ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H5111301 · 2018-05-15 00:00:00 — Fråga 2017/18:1301 Utvecklingen i av (S) till Utrikesminister (S) är största biståndsland. Men utöver biståndet så har och långa relationer till varandra. är en av de få biståndsorganisationer som funnits i landet . I drabbar terrorn alla. Men extra utsatta blir olika minoriteter, särskilt den stora minoriteten hazarer. Många terrordåd har riktats enbart mot dem. Utvecklingen är just nu negativ, och många oroar sig för ännu större dåd mot just folkgruppen hazarer. åkte en minibuss mellan och ; den stoppades av terrorister som skiljde ut hazarer från de övriga passagerarna. Tre personer kidnappades och dödades. Detta är ett av flera exempel på vad som hänt . Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Kan ministern göra något för att lyfta minoriteternas och hazarernas situation i ?
fr · H5111302 · 2018-05-15 00:00:00 — Fråga 2017/18:1302 Oförsäkrade läkemedel av (M) till Socialminister (S) Jag har tidigare lyft frågan om att det säljs läkemedel som saknar läkemedelsförsäkring på apoteken och att ett antal patienter skadas av dessa läkemedel. Detta är en fråga som är viktig ur patientsäkerhetssynpunkt som det inte skulle medföra några stora kostnader för att komma till rätta med att information om huruvida läkemedlet är försäkrat eller oförsäkrat når patienten. var först med att inrätta en försäkring för personer som skadas vid läkemedelsanvändning. Läkemedelsförsäkringen utgör ett frivilligt åtagande från läkemedelsbolagens sida. Den patient som i samband med hälso- och sjukvård har drabbats av en läkemedelsbiverkan till följd av ett i utlämnat läkemedel som omfattas av försäkringen kan få ersättning för personskada. Det kan bli en dyster överraskning för en patient som går in på med ett recept på ett läkemedel som omfattas av läkemedelsförsäkringen och kommer ut med ett läkemedel utan försäkring – utan att veta om detta och utan att ha informerats om risker och möjliga konsekvenser. De flesta patienter är nog inte ens medvetna om att de ska fråga apotekspersonalen om läkemedlet omfattas av läkemedelsförsäkringen eller inte. Det går inte heller att få fram den informationen med hjälp av till exempel . ska måna om patienternas säkerhet, och skyddet vid läkemedelsskada är en viktig patientsäkerhetsfråga. För att kunna göra kloka val måste vi vara informerade om deras konsekvenser. Rimligtvis borde patienten ha möjlighet att kunna välja ett annat utbytbart försäkrat läkemedel inom förmånen. Men finns ingen informationsskyldighet som skyddar och stärker patientens konsumentmakt. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialminister : Vad avser ministern och regeringen att göra för att ta ansvar och komma till rätta med att patienter får oförsäkrade läkemedel utan information om detta?
fr · H5111303 · 2018-05-15 00:00:00 — Fråga 2017/18:1303 tillkännagivande om gårdsförsäljning av alkohol av (M) till Socialminister (S) tog socialutskott beslut om att uppmana regeringen till en förändring av lagstiftningen som ska möjliggöra gårdsförsäljning av alkohol. klubbade därefter igenom ett tillkännagivande där man vill att regeringen ska verka för en ny alkohollagstiftning som innebär att Systembolagets monopol kan värnas som det blir möjligt att bedriva gårdsförsäljning i . Detta torde inte vara kontroversiellt. I övriga är gårdsförsäljning av alkohol redan tillåtet , och i vårt östra grannland , som har ett statligt alkoholmonopol i form av Alko, sker också gårdsförsäljning. Det som fungerar väl i fungerar väl i . Gårdsförsäljning i vårt land skulle därtill stärka landsbygden, öka turismen och bidra till fler och nya arbetstillfällen. Det finns ingen anledning för regeringen att dra tillkännagivande i långbänk utan det är nu dags att direkt se över möjligheterna och förutsättningarna för att möjliggöra gårdsförsäljning av alkohol i . Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : När avser ministern att inleda utredningsarbete, och när överlämnas ett konkret lagförslag till som öppnar upp för gårdsförsäljning?
