frs · H512819 · 2018-02-28 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:819 av (S) Yrkesutbildningar har frågat mig hur jag avser att gå vidare för att ytterligare stärka yrkesutbildningarna. Jag håller med om att det är med kunskap och kvalitet – inte låglönejobb – som konkurrenskraft stärks, och att varje människas utvecklingsmöjlighet och förmåga behöver tas till vara. Behovet av arbetskraft med yrkeskompetens är dessutom stort . Regeringen satsar därför på bred front för att stärka yrkesutbildningarna inom flera olika utbildningsformer. Yrkesprogrammen i gymnasieskolan är basen för industrins och välfärdens kompetensförsörjning. Tyvärr har antalet elever som går yrkesprogram sjunkit drastiskt sedan den förra regeringens reformer av gymnasieskolan 2011, där bland annat möjligheten att läsa kurser för grundläggande behörighet till högre utbildning försämrades. Regeringen beslutade om en lagrådsremiss med förslag som innebär att kurser som ger grundläggande behörighet till högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå ska ingå i grundupplägget på alla nationella yrkesprogram i gymnasieskolan. För att det ska vara möjligt utan att minska yrkesförberedelsen föreslås att programmens omfattning utökas, både vad gäller gymnasiepoäng och garanterad undervisningstid. Regeringen bedömer att detta kan göra yrkesprogrammen med attraktiva. För vuxna genomför regeringen ett betydande kunskapslyft för ett livslångt lärande och högre sysselsättning i syfte att ytterligare stärka den svenska modellen. En utbyggnad av vuxenutbildningen skapar möjligheter för fler utan arbete att genom utbildning komma in på arbetsmarknaden. Många arbetslösa saknar en gymnasieutbildning och behöver möjligheter till sådan utbildning. En viktig del av är regeringens satsning på regionalt yrkesvux som syftar till att motverka brist på yrkesutbildad arbetskraft, ge människor möjlighet att omskola sig till ett nytt yrke och nå de grupper som saknar gymnasieutbildning eller har en gymnasial yrkesutbildning som behöver kompletteras. Regionalt yrkesvux beräknas omfatta ca 31 500 statligt finansierade utbildningsplatser. Inom ramen för satsar regeringen stort även på . Jag fick själv möjligheten att besöka när budgetpropositionen presenterades med stora satsningar på . En inspirerande verksamhet med både engagerade och kunniga lärare och motiverade studerande. I budgetpropositionen föreslog regeringen en successiv ökning av antalet platser på till 2022. Fullt utbyggd omfattar satsningen totalt , vilket motsvarar en ökning med eller 14 000 platser inom 2022. Det är den största ökningen sedan infördes . Regeringen har även gjort det möjligt för Myndigheten för att fatta beslut om att en utbildning ska ingå i med fler utbildningsomgångar – eller starter – . I årets ansökningsomgång har det varit möjligt för utbildningsanordnare att ansöka om ända upp till fem starter, mot tidigare två. Genom att utbildningarna kommer att finnas kvar i skapas kontinuitet och långsiktighet, vilket bl.a. ger utrymme för att ytterligare utveckla utbildningarna och höja kvaliteten. Vidare infördes möjlighet för utbildningsanordnarna att erbjuda enstaka kurser om det finns tomma platser på en utbildning. Det kan bidra till ökad flexibilitet och tillgänglighet av utbildning så att de som jobbar på ett enklare sätt kan bygga på sin utbildning för att matcha förändrade krav i arbetslivet.