ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H5111016 · 2018-03-13 00:00:00 — Fråga 2017/18:1016 Immaterialrättsbrott av (M) till Statsrådet (S) gav regeringen i uppdrag åt en särskild utredare att överväga om det behövs skärpta straffskalor för de allvarligaste fallen av upphovsrättsintrång och varumärkesintrång. Utredningen har presenterat sina slutsatser, där betänkandet föreslår utredningen att rubriceringen grovt brott, med särskild straffskala, införs för upphovsrättsintrång och varumärkesintrång. Detta innebär att brotten delas in i två svårhetsgrader. får brotten egna brottsbeteckningar: upphovsrättsbrott och grovt upphovsrättsbrott respektive varumärkesbrott och grovt varumärkesbrott. har justitieminister lovat att regeringen under den här mandatperioden skulle lägga fram en proposition angående skärpta straff för immaterialrättsbrott. Med anledning av ovan vill jag därför fråga statsrådet : När avser statsrådet att inkomma med en proposition till angående skärpta straff för den här typen av brott?
fr · H5111017 · 2018-03-13 00:00:00 — Fråga 2017/18:1017 Livsmedelsförsörjning vid krig eller avspärrning av (M) till Försvarsminister (S) föreligger det en stor risk att våra livsmedelsföretag skulle bli förstörda eller utslagna under ett eventuellt krig eller en eventuell avspärrning. Det vore ett enkelt sätt att försvaga oss eftersom det enligt inte finns någon självklar struktur för hur livsmedelsförsörjningen skulle säkras i kristid. I samtal med livsmedelsföretag, och senast i samtal med ett mejeri i , blir det tydligt vilka svagheter och risker som finns med vår livsmedelsproduktion och våra livsmedelsföretag . invånare måste ha mat även i kristider. Om vårt försvar och vårt samhälle ska klara av ett krisläge måste vi kunna säkra livsmedelsförsörjningen. Då måste beredskapen vara god såväl i produktion och distribution som hos individen själv. Med anledning av ovanstående vill jag fråga försvarsminister följande: Vad avser ministern att göra för att konkret skydda vår livsmedelsförsörjning och våra livsmedelsföretag från att bli utslagna vid en krissituation?
fr · H5111018 · 2018-03-13 00:00:00 — Fråga 2017/18:1018 Yrkesförarutbildningar av (S) till Statsrådet (S) Runt om i bedrivs yrkesförarutbildningar för vuxna på gymnasial nivå, som landets kommuner kan söka pengar för att anordna. Det är mycket bra att den här typen av medel finns, men i det här specifika fallet finns ett återkommande bekymmer som sätter käppar i hjulen för utbildningsanordnare, och detta lyfts av bland andra TYA (Transportfackens yrkes- och arbetsmiljönämnd). Kärnan i problemet är följande: För att få stöd från staten måste utbildningen enligt kriterierna utföras under ett kalenderår. Åkerierna anställer ogärna nyutbildade lastbilschaufförer (då utbildningen alltså i och med regelverken skulle vara slutförd). Anledningen till detta är att det råder vinterväglag och att den nyutbildade chauffören ännu inte fått den rutin och körvana som kan behövas för att köra tunga fordon när det råder rejäl halka. Det vore lämpligare att få möjlighet att lägga utbildningen så att den nyutbildade står till arbetsmarknadens förfogande på vårkanten. Nuvarande upplägg leder till att elever som studerar till yrkesförare är färdigutbildade utan att få någon anställning. När sommaren kommer och det skriks efter chaufförer så är risken stor att arbetsgivaren inte gärna anställer en person som inte kört ett tungt fordon på . Man antas ha tappat mycket kunskap och rutin angående körningen. Lösningen torde vara enkel, nämligen att regelverket medger att utbildningen anordnas över ett årsskifte. Då kan eleverna få köra på vinterväglag under utbildningen och vara färdigutbildade lagom till den tid branschen vanligtvis vill anställa. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Är statsrådet villig att se över regelverket för att underlätta för åkeribranschen, utbildningsanordnarna och eleverna genom att tillåta att yrkesförarutbildningar anordnas över ett årsskifte?