fr · H5111304 · 2018-05-15 00:00:00 — Fråga 2017/18:1304 En polishögskola i av (S) till Statsrådet (S) Regeringens politik för att statliga jobb ska komma hela till del har lett till att den största omlokaliseringen av statliga jobb nu håller på att genomföras. För västra har denna viktiga satsning i närtid betytt att nya statliga jobb tillkommit i och . Omlokalisering är ett sätt att öka den statliga närvaron i landet, men även vid nyetablering av statlig verksamhet finns en viktig möjlighet att tillvarata för att realisera denna politiska ambition. är det län som har lägst andel statliga jobb i . Enligt Statskontorets utredning är underrepresentationen av statliga jobb jämfört med övriga län, sett till befolkningsstorlek. Det motsvarar drygt 3 400 jobb. Orsakerna till detta kan vara flera, och en av dem är säkert att aldrig krävt att få statlig verksamhet utlokaliserad till länet. har dock en mycket stark önskan om att den nya placeras i . har tillsammans med Försvarsmakten och gått in med en gemensam ansökan om att få starta en polisutbildning. Argumenten är starka såväl kompetensmässigt som ekonomiskt samt inte minst sett till möjligheterna att snabbt starta en attraktiv utbildning med hög kvalitet. Här anser jag att även vikten av statlig närvaro i hela landet ska vägas in som en aspekt när valet av lokaliseringen av den nya högskolan sker. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Kommer regeringen att väga in att andelen statliga jobb i är lägst i landet vid beslut om lokaliseringen av den nya ?
fr · H5111305 · 2018-05-16 00:00:00 — Fråga 2017/18:1305 Tidpunkten för beslut om nationell plan –2029 av (M) till Statsrådet (S) aviserade regeringen att ett beslut om en nationell infrastrukturplan –2029 skulle fattas . I propositionsförteckningen uppgavs att beslutet skulle fattas . Trots detta har inget beslut ännu fattats, och det finns nu en reell farhåga om att den nationella planen inte kommer att kunna behandlas av under innevarande . Omfattande infrastrukturinvesteringar till ett värde av , som skulle ha en betydande inverkan på utvecklingen av vårt land, kräver en seriös behandling av riksdag. som går utan att beslut i frågan fattas hålls viktiga projekt runtom i landet tillbaka, och berörda myndigheters och kommuners planeringsförutsättningar försämras. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : När avser regeringen att fatta beslut om en nationell infrastrukturplan –2029?
fr · H5111306 · 2018-05-16 00:00:00 — Fråga 2017/18:1306 Fastighetsförsäkringar av (KD) till Statsrådet (S) I samband med att anvisningslagen trädde i kraft blev alla kommuner skyldiga att efter anvisning ta emot nyanlända för bosättning. För många kommuner innebar uppgiften att tillhandahålla bostäder åt nyanlända en stor utmaning och påfrestning med tanke på utbudet av lediga bostäder. Tack vare att privata fastighetsägare har upplåtit utrymme i bostäder har förutsättningarna när det gäller att klara uppdraget förbättrats. I vissa kommuner, särskilt på landsbygden, har man aktivt och framgångsrikt bedrivit uppsökande verksamhet gentemot fastighetsägare för att finna platser i exempelvis extrabostäder och sommarstugor i syfte att utöka bostadsbeståndet. På så sätt har 10 000-tals fastighetsägare tillhandahållit bostäder till nyanlända i . har fastighetsägare som hyr ut till kommuner fått besked från sina försäkringsbolag om att deras fastighetsförsäkring antingen sägs upp eller att premien kraftigt ökat. Orsaken till försäkringsbolagens förändringar är att det föreligger misstanke om att fastighetsägarna hyr ut bostäder där ensamkommande eller nyanlända förväntas bo. Det hänvisas till en överenskommelse mellan försäkringsbolagen där förhöjd brandrisk anges som orsak till att neka fastighetsägarna försäkring. På flyktinganläggningar har det uppkommit bränder, antingen till följd av oaktsamhet eller genom att hatgrupper har anlagt dem. Försäkringsbolagens besked väcker en rad frågor, exempelvis om nyanländas status som försäkringssubjekt och om gränslandet för diskrimineringsgrund. För fastighetsägarna medför försäkringsbolagens besked att de tvingas välja mellan att hyra ut bostäder oförsäkrade eller att vägra hyra ut bostäder och därmed begå kontraktsbrott gentemot kommunen. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet följande: Tänker statsrådet ta några lagstiftningsinitiativ eller vidta någon annan åtgärd för att främja fastighetsägares möjligheter att teckna försäkring för boende för nyanlända?
