ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H511783 · 2018-02-15 00:00:00 — Fråga 2017/18:783 Utbildningsplatser på teologisk högskola av (KD) till Statsrådet (S) teologiska högskola är en enskild utbildningsanordnare. Avtalet med staten skrevs , och antalet studieplatser ändrades , alltså . Trots en rejält ökad studenttillströmning , som det uppstått ett skriande samhällsbehov av religionsvetenskaplig kompetens, har regeringen inte heller i årets budget höjt antalet helårsstudieplatser för denna högskola. För del skulle en förändring i antalet tilldelade platser kunna ske , eftersom beloppet i utbildningsbudgeten är försvinnande litet, dock livsviktigt för högskolan. Det handlar egentligen om en mindre omprioritering av platser mellan lärosäten. Med anledning av det ovan sagda vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att kunna utöka antalet platser redan till ?
fr · H511784 · 2018-02-15 00:00:00 — Fråga 2017/18:784 Droger i skolan av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) Att droger och droghandel förekommer på våra skolor runt om i landet är mycket allvarligt och helt oacceptabelt. Skolan måste vara en miljö för våra ungdomar där föräldrar, elever och personal kan vara säkra på att det inte finns några droger och någon droghandel. Jag vill därför fråga justitie- och inrikesminister : Avser ministern att förtydliga regleringsbrevet eller ge ett tydligare uppdrag till att bekämpa drogerna i skolan?
fr · H511785 · 2018-02-15 00:00:00 — Fråga 2017/18:785 En självständig utvärderings- och uppföljningsinstans inom totalförsvarets område av (M) till Försvarsminister (S) Regeringen har gett Statskontoret i uppdrag att granska hur försvaret hanterar sin budget. Till säger försvarsministern: ”Man kan ha god hjälp av att låta utomstående vara med och granska och lägga sina synpunkter på verksamheten. Det kan vara ett stöd både för regeringen och Försvarsmakten.” Och vidare: ”Därför vill alltså regeringen se hur kontrollen egentligen fungerar och ber Statskontoret återkomma med åtgärder som kan förbättra intern ledning, styrning och uppföljning inom Försvarsmakten – men också regeringens arbete.” I grunden är det bra att rutiner ses över och de underlag som beslut baseras på kvalitetssäkras. Men ett uppdrag till Statskontoret blir ändå något tillfälligt. Försvarsberedningen har i den framlagda delrapporten (Ds 2017:66) föreslagit inrättandet av en självständig utvärderings- och uppföljningsinstans. Med tanke på uppbyggandet av ett fungerande totalförsvar och ökade försvarsansträngningar finns det ett behov av en sådan myndighet. Regeringen har redan ställt sig positiv och visat sig beredd att genomföra en del förslag framlagda av Försvarsberedningen utan att invänta ett nytt stort och omfattande försvarsbeslut. Med anledning av ovanstående vill jag fråga försvarsminister följande: Har ministern och regeringen för avsikt att verka för inrättandet av en självständig utvärderings- och uppföljningsinstans inom totalförsvarets område?
fr · H511786 · 2018-02-15 00:00:00 — Fråga 2017/18:786 Bättre balans mellan musikplattformar och upphovspersoner av (L) till Statsrådet (S) är en musiknation. Några av de främsta musikskaparna i världen kommer från eller har olika kopplingar till . En grundläggande förutsättning för att vi ska kunna behålla vår starka ställning är att upphovsrätten fungerar så att man har möjlighet att få betalt för sin musik. Allt fler européer lyssnar på musik på plattformar med användaruppladdat material. Teknikutvecklingen har skapat nya möjligheter för musikskapare att nå ut med sin musik, men den har också skapat nya frågetecken. Ska till exempel plattformarna betraktas som passiva mellanhänder trots att deras intäkter till stor del bygger på det kreativa innehållet? har lagt fram ett förslag för att stärka musikskaparnas förhandlingsposition och möjlighet att ta betalt för sina verk digitalt. Kommissionen vill med sitt förslag uppnå en bättre ordning och en bättre fördelning av det värde som skapas online . Det är viktigt för en långsiktigt hållbar musikmarknad där det råder lika villkor för en sund konkurrens. Förslaget diskuteras i ministerrådet, där har en viktig roll att spela. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur arbetar statsrådet och regeringen för att realisera förslagen från kommissionen och uppnå en bättre balans mellan plattformar och upphovspersoner?
