medel fördelas av Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF). Regeringens avsikt är att flytta över denna uppgift till och Center mot våldsbejakande extremism . Regeringen avser därför att föreslå för att ska få att fördela till organisationer och kommuner. MUCF föreslås ha fortsatt ansvar för att fördela medel i syfte att stärka det demokratifrämjande arbetet. Regeringen kommer att föreslå att MUCF får disponera för detta ändamål. Om behöver finansiering för att driva orostelefonen vidare kan medel alltså sökas hos fördelande myndighet.
frs · H5121576 · 2018-08-10 00:00:00 — Ju2018/03758/ Migrationsministern och biträdande justitieministern Svar på fråga 2017/18:1576 av (V) Uppsamlingsläger för flyktingar har frågat mig om, och i så fall vad, jag och regeringen har svarat på de frågor som det österrikiska ordförandeskapet ställt till medlemsstaternas regeringar om uppsamlingsläger. På det tjänstemannamöte som hänvisar till, för invandring, gränser och asyl , diskuterades som uppföljning av slutsatserna från den 28–dels landstigningsplattformar utanför EU, dels kontrollerade center inom EU för mottagande av asylsökande. Frågan om så kallade återvändandecenter utanför EU (Return Centers) omnämns inte i slutsatserna från utan är ett initiativ från några få medlemsstater, inklusive det österrikiska ordförandeskapet. Med full respekt för mänskliga rättigheter, inklusive rätten att söka asyl och principen om non-refoulement stödjer EU:s ökade ansträngningar inom återvändandeområdet. tror dock inte på konceptet med återvändandecenter i tredje land då det medför praktiska, finansiella och juridiska frågor som behöver analyseras. På mötet framhöll den svenska representanten bl.a. vikten av att EU:s arbete följer folkrätt och EU-rätt. påtalade också att det behövs hållbara lösningar med vidarebosättning av skyddsbehövande samt ett nära samarbete med tredjeländer, UNHCR och IOM.
frs · H5121577 · 2018-08-07 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1577 av (V) Pilbågsjakt har frågat mig om jag inom ramen för regeringens befogenheter kommer att besluta om fortsatt förbud mot jakt med pil och båge i jaktförordningen. Mitt uppdrag som landsbygdsminister omfattar bland annat frågor om jakt, däribland jaktmetoder. En långsiktigt hållbar viltförvaltning innebär bland annat att jakt ska bedrivas effektivt. Jakt ska också ske utan att orsaka viltet onödigt lidande. Denna grundläggande princip anges i 27 § jaktlagen (1987:259). Av 10 § jaktförordningen (1987:905) följer att endast sådana vapen och jaktmedel som uppfyller de krav som föreskriver får användas vid jakt. är ansvarig myndighet för frågor om jakt och vilt enligt jaktlagstiftningen. Jag är angelägen om att all jakt är förenlig med gällande jaktlagstiftning och följer givetvis myndigheternas arbete med dessa frågor.