fr · H5111019 · 2018-03-13 00:00:00 — Fråga 2017/18:1019 Praxis gällande arbetstillstånd av (M) till Statsrådet (S) avkunnade Kammarrätten i två domar där domstolen konstaterade att en helhetsbedömning av samtliga anställningsvillkor måste göras i fråga om förlängning av arbetstillstånd. I de aktuella fallen bedömde domstolen att villkoren för arbetstillstånden var uppfyllda efter att ha gjort en helhetsbedömning. Uppehållstillstånd kunde således beviljas. presenterade regeringens utredare en promemoria om mindre eller obetydliga fel gällande villkoren för arbetstillstånd (Ds 2017:64). Utredaren föreslog att återkallelse av uppehållstillstånd ska kunna undantas vid ringa fall av brister, även då de upptäcks av eller efter det att tillståndstiden har löpt ut. Förslaget i regeringens promemoria har skickats på remiss, och remissinstanserna har inkommit med sina yttranden. Flera instanser påpekar att regeringens förslag inte tar hänsyn till de avkunnade domarna i Kammarrätten. För del är det avgörande att orimliga utvisningar av arbetskraft stoppas. Det är därför av stor vikt att regeringen analyserar de redan presenterade förslagen och hur de ska utformas mot bakgrund av meddelad praxis. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Hur avser regeringen att utforma lagstiftningen på detta område i syfte att tillvarata Kammarrättens praxis och anpassa regelverket till att stoppa kompetensutvisningarna?
fr · H5111020 · 2018-03-13 00:00:00 — Fråga 2017/18:1020 Förlängd tid för däckbyten av (M) till Statsrådet (S) Tre miljoner bilister kör på dubbdäck i . Efter måste dessa bilister ha bytt till sommardäck, om det inte är vinterväglag. Krav på vinterdäck vid vinterväglag gäller fram till och med . En normal säsong ska däckbytet alltså hinnas med under endast , vilket redan det är en stor utmaning, både för däckverkstäderna och bilisterna. har en tydlig lagstiftning kring vinterdäck, vilket är bra. Men med nuvarande utformning kan lagen få oönskade konsekvenser. Som vi vet är det svårt att beräkna hur länge eller hur vinterväglag råder i landet. Men som det verkar , med nuvarande snömängd som ligger kvar, kan vi ganska enkelt spekulera i att det blir betydligt . Av erfarenhet vet vi även att en försenad vår leder till att däckskiftessäsongen blir ännu kortare och verkstäderna får ännu svårare att hinna med anstormningen av laglydiga bilister. Följden blir stress och andra arbetsmiljöproblem, som många bilister riskerar att köra olagligt på dubbdäck efter , med risk för böter som följd. Med anledning av ovanstående önskar jag fråga statsrådet : Är statsrådet beredd att förlänga tiden för däckbyten för att inte skapa kaos på däckverkstäder?
fr · H5111021 · 2018-03-13 00:00:00 — Fråga 2017/18:1021 Fordonsindustrin och regeringens handelspolitik av (M) till Statsrådet (S) Trump har för avsikt att införa tullar på stål och aluminium. Detta är högst beklagligt och kommer att försvåra för och EU och vår handel med . EU diskuterar nu motåtgärder mot de amerikanska tullarna. Regeringens linje är att EU ska införa tullar på amerikanska varor. Risken är att ett sådant agerande skulle eskalera handelskonflikten ytterligare. Trump har sagt att om EU inför tullar som motåtgärder kommer att införa ytterligare tullar med fokus på europeisk bilindustri. Handelsministern har visat stöd för införande av nya EU-tullar, vilket är beklagligt. Genom att i stället gå genom världshandelsorganisationen och låta dem i god ordning hantera den uppkomna situationen skulle vi kunna undvika ett handelskrig. Med anledning av ovan vill jag fråga statsrådet : Vilka konsekvenser räknar regeringen och statsrådet med att regeringens förda politik kommer att få för den svenska fordonsindustrin?