fr · H511787 · 2018-02-15 00:00:00 — Fråga 2017/18:787 Brister inom äldreomsorgen av (L) till Statsrådet (S) har tidningen återkommande beskrivit den mycket oroande utvecklingen inom äldreomsorgen i och hur enskilda äldre behandlas. Kvalitetsbristerna är mycket allvarliga. Det handlar om allt från matsituationen till att enskilda inte får den omsorg som de behöver. Det har också framkommit att personalen inom äldreomsorgen tvingas att både laga mat och torka avföring. Det är uppenbart att den socialdemokratiskt ledda majoritetens besparingar har fått konsekvenser som är fullständigt oacceptabla när det gäller hur illa man behandlar dessa människor. Regeringen har återkommande uttalat sig om vikten av fler händer och ökad bemanning samt att kvaliteten måste förbättras inom just äldreomsorgen. Utvecklingen i städer som visar tvärtom problem med bemanningen, stress och press samt att ansvariga S-politiker systematiskt pressat organisationen. Dessa brister är inte nya; tyvärr har de varit uppmärksammade . kom också en rapport från tidningen som visade att har bland den lägsta bemanningen i landet inom äldrevården. Det har också framkommit att servicen och stödet har varit ett problem. Utifrån exemplen i vill jag fråga statsrådet : Hur ser statsrådet på det ovan beskrivna, och vilka konkreta åtgärder avser statsrådet och regeringen att vidta för att ingripa mot kommuner som missköter omvårdnaden och omsorgen av de äldre, i detta fall ?
fr · H511788 · 2018-02-15 00:00:00 — Fråga 2017/18:788 Prostatacancer – konkreta åtgärder för att korta vårdköerna av (M) till Socialminister (S) För att kunna ge en översiktlig bild av situationen gällande väntetider, möjlighet att få kontaktsjuksköterska samt utredning och behandling har och Cancerfonden tagit fram en gemensam jämförelse mellan olika landstings och regioners förmåga att leva upp till satta mål och undersökt regionala skillnader. I Cancerfondens årsrapport finns bland annat en tydlig sammanställning av situationen inom cancervården. Den visar på många konkreta problem och utmaningar. En avgörande utmaning handlar om långa väntetider och om oacceptabla regionala skillnader i cancervården avseende väntetider. drabbas 10 000 män i av prostatacancer, och långa vårdköer gör att de riskerar att dö i onödan. I en fördjupningsdel av Cancerfondens rapport presenteras utvecklingen av väntetider och annat inom vården för prostatacancer. Bilden som förmedlas visar att inget landsting och ingen region når de uppsatta målen avseende väntetider till första besök och till fastställd diagnos. I med bäst resultat får drygt fyra av tio patienter svar inom utlovad tidsram, och i med sämst måluppfyllelse är det en av tjugo. Situationen är helt oacceptabel. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga socialminister : Vilka konkreta nya åtgärder avser ministern och regeringen att vidta för att vända denna utveckling?
fr · H511789 · 2018-02-15 00:00:00 — Fråga 2017/18:789 Uppdaterad nationell cancerstrategi av (M) till Socialminister (S) Prostatacancer är den vanligaste cancersjukdomen i och står för av all cancersjukdom hos män. diagnostiserades nästan 9 000 fall, och i lever mer än 88 000 män som har eller har haft prostatacancer. Sjukdomen är ovanlig . Medianåldern vid diagnosen har sjunkit och är . För att kunna ge en översiktlig bild av situationen gällande väntetider, möjlighet att få kontaktsjuksköterska samt utredning och behandling har NCPR och Cancerfonden tagit fram en gemensam jämförelse mellan olika landstings och regioners förmåga att leva upp till satta mål och undersökt regionala skillnader. Resultaten visar bland annat att prostatacancer är den cancerform som orsakar flest dödsfall bland män i . Trots detta faktum är metoderna för tidig upptäckt bristfälliga. Inget landsting och ingen region klarar av att leva upp till målen gällande väntetider. Väntetiden från provtagning till svar på om man har drabbats av prostatacancer är lång och måluppfyllelsen låg. Alliansregeringens nationella cancerstrategi var den första i sitt slag i – en utarbetad strategi som bland annat ligger till grund för nuvarande sex regionala cancercentrum. Syftet var dels att skapa förutsättningar för en högre kvalitet och likvärdighet i genomförda behandlingar, dels att stärka förutsättningarna för cancerforskningen. Denna strategi behöver nu utvecklas, uppdateras och konkretiseras ytterligare. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga socialminister : Är ministern beredd att ta fram en ny, uppdaterad nationell cancerstrategi, bland annat i syfte att korta väntetiderna inom prostatacancervården?