fr · H5111307 · 2018-05-16 00:00:00 — Fråga 2017/18:1307 Problem vid inlämning av deklarationer till av (M) till Finansminister (S) Under årets inlämning av självdeklarationer har det tyvärr förekommit flera exempel på ineffektivitet och bristande service. 2018 var som brevinkasten var stängda för deklaranterna. I efterhand har själva sagt att de borde ha varit tydligare med att informera om att det inte längre var möjligt att lämna in deklarationer via brevinkast. Den som ville lämna in en pappersdeklaration manuellt hänvisades till något av de servicekontor som finns, och uppmanades att göra det under kontorstid. Detta har lett till kaos, köer och till och med inneburit att människor pressat in sina blanketter under och mellan dörrspringor till olika kontor. Frustrationen bland deklaranterna har varit stor, och många har framfört kritik mot hantering av situationen. Den som har framfört kritik har till viss del mötts av bristande förståelse från myndigheten som hänvisat till elektroniska tjänster, och menat att deklaranterna inte ska vara ute . Detta har vi också kunnat se i tv-intervjuer med anställda på . Givetvis kan man tycka att deklaranterna har fått tillräckligt med tid på sig och inte borde deklarera , men faktum är att de ska ha den möjligheten. Bristen på kommunikation mellan och deklaranterna är dock tydlig. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Vilka åtgärder avser regeringen och ministern att vidta för att tillsammans med tillgodose medborgarnas behov av effektiv service och ge dem möjlighet att på ett smidigt sätt kunna lämna in pappersdeklarationer?
fr · H5111308 · 2018-05-16 00:00:00 — Fråga 2017/18:1308 Sedeltryckning i av (M) till Statsrådet (MP) Crane Currency, som driver sedeltryckeriet på , har meddelat att man kommer att lägga ned företagets sedeltryckning i för att flytta denna till . När byggde var målet att sätta stopp för spridningen av falska sedlar. Sedan avyttrade sedeltryckeri och myntverk har sedel- och myntleverantörer upphandlats, vilket lett till minskade styckkostnader. har frågor kring hur väl rustat står inför större samhällskriser aktualiserats. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Hur ser regeringen på frågan om sedeltillverkning i landet utifrån ett krisberedskapsperspektiv?
fr · H5111309 · 2018-05-16 00:00:00 — Fråga 2017/18:1309 Det nordiska statistiksamarbetet av Boriana (M) till Utrikesminister (S) Statistik över pendlingen över och datautbyte mellan och är avgörande för utredningsarbetet vad gäller integrationen i . () för inte någon statistik över gränspendlare, utan denna statistik möjliggörs i stället av ett samarbete med den danska motsvarigheten till denna myndighet. På grund av den svenska offentlighetsprincipen, där myndigheter efter avklarad sekretessprövning måste lämna ut data, vill nu statistikbyråerna i både och avbryta samarbetet med den svenska. De vill att SCB ska kunna garantera att de data som lämnas ut enbart kommer att användas till forskning eller statistik. Någon sådan garanti går inte att lämna på grund av den svenska lagstiftningen. Om samarbetet avbryts kommer detta att få stora konsekvenser för viktigt politiskt beslutsfattande. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesminister följande: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att säkerställa att det nordiska samarbetet mellan statistikbyråerna upprätthålls?