fr · H5111022 · 2018-03-13 00:00:00 — Fråga 2017/18:1022 Regeringens inställning till illegal nedladdning av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) skrev på Twitter att ”MP vill inte se skärpta straff för nedladdning”. har förvisso friheten att uttrycka sin egen mening, men att han uttalar att det är mening att inte skärpa straffen för illegal nedladdning väcker frågor, då ingår i en koalitionsregering. Är detta även regeringens agenda? klubbade regeringens filmproposition där vi på sju punkter gav regeringen tillrättavisningar. Jag har lyft dessa i debatter med kultur– och demokratiministern. En av dessa punkter handlar om att regeringen skyndsamt bör ta fram förslag för det fortsatta arbetet med att beivra illegal spridning av film. Kultur- och demokratiministerns arbete har fram till nu lett till rundabordssamtal med branschens parter, vilket har resulterat i bland annat en uppförandekod och att regeringen har avsatt pengar till och . Ett flertal av branschens parter har i brev till kultur– och demokratiministern uttryckt sin mening om att inte utesluta lagstiftning. När nu kulturpolitiska talesperson i gör detta uttalande kring eventuella lagskärpningar undrar jag hur detta stämmer överens med regeringens samt kultur– och demokratiministerns syn på frågan och hur hon tycker att det överensstämmer med det tillkännagivande som regeringen enligt min mening har en del kvar att leverera på. Med anledning av ovanstående vill jag fråga kultur– och demokratiminister : Har ministern och regeringen för avsikt att föreslå skärpta straff för illegal nedladdning?
fr · H5111023 · 2018-03-13 00:00:00 — Fråga 2017/18:1023 Rätt till bostad vid beslut om utvisning av (M) till Statsrådet (MP) upphörde rätten till bistånd enligt lagen om mottagande av asylsökande m.fl. (1994:137) för vuxna utlänningar som inte bor tillsammans med barn när utlänningens avvisnings- eller utvisningsbeslut får laga kraft eller därefter. Med bistånd avses logi, bostadsersättning, dagersättning och särskilt bidrag. Ändringarna bygger på en överenskommelse mellan regeringen och , , och . fattade regeringen beslut om en satsning i syfte att stötta ideella organisationer i deras arbete mot hemlöshet bland unga vuxna. I en artikel i framgår att regeringens satsning är till för människor som av olika anledningar blivit av med sin rätt till boende, exempelvis på grund av utvisningsbeslut, eller människor som inte kan utvisas på grund av verkställighetshinder. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : I vilket syfte möjliggör regeringen boende för personer som fått avslag på sin asylansökan, trots att rätten till bistånd för denna grupp upphört?
fr · H5111024 · 2018-03-14 00:00:00 — Fråga 2017/18:1024 Sandsugning i av (M) till Miljöminister (MP) är en väldigt speciell livsmiljö för marint liv bland annat genom sina speciella strömförhållanden, sin bottentopografi och övergången från saltvatten till bräckvatten. I är sandsugning i förbjudet , men har inte samma förbud. togs mer än sand upp från av danska företag, till stort men för havsmiljön i . Då båda länderna delar på sundet medför den danska sandsugningen att bottenmiljö i sundet sakta försämras och oersättliga naturvärden förstörs. Sandsugningens påverkan på stranderosion bör också nämnas då flertalet kommuner runt på såväl den danska som svenska sidan drabbats av denna erosion. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till miljöminister : Ämnar ministern vidta några konkreta åtgärder, och i så fall vilka, i syfte att förmå den danska regeringen att upphöra med sandsugningen i ?
