frs · H512796 · 2018-03-07 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:796 av (M) Ökad antibiotikaresistens har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att skyndsamt stoppa utbredningen av antibiotikaresistenta bakterier i och för att bidra till att antibiotikaresistensen också minskar i resten av världen. Antibiotikaresistens är ett gräns- och sektorsöverskridande hot mot människors och djurs hälsa som ökar i omfattning världen över. Antibiotikaresistens medför ökade ekonomiska kostnader och har negativa följder för arbetet med hållbar utveckling. har ett jämförelsevis gott resistensläge bland både människor och djur. Antibiotikaanvändningen i är relativt låg och användningen till djur är den lägsta inom Europeiska unionen (EU). Antibiotikaförsäljningen inom hälso- och sjukvården fortsatte att minska . Det relativt goda resistensläget i är resultatet av ett aktivt engagemang inom olika sektorer och nivåer . Den svenska situationen påverkas dock av en försämrad global situation. Inom ramen för ett regeringsuppdrag har , som frågeställaren uppmärksammar, publicerat nya beräkningar som visar hur antibiotikaresistens och relaterade kostnader förväntas öka framöver. Regeringen prioriterar antibiotikaresistensfrågan högt, såväl vad gäller nationellt arbete som inom EU och internationellt. Det måste löpande omsättas i initiativ och verksamheter inom olika sektorer och på olika nivåer. Regeringens prioritering av antibiotikaresistensfrågan framgår bl.a. av regeringens strategi för arbetet mot antibiotikaresistens , den nationella säkerhetsstrategin , propositionen Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft (prop. 2016/17:50), politiken för global utveckling i genomförandet av Agenda 2030 (skr. 2015/16:182) samt policyramverket för svenskt utvecklingssamarbete och humanitärt bistånd (skr. 2016/17:60). Antibiotikaresistens måste bekämpas tvärsektoriellt (One Health). Det innebär att insatser behövs inom ett flertal områden, såsom människors och djurs hälsa, miljö, forskning, utbildning, handel och internationellt utvecklingssamarbete. Av denna anledning bidrar flera statliga myndigheter från olika sektorer inom ramen för sina instruktionsenliga uppdrag till arbetet mot antibiotikaresistens. Regeringen har dessutom fattat beslut om ett förnyat uppdrag angående en nationell samverkansfunktion i syfte att främja samordnat tvärsektoriellt arbete mot antibiotikaresistens. och har ett övergripande ansvar för samverkansfunktionen som involverar en rad myndigheter och icke-statliga aktörer. Inom ramen för uppdraget redovisades en reviderad tvärsektoriell handlingsplan mot antibiotikaresistens. Handlingsplanen är i linje med regeringens strategi, avser perioden –2020 och åskådliggör det breda och omfattande arbete som bedrivs inom området. Härutöver pågår arbete med flera särskilda regeringsuppdrag. har t.ex. fått i uppdrag att lämna förslag på åtgärder som skulle kunna vidtas av svenska aktörer i syfte att bidra till framsteg i arbetet beträffande incitamentsmodeller för att främja utveckling av nya antibiotika. Ett annat exempel är att har i uppdrag att inrätta ett nationellt forskningsprogram om antibiotikaresistens. Dessutom, i budgetpropositionen avsatte regeringen –2020 för arbete med läkemedel i miljön. Det arbetet är relevant för att motverka antibiotikaresistens. Det är angeläget att hälso- och sjukvårdshuvudmännen och deras verksamheter arbetar med de mål och insatser som beskrivs i den svenska strategin för arbetet mot antibiotikaresistens. Regeringen stödjer det arbetet bl.a. genom ekonomiskt stöd till Kommuner och Landsting (SKL) för utvecklingsinsatser inom ramen för nationell kompetensgrupp Strama. Regeringen har även avsatt medel till SKL för patientsäkerhetsarbete, vilket bl.a. har bäring på vårdrelaterade infektioner och följaktligen även antibiotikaresistens. Mot bakgrund av antibiotikaresistensfrågans gränsöverskridande karaktär är internationellt arbete mot antibiotikaresistens avgörande. Vad avser internationellt arbete framhåller regeringen vikten av ledarskap i de multilaterala processerna, inom EU och genom bilaterala kontakter och samarbeten. har verkat för att frågan ska få fäste på den globala dagordningen. Viktiga framsteg har gjorts , såsom arbetet med den globala handlingsplanen om antimikrobiell resistens (AMR) och den politiska deklarationen från högnivåmötet om AMR i . Dessutom publicerades en uppdaterad tvärsektoriell EU-handlingsplan om AMR. Det återstår mycket arbete för att främja konkreta åtgärder inom relevanta sektorer världen över. Flera myndigheter bidrar till det internationella arbetet. har ett särskilt uppdrag att ge stöd till genomförandet av den globala handlingsplanen. Myndigheten har utsetts till ett samarbetscentrum för () inom antibiotikaresistensområdet. verkar även för ökad miljöhänsyn i EU:s läkemedelslagstiftning och internationellt. bidrar till det arbetet utifrån myndighetens sektorsansvar inom miljömålssystemet. har också sekonderat en expert till FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO) för att stärka organisationens arbete med antibiotikaresistens och miljö. Vidare har genom det s.k. Joint Programming Initiative on AMR en central roll i internationellt forskningssamarbete vad gäller antibiotikaresistens. Av ovanstående framgår att regeringen kontinuerligt arbetar för att vidhålla och förstärka arbetet mot antibiotikaresistens inom olika sektorer och på olika nivåer i enlighet med den svenska strategin för arbetet mot antibiotikaresistens. Antibiotikaresistens kommer även framöver vara en viktig fråga för regeringen.