fr · H5111310 · 2018-05-16 00:00:00 — Fråga 2017/18:1310 Trängselskatt för blodbussar av Boriana (M) till Finansminister (S) I många av regioner och landsting råder ofta stor blodbrist på sjukhusen. Som ett led i att öka antalet bloddonatorer finns mobila så kallade blodbussar som kör omkring i landet. Blodbussarna lyder dock under ett antal regleringar som hindrar framkomligheten för dem. Bland annat måste de betala trängselskatt och är alltså inte undantagna denna, så som exempelvis polisbilar och ambulanser är. Blodbussarna utgör en viktig del av den landstingsdrivna vården, och det är mycket viktigt för sjukhusens verksamhet att de på ett enkelt och smidigt sätt kan ta sig fram överallt. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister följande: Avser ministern att vidta några åtgärder för att blodbussarna ska kunna undantas från trängselskatten?
fr · H5111311 · 2018-05-16 00:00:00 — Fråga 2017/18:1311 Demokratistöd till partianknutna organisationer av (L) till Statsrådet (MP) Regeringen, med statsrådet som föredragande, beslutade om ändringar i regeringens strategi för särskilt demokratistöd genom svenska partianknutna organisationer 2016–2020. De svenska partianknutna organisationerna gör ett värdefullt arbete med politiska kontakter i ofria länder. Det särskilda demokratistödet är en viktig resurs för förtryckta oppositionspolitiker, och de är också ett viktigt komplement till officiell diplomati. Det demokratiska utrymmet krymper i flera länder, och stöd till utsatta förändringsaktörer blir allt viktigare. Utan fria val och konkurrerande partier blir det ingen demokrati. De svenska partianknutna organisationerna är också en viktig svensk resursbas för att främja kvinnors deltagande i politiken i andra länder. De svenska partierna är bra på jämställdhet i en global jämförelse. Regeringens beslut om strategin för särskilt demokratistöd genom svenska partianknutna organisationer betyder att stödets struktur ändrar sig från ett mandatbaserat system till ett system där de svenska partianknutna organisationerna utvecklar tvärpolitiska samarbeten som konkurrerar om medelstilldelningen. Givet den negativa utvecklingen för demokratisk politisk organisering, givet de höga förväntningarna på kvinnors politiska deltagande som inryms i mål 5 i den globala agendan och givet att de svenska partianknutna organisationerna har fått en vidgad uppgift genom regeringens beslut vill jag ställa frågan till statsrådet : På vilket sätt avser statsrådet att öka anslagen till regeringens strategi för särskilt demokratistöd genom svenska partianknutna organisationer?
fr · H5111312 · 2018-05-16 00:00:00 — Fråga 2017/18:1312 Flygbolaget konkurs av (C) till Statsrådet (S) meddelar flygbolaget att det ställer in betalningarna och flygverksamheten i . Flera orter, många i inland, drabbas hårt och direkt av detta. På flera av linjerna har staten ansvaret för daglig flygverksamhet genom upphandlad trafik. Uppgifter i SVT ger vid handen att det kan ta upp innan ny upphandlad trafik är igång. Det är givetvis ett oacceptabelt uppehåll för människor och bygder som inte har tillgång till tunnelbanor och tåg. Min fråga till statsrådet är: Vad gör statsrådet för att människor och bygder som drabbas av Nextjets konkurs ofördröjligen ska få dagliga flygturer?
fr · H5111313 · 2018-05-16 00:00:00 — Fråga 2017/18:1313 De enskilda vägarnas funktion och robusthet av (C) till Statsrådet (S) När en ny bärighetsklass som medger totalvikter på upp till per fordon, BK4, nu implementeras i vissa områden i landet och satsar ca 10 miljarder under kommande period i den nationella planen på bärighetshöjande åtgärder på det allmänna vägnätet med anledning härav måste givetvis även övriga delar av det svenska vägnätet rustas i motsvarande grad. Transporterna som påfordrar den nya bärighetsklassen startar ju inte sällan i den finmaskiga delen av vägnätet. I de besked så här långt har givit avseende utbetalningar som verket ska göra för bärighetsanpassningar på det enskilda vägnätet hänvisar man till att dessa medel ska belasta det årliga EV-anslaget om ca . Bekymret som uppstår är att det mesta av detta anslag redan används till årliga driftbidrag till ca 23 500 väghållare, och därtill är ca 100 miljoner predestinerat för enskilda vägfärjor. Det som återstår av EV-anslaget finns enligt statsbidragsförordning tillgängligt för så kallat särskilt driftbidrag, som till exempel kan sökas av väghållare som har en stor reinvestering i en vägtrumma framför sig. Resultatet riskerar därmed att bli att om inga nya instruktioner till ges eller om inte medel från den nationella transportplanen anvisas för bärighetshöjande åtgärder också i det enskilda vägnätet så kommer enskilda väghållare ej att kunna komma i fråga för några satsningar – pengarna räcker helt enkelt inte till både bärighetshöjande åtgärder på grund av BK4 och för övriga behov. Därmed uppnås inte det ursprungliga syftet med BK4-reformen. Min fråga till statsrådet blir därför: Vad avser statsrådet och regeringen att göra för att uppmärksamma och säkerställa att också det finmaskiga vägnätet i landet, de enskilda vägarna, ska kunna vidmakthålla sin funktion och robusthet?