fr · H5111025 · 2018-03-14 00:00:00 — Fråga 2017/18:1025 Tjänstemannastatus på räddningstjänstpersonal av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) Rapporteringen om våld och hot mot tjänstemän ökar tyvärr. Poliser utsätts för stenkastning, glåpord, hot och ibland våld när de är på plats för att upprätthålla svensk lag eller skydda människor. Även vår räddningstjänstpersonal gör, liksom polisen, ett mycket förtjänstfullt arbete med att hjälpa till vid olyckor, kriser och bränder. En viktig skillnad finns dock mellan de två yrkesgrupperna. Medan poliser är skyddade av lagstiftningen våld eller hot mot tjänsteman så innehar räddningstjänstpersonal inte samma skydd då de inte är att anses som tjänstemän enligt lagens mening. En förändring av detta bör enligt min mening ske. Räddningstjänstpersonal behöver ges tjänstemannastatus och därmed åtnjuta samma skydd och rättigheter som deras kollegor inom . Med anledning av ovan sagda blir min fråga till justitie- och inrikesminister : Ämnar ministern vidta några konkreta åtgärder, och i så fall vilka, i syfte att ge räddningstjänstpersonal tjänstemannastatus och därigenom ett bättre rättsligt skydd?
fr · H5111026 · 2018-03-14 00:00:00 — Fråga 2017/18:1026 Påföljder för vapensmuggling av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) skärptes glädjande nog påföljderna för grovt vapenbrott. Minimipåföljden höjdes då till fängelse. höjdes maxpåföljden från tidigare fyra års fängelse till fängelse. Detta medförde att polisen fick möjlighet att använda sig av hemliga tvångsmedel, till exempel telefonavlyssning, vilket är mycket viktigt för en effektiv brottsbekämpning. Polisens arbete mot olagliga vapen är en ständig men mycket viktig kamp för ett tryggare samhälle. är, liksom , en av de allra viktigaste myndigheterna i arbetet mot att förhindra förekomsten av olagliga vapen i . Genom deras oerhört viktiga arbete vid gränsen kan olagliga vapen stoppas redan där, till stor för hela samhället. Tyvärr får personal ingen hjälp av den nya lagstiftningen, då påföljderna för vapensmuggling inte höjts i samma mån. har inte befogenhet att utreda vapenbrott utan stannar vid själva smugglingsbrottet, där lagstiftningen som ovan nämnts inte justerats. Straffskalan för vapensmuggling medger inte att hemliga tvångsmedel kan användas, vilket är en stor förlust för totala bekämpning av illegala vapen. Det bästa vore om även vapensmuggling fick en skärpning av straffskalan med en minimipåföljd för grovt brott fängelse, så att hemliga tvångsmedel kunde användas. Min fråga till justitie- och inrikesminister blir med anledning av ovanstående: Ämnar statsrådet vidta någon konkret åtgärd i syfte att höja minimipåföljden för vapensmuggling och därigenom ge personal bättre förutsättningar att förhindra att illegala vapen förs in i landet?
fr · H5111027 · 2018-03-14 00:00:00 — Fråga 2017/18:1027 Tilläggsavgifter på giltig biljett i kollektivtrafik av (L) till Statsrådet (S) anser att en väl fungerande kollektivtrafik behövs för att klara både arbetspendling och resor och för att minska transportsektorns klimatpåverkan. Målsättningen är att kraftigt öka andelen kollektivtrafikresenärer. För att nå det målet behöver kollektivtrafikens attraktionskraft stärkas. Därför finns lag om resenärers rättigheter, som ska gälla vid lokala och regionala resor i kollektivtrafiken. En transportör ska tillåtas ta ut tilläggsavgift av en person som inte kan uppvisa giltig biljett ombord på färdmedlet eller inom ett område som är avsett för kollektivtrafik. Tilläggsavgift ska inte tas ut om avsaknaden av giltig biljett får anses vara ursäktlig med hänsyn till personens ålder, eventuell sjukdom, bristande kännedom om lokala förhållanden eller annan omständighet. Uppräkningen ska dock ses som en exemplifiering, vilket innebär att befrielse även ska kunna medges i andra fall om det kan anses vara uppenbart oskäligt att ta ut en avgift. är den traditionella pappersbiljetten ofta ersatt av kollektivtrafikkort med periodbiljett eller biljett köpt med reskassa, i mobilen som sms-biljett eller i en mobilapplikation med mera. Fungerar inte dessa tjänster och alternativa betalningsmöjligheter inte finns att tillgå kan detta utgöra grund för när befrielse från avgiften kan medges. Det finns nu exempel på resenärer i flera regioner, senast , där resenärer trots giltig biljett tvingas betala tilläggsavgift. Länstrafiken i kräver tre handlingar: busskortet, legitimation samt ett "giltighetsbevis". Digitaliseringen verkar inte underlätta resandet inom kollektivtrafiken. Kunder inom andra områden ges dock allt bättre service. För att till exempel boendeparkera slipper man ha en papperslapp i rutan. Inom flyget kan du ha en QR-kod för att uppvisa ditt boardingkort som alltid tidigare var en pappersprodukt. Därför vill jag fråga statsrådet följande: Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidta för att förstärka betalande resenärers rättigheter i kollektivtrafiken?