frs · H5121578 · 2018-08-16 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1578 av (M) Tillgången till brandbekämpningsmaterial har mot bakgrund av räddningsinsatserna avseende sommarens skogsbränder frågat mig om vilka åtgärder jag ämnar vidta för att säkerställa att räddningsarbetet inte blir lidande på grund av materialbrist och för att återställandet av olika depåer ska gå snabbt. Det är kommunen som ansvarar för räddningstjänst och förebyggande verksamhet inom kommunen. Dessa verksamheter har grundläggande betydelse för samhällets skydd mot olyckor och krisberedskap och måste därför kunna bedrivas på ett effektivt och säkert sätt. Vid en skogsbrand är det kommunen som ansvarar för släckning via sin räddningstjänst. När det sker större skogsbränder kan kommuner samarbeta inom regionen om de ser att de inte kan klara situationen själva. För situationer när händelsen är alltför komplex, alltför stor eller långdragen för att inte heller regionens samlade resurser ska räcka till, kan Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) hjälpa till med resurser. Staten tillhandahåller resurser genom MBS:s egna förstärkningsresurser eller erbjuder stöd genom att begära resurser nationellt eller internationellt. Resurserna ska säkerställa att beredskapen för olyckor och kriser kan upprätthållas hos de kommunala räddningstjänsterna i hela landet med bibehållen förmåga. När det gäller förstärkningsresursen i form av skogsbrandsdepåer har MSB tillsatt extra resurser för att återställa depåerna så snabbt som möjligt. Regeringen har ökat MBS:s anslag med för räddningstjänst och befolkningsskydd inom ramen för civilt försvar. MSB ges därigenom bättre förutsättningar att möta behovet av t.ex. materiella resurser inom räddningstjänstområdet vid kriser. Regeringen följer noga utvecklingen på området och kommer vid behov vidta ytterligare åtgärder. är det av stor vikt att kommunerna vidtar de åtgärder som behövs för att säkerställa en hög krisberedskap.
frs · H5121579 · 2018-08-16 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1579 av (M) Brandbekämpning med flyg har frågat mig om vilka åtgärder jag och regeringen förbereder för att säkerställa att skogsbränder i kan bekämpas med hjälp av svensk flygkapacitet. Räddningstjänstansvaret vid en skogsbrand ligger i första hand på berörd kommun. Om de resurser en kommun förfogar över inte är tillräckliga kan räddningsledaren besluta om att ta andra resurser i anspråk. Statliga myndigheter och privata aktörer har enligt lagen (2003:778) om skydd mot olyckor en skyldighet att på begäran av räddningsledaren medverka vid en räddningsinsats. förfogar över en viss mängd flygande resurser att använda vid t.ex. en skogsbrand och kan även via civilskyddssamarbetet inom EU avropa resurser för bekämpning av skogsbränder. Inom EU pågår ett arbete där civilskyddsmekanismen omförhandlas. I samband med detta diskuteras frågan om att ha för EU gemensamma resurser bl.a. i form av brandflyg och att vissa av dessa då placeras strategiskt för att snabbt kunna användas i de norra delarna av om behov uppstår. Regeringen har uppdragit åt Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) att med utgångspunkt i vunna erfarenheter från sommarens skogsbränder analysera och utreda vilka behov som finns av en förstärkt nationell förmåga avseende brandbekämpning från luften utöver den som kan tillgodoses genom effektivt utnyttjande av nationella resurser och tillförda internationella resurser med stöd av etablerade samarbeten. MSB ska redovisa uppdraget .
frs · H5121580 · 2018-08-16 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1580 av (M) Ökad rekrytering av brandmän och deltidsbrandmän har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att öka rekryteringen av brandmän och deltidsbrandmän. Det är kommunen som ansvarar för rekrytering av personal till den kommunala räddningstjänsten. Flera kommuner arbetar hårt med rekrytering och den största utmaningen är generellt att rekrytera personal för deltidsanställning. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) har vid ett antal tillfällen genomfört olika marknadsföringsåtgärder i syfte att öka intresset för brandmannayrket. 2017 lanserade MSB tillsammans med kommuner och landsting (SKL) en nationell hemsida för rekrytering av deltidsbrandmän. Hemsidan erbjuder bl.a. information om yrket och kontaktvägar till kommunala räddningstjänster. Det viktigaste arbetet är emellertid det som sker lokalt i kommunerna och goda exempel finns från kommuner som bedriver ett aktivt rekryteringsarbete med gott resultat. MSB ska enligt förordningen (2003:477) om utbildning i skydd mot olyckor bedriva grund- och vidareutbildningar inom området skydd mot olyckor. Utbildningarna ska säkerställa grundläggande kompetens hos räddningstjänstpersonal i hela landet. kan MSB inte fullt ut möta de kommunala räddningstjänsternas behov av kompetens. För att kunna möta framtidens behov har MSB fått ökad tilldelning av medel för utbildningsverksamheten vilket bl.a. har använts till att behålla utbildningsanläggningarna i Revinge och , regionalisering av deltidsbrandmannautbildningen samt utökning av antalet utbildningsplatser för utbildning av heltidsanställda brandmän. MSB har begärt ytterligare 2019 och 2020 och framåt för att möta räddningstjänstens behov av kompetens . Utredningen överlämnande betänkandet En effektivare (SOU 2018:54). Utredningen föreslår bl.a. att MSB ska få en särskild uppgift att stödja kommunerna i fråga om personalförsörjning av deltidsbrandmän. Betänkandet har remitterats. Regeringen kommer noga följa utvecklingen på området och vid behov vidta ytterligare åtgärder.