fr · H5111314 · 2018-05-17 00:00:00 — Fråga 2017/18:1314 massaker i av Amineh Kakabaveh (V) till Utrikesminister (S) ”Jag dör hellre stående än lever mitt liv på knä!”. Detta uttalande tillskrivs när han stod inför exekutionsplutonen. Samma uttalande kunde ha gjorts av tiotusentals palestinier i . flytt av deras ambassad till var en uppenbar kränkning av det palestinska folket. Både och islamistiska Hamas är medskyldiga till folkets lidande i . Folket i resonerade dock som Zapata. Om de inte hade gjort det hade de sannolikt inte lyssnat till Hamas. Det islamistiska, Iranstödda Hamas förtryck mot det egna folket, särskilt mot kvinnors rättigheter och hbtq-personers rättigheter, har orsakat lidande för folket i . Demonstranterna möttes av en kraftfull militär insats av , med prickskyttar och allehanda moderna stridsmedel. Mellan 50 och 60 människor dödades och flera tusen skadades. Kunde inte militärmakt och underrättelseväsen – som är så avancerat – ha räknat ut att resultatet av flytt av ambassaden till skulle bli en katastrof? Det är högst otroligt att man inte förstod det. Men har, alltsedan staten bildande, fortsatt att trampa på det palestinska folkets rättigheter och använt den israeliska staten som ett imperialistiskt brohuvud i . är ett koncentrationsläger. Kan man förvänta sig annat än att människor som lever där tänker som Zapata? Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Ämnar ministern vidta särskilda åtgärder för att förmå staten att respektera palestiniernas rättigheter genom att exempelvis kalla in ambassadör till UD för samtal?
fr · H5111315 · 2018-05-18 00:00:00 — Fråga 2017/18:1315 Bemanningen på Kronofogdens specialindrivning av (M) till Finansminister (S) Kronofogdens specialindrivningsverksamhet (S-teamen) har varit en stor framgång i arbetet med att bekämpa organiserad brottslighet. I samverkan med bland andra , tullen och polisen arbetar man systematiskt för att säkra och utmäta tillgångar som kan knytas till personer som misstänks för eller är dömda för ekonomisk brottslighet. I en skriftlig fråga uppmärksammade jag att det södra teamet (/) hade en mycket ansträngd personalsituation. Glädjande nog tillsköts kort därefter resurser och två tjänster utlystes. Bemanningssituationen på det södra teamet är emellertid alltjämt ansträngd. kommer återigen rapporter om minskad bemanning med tjänster som inte återbesätts. Det är allvarligt eftersom vi har kunnat se en tydlig eskalering av allvarlig brottslighet i . Med anledning av att vill jag fråga finansminister : Vilka åtgärder avser ministern och regeringen att vidta för att säkerställa en god specialindrivningsverksamhet i hela landet?