fr · H5111028 · 2018-03-14 00:00:00 — Fråga 2017/18:1028 Svenskproducerat biobränsle för flyget av (L) till Statsrådet (MP) Forskare vid har i samarbete med bland annat IVL , hittat en lösning som innebär bioflygbränsle tillverkat av skogsrester. Dagens bränsle i kan bytas ut mot bioflygbränsle producerat av svensk skogsråvara. De har konstaterat tillverkningstekniker som fungerar, och tillgången på restprodukter av svensk skog är stor. Skogsrester täcker behovet för både inrikes- och utrikesflyg i . Verkningsgraden för produktion av grönt flygbränsle är . Forskningen drar slutsatsen att skulle kunna bli självförsörjande på bioflygbränsle. Genom inhemsk råvara utökas kontrollen över att råvaran är hållbart tillverkad. Produktionskostnaderna påverkas positivt genom integrerad produktion. Målsättningen för forskarna är att hitta lösningar för större pilotprojekt som skalar upp projektet från råvara till flygbränsle för att kunna producera svenskt biobränsle till flyget. Därför vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder är statsrådet beredd att medverka till för att produktionen av svenskproducerat biobränsle för flyget ska bli möjlig?
fr · H5111029 · 2018-03-14 00:00:00 — Fråga 2017/18:1029 Framtiden för och den svenska spelmarknaden av (KD) till Statsrådet (S) Svensk spelpolitik har varit framgångsrik, men den har urholkats i takt med att de utlandsbaserade och i oreglerade bolagen blivit fler. Den föreslagna övergången till en licensmarknad syftar till att säkerställa ett transparent regelverk för ansvarsfullt spelande. Men har frågetecknen blivit allt fler. Flera remissinstanser har varnat för att en otydlig uppdelning av Svenska Spels konkurrensutsatta och icke konkurrensutsatta del kan strida mot konkurrenslagstiftningen, vilket skulle äventyra hela omregleringen. rapporterade medierna om att , helt i strid med dessa varningar, har inlett en omorganisation som inte gör en sådan tydlig skillnad. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vad anser statsrådet behöver göras för att säkerställa att Svenska Spels framtida organisation är förenlig med en licensmarknad för ansvarsfullt spel?
fr · H5111030 · 2018-03-14 00:00:00 — Fråga 2017/18:1030 militära angrepp på staden av Amineh Kakabaveh (V) till Utrikesminister (S) Folkrättsförbrytaren och presidenten i , som för krig på främmande makts territorium, har fräckheten att kritisera sina broderländer i Nato för att han inte får stöd av dem i sin kriminella verksamhet. mördar nu kurder i den omringade staden i i – den region där befolkningen börjat bygga upp ett folkligt demokratisk självstyre sedan man lyckats driva bort terrororganisation /IS, och där kvinnor spelar en betydande roll i samhälls- och demokratibygget. har 230 civila inne i staden mördats till följd av turkiska arméns dagliga beskjutningar. angrepp på Afrin med 350 000 innevånare börjar nu anta den form av folkmord som vi kunde se under inbördeskriget i före detta . Detta meningslösa mördande måste få ett slut. utrikesminister har fördömt angreppen på Afrin. I rädslan i och med att Erdoğan sitter med flyktingkranen är och EU helt tysta. Men det som man inte vill se är att Erdoğans de facto folkrättsbrott orsakar att ännu mer folk drivs bort på grund av kriget. Det räcker inte med att säga att ”våldet måste minska”. Mördandet måste upphöra och måste dra tillbaka sina militära styrkor från Afrin. måste göra gemensam sak med och dessutom aktivt arbeta för att förmå hela EU att göra detsamma. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Vad avser ministern och regeringen att göra som enskilt land och medlem i EU samt FN för att förmå att upphöra med sin folkrättsvidriga politik när det gäller Afrin och Rojavaregionen i ?