frs · H5121581 · 2018-08-01 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1581 Minskade utbetalningar av bilstöd i och fråga 2017/18:1582 Rapportering av handläggning av bilstödsärenden av (M) har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta i närtid så att den som behöver bilstöd också får det. Vidare har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa öppenhet och transparens i rapporteringen av handläggning av ärenden när det kommer till bilstödet. Först och främst vill jag säga att bilstödet är en oerhört viktig förmån för att främja delaktighet i samhällslivet för personer med funktionsnedsättning. Bilen är en förutsättning för många för att arbete, föräldraskap och fritid ska fungera. Det är självfallet regeringens utgångspunkt att bilstödet ska fungera tillfredsställande för dem det är till för. Det fanns flera skäl till att regeringen genomförde reformeringen av bilstödet. Ett av dem var att förbättra stödet till personer med sämre ekonomiska möjligheter att köpa bil. Ett annat var att bättre gynna personer med de mest omfattande anpassningsbehoven. Vi kan konstatera att vi nu får signaler om att bilar som berättigar till bilstöd har blivit orimligt dyra i inköp för vissa grupper. Det beror till viss del på att det ställs högre krav på bilens ålder och skick i nuvarande bestämmelser, men också på andra bestämmelser som samverkar och får oönskade effekter. Vi kan också konstatera att användes endast av tilldelade medel för bilstödet. Jag är angelägen om att avsatta medel kommer enskilda till del på det sätt som det är tänkt. Därför har regeringen också vidtagit ett antal åtgärder. För att få en bättre bild av vilka konsekvenser den nya lagstiftningen har fått för enskilda som har behov av bilstöd och hur stödet kan förbättras, har regeringen gett ett särskilt uppdrag att i samråd med se över detta. Uppdraget ska redovisas till tillsammans med eventuella åtgärder . ska särskilt titta på konsekvenserna för dem med låga inkomster, dem som har behov av bil med särskilda mått för motordriven rullstol (eller liknande hjälpmedel) och dem som har behov av särskild utrustning (bl.a. särskild teknik) för att kunna använda bilen. ska lämna förslag till åtgärder om det behövs för att stärka enskildas möjligheter att kunna köpa bil med bilstöd. och ska också analysera vilka konsekvenser bilstödsreformen har fått för respektive myndighets administration. De ska rapportera gemensamt till . Jag vill också i sammanhanget berätta att jag kallade till mig och för en gemensam myndighetsdialog tillsammans med infrastrukturminister med anledning av problemen med just bilstödet. Vad gäller fråga om handläggning av ärenden och statistik kan jag konstatera att statistiken om bilstöd är en del av den officiella statistiken som ansvarar för att samordna. Den officiella statistiken regleras både genom lagen (2001:99) om den officiella statistiken och en förordning (2001:100) om den officiella statistiken. Det är och andra statistikansvariga myndighet som ska tillhandahålla och ta fram statistiken. Vi vet att det finns fördröjningar i handläggningen när det gäller bilstöd och som myndigheterna nu arbetar intensivt med för att komma till rätta med.