fr · H5111316 · 2018-05-18 00:00:00 — Fråga 2017/18:1316 Regleringen av äldreomsorg på de svenska minoritetsspråken av (M) till Statsrådet (S) Kommunernas skyldigheter inom äldreomsorgen regleras i socialtjänstlagen (2001:453). Dock finns det inte någon bestämmelse som uttryckligen föreskriver en rätt för enskilda avseende äldreomsorg; beslut om sådan omsorg fattas i stället med stöd av de allmänna bestämmelserna om bistånd i socialtjänstlagen. Kommunerna ska verka för att det finns tillgång till personal med kunskaper i finska, meänkieli och samiska där detta behövs i omvårdnaden av äldre människor, vilket regleras i socialtjänstlagens femte kapitel, sjätte paragrafen. I övrigt regleras nationella minoriteters rättigheter i lagen (2009:724) om nationella minoriteter och minoritetsspråk. Kommuner ska inom förvaltningsområden erbjuda den som begär det möjlighet att få hela eller del av den service och omsorg som erbjuds inom ramen för äldreomsorgen av personal som behärskar finska, meänkieli och samiska. För kommuner utanför förvaltningsområden gäller detsamma, om kommunen har tillgång till personal som är kunnig i språket. Det vore rimligt med ett förtydligande av lagen samt att regleringen av omsorg på minoritetsspråken också förtydligas. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur ställer sig statsrådet till att flytta regleringen av rätten till äldreomsorg på finska, meänkieli och samiska till socialtjänstlagen?
fr · H5111317 · 2018-05-18 00:00:00 — Fråga 2017/18:1317 Vård och omsorg på minoritetsspråk av (M) till Socialminister (S) Det finns ingen möjlighet att överklaga ett beslut om vård och omsorg på minoritetsspråk om kommunen inte följer minoritetslagen, trots att staten i samband med sitt åtagande när det gäller diskrimineringskonventionen (CERD) lovar att tillförsäkra var och en likhet inför lagen. Diskrimineringslagen utökades med en ny diskrimineringsgrund – tillgänglighet – . Med det menas att en person med funktionsnedsättning missgynnas därför att man inte gjort skäliga tillgänglighetsåtgärder för att personen ska komma i en jämförbar situation med personer utan funktionsnedsättning. Med tanke på de grundläggande behov som nationella minoriteter har av vård och omsorg på sitt eget språk bör frågan kunna hanteras enligt diskrimineringslagen och som en fråga om bristande tillgänglighet när vården inte är tillgänglig för minoriteterna. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialminister : Hur ställer sig ministern till att diskrimineringsgrunden för bristande tillgänglighet ska kunna tillämpas när vård och omsorg på minoritetsspråk inte erbjuds i förvaltningskommunerna enligt lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk ?
fr · H5111318 · 2018-05-18 00:00:00 — Fråga 2017/18:1318 Nationella minoriteter och minoritetsspråk inom hälso- och sjukvården av (M) till Socialminister (S) Kommunernas skyldigheter inom äldreomsorgen regleras i socialtjänstlagen (2001:453). Dock finns det inte någon bestämmelse som uttryckligen föreskriver en rätt för enskilda avseende äldreomsorg, beslut om sådan omsorg fattas i stället med stöd av de allmänna bestämmelserna om bistånd i socialtjänstlagen. Kommunerna ska verka för att det finns tillgång till personal med kunskaper i finska, meänkieli eller samiska där detta behövs i omvårdnaden om äldre människor, vilket regleras i socialtjänstlagens femte kapitel, sjätte paragrafen. I övrigt regleras nationella minoriteters rättigheter i lagen (2009:724) om nationella minoriteter och minoritetsspråk. Kommuner ska inom förvaltningsområden erbjuda den som begär det möjlighet att få hela eller del av den service och omsorg som erbjuds inom ramen för äldreomsorgen av personal som behärskar finska, meänkieli och samiska. För kommuner utanför förvaltningsområden gäller detsamma, om kommunen har tillgång till personal som är kunnig i språket. Det vore rimligt med ett förtydligande av lagen samt att regleringen av omsorg på minoritetsspråken förtydligas. Ett sätt kan vara att koppla ihop lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk med hälso- och sjukvårdslagen och patientlagen. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialminister : Hur ställer sig ministern till att koppla ihop lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk med hälso- och sjukvårdslagen och patientlagen för att få frågorna implementerade i hälso- och sjukvården?