fr · H5111031 · 2018-03-14 00:00:00 — Fråga 2017/18:1031 Fusk med assistansen av (M) till Statsrådet (S) Antalet brukare har inte förändrats avsevärt . Ändå har kostnaderna skenat. Det går att belysa från två håll. Antagligen innebär det att det är fler som blivit sämre och därmed behöver mer hjälp, eller så innebär det att fusket med assistansen har ökat. I Personlig assistans – Analys av en kvasimarknad och dess brottslighet analyseras assistansmarknaden utifrån vad som driver tim- och kostnadsutvecklingen samt brottslighetens omfattning. Utredaren har lett utredningen och uppskattar att det medvetna fuskets omfattning i personlig assistans minskat från en högre nivå och ligger mellan . Ungefär hälften av alla de domar som kommit gällande fusk med assistansen rör anhörigassistenter. Utredare menar att LSS ses som en frigörelsereform, både för den funktionsnedsatte och familjen i övrigt. Vidare menar han att en hel familj inte ska vara ekonomiskt beroende av en anhörigs funktionsnedsättning. som det finns ett medvetet fusk med assistansen är den stora majoriteten av dem som nyttjar assistansen skötsamma – det får vi inte glömma. Många av brukarorganisationerna har i debatten uttryckt just detta. Det är inget konstigt, de samlar ju de skötsamma brukarna och inte dem som medvetet fuskar och på olaglig väg tillskansar sig skattemedel från dem som de facto behöver det. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder för att stävja fusket med assistansersättningar?
fr · H5111032 · 2018-03-15 00:00:00 — Fråga 2017/18:1032 Skoterkörning i tätort av (M) till Miljöminister (MP) I finns det ett stort nätverk av skoterleder. Som skoterförare är det på dessa som man främst ska hålla sig. Skoterlederna är även till för friluftslivet, och det är skoterförarens ansvar att visa hänsyn. Det finns allmänna skoterleder som eller kommunen ansvarar för. Det finns även skoterleder som skoterklubbar eller andra ansvarar för. Snöskoterkörning ingår inte i den svenska allemansrätten, så rätten att köra på annans mark är inte självklar. Det anses tillåtet att köra på väl snötäckt mark om man inte stör, förstör eller på annat sätt bryter mot lagen. Det är dock förbjudet att passera annans mark om det uppstår skada, och det är till exempel förbjudet att köra på skogs- och jordbruksmark om det inte är uppenbart att det kan ske utan risk för skada på skog eller mark. Regeringen har aviserat en översyn av snöskoteråkning i , rapporterar . I inslaget säger miljöminister att regeringen avser att se över bestämmelserna för skoteråkning i tätort beroende på att det är skillnader mellan olika kommuner angående hur man får köra i tätort. Det kan bland annat gälla om man får åka till och från macken efter väg för att tanka sin snöskoter. I andra sammanhang där regeringen ser över frågor rörande motorfordon kan det få mycket negativa konsekvenser för användarna. Ett par exempel är regeringens önskemål om förbud mot att köra vissa dieselbilar i städer och kilometerskatt på tung lastbilstrafik. Systemet med kommunalt självstyre har tjänat väl, och om staten ska ingripa i kommunala frågor ska det finnas mycket goda motiv, inte minst ur det perspektivet att den här frågan påverkar kommuner olika beroende på kommuninvånarnas intressen. Med anledning av miljöminister besked om en översyn önskar jag fråga: Hur ser direktiven till en översyn av skoterkörning i tätort ut, och när ska översynen vara färdig?