fr · H511792 · 2018-02-15 00:00:00 — Fråga 2017/18:792 Utrikesministerns uttalande angående Natos försvarsgarantier av (L) till Försvarsminister (S) I den utrikespolitiska debatten gjorde utrikesminister ett uttalande om Nato som antydde ett ifrågasättande av hur Nato leds och att Natos försvarsgarantier kan ifrågasättas. Citat från debatten: ”Dessutom kan man fråga sig hur det står till i Nato. Vi vet vem som är commander in chief i det land som verkligen bestämmer i Nato, och vi ser hur uppför sig, så de där garantierna kanske man ska diskutera i Natokretsen.” Min fråga till försvarsminister är: Står försvarsministern bakom det uttalandet?
fr · H511793 · 2018-02-14 00:00:00 — Fråga 2017/18:793 Olovlig vistelse av (M) till Statsrådet (S) Enligt 20 kap. 1 § utlänningslagen ska en utlänning som uppsåtligen eller av oaktsamhet uppehåller sig i utan föreskrivet tillstånd och utan att utlänningen har ansökt om ett sådant tillstånd eller en förundersökningsledare har ansökt om tidsbegränsat uppehållstillstånd för utlänningen med stöd av 5 kap. 15 § dömas till böter. I ringa fall skall åtal för brott enligt denna paragraf inte väckas annat än om det är motiverat från allmän synpunkt. Den svenska asylprocessen kännetecknas av individuell prövning av den enskildes skyddsskäl och av att var och en kan överklaga upp till två instanser. Det ger legitimitet till enskilda beslut, där ett bifall innebär rätt att stanna i , medan ett avslag innebär skyldighet att lämna landet. Här är det centralt att den svenska lagstiftningen är tydlig, och att straffansvaret för att uppehålla sig olovligen i även träffar den som fått avslag på sin ansökan om asyl men trots det kvarstannar i . Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Finns det anledning att komplettera lagstiftningen vad gäller olovlig vistelse i så att även personer som fått avslag på sin ansökan om asyl men trots det kvarstannar i kan åtalas?
fr · H511794 · 2018-02-15 00:00:00 — Fråga 2017/18:794 Regeringens exitskatt av (M) till Finansminister (S) Förslaget från om en så kallad exitskatt innebär att personer boende i under minst fem av måste betala en ny skatt på kapitaltillgångar om man flyttar utomlands. Regeringen har ställt sig positiv till förslaget och skickat ut det på remiss. Men frågetecknen och tvivlen kring förslaget är många. Ett mindre familjeföretag som bland annat tillverkar träningsutrustning vittnar om att den nya skatten kommer att slå hårt mot verksamheten vid ett framtida generationsskifte och när verksamheten ska expanderas till övriga . Pengar som inte finns och som företaget inte kommer att kunna betala ska beskattas. Genom avskaffandet av förmögenhetsskatten, arvsskatten och gåvoskatten fick ett uppsving för företagande, näringsliv och ägarskap. Men regeringens politik har konsekvent strävat efter att försvåra företagande, höja skatter och öka regelkrånglet. Realiseras förslag ligger det tyvärr i linje med regeringens stoppklosspolitik. Därtill har självt medgett att förslagets utformning enbart bygger på tänkbara konsekvenser för myndigheten i sig och inte för de företagare och individer som det drabbar. Exitskatten kommer även att hämma inflyttning till och rekrytering av kompetent arbetskraft från andra länder, eftersom den som flyttar till vårt land i tvingas betala exitskatt på kapitalvinster som man förvärvat i sitt hemland. Det är därför obegripligt om regeringen väljer att gå vidare med förslag. Därför vill jag fråga finansminister :
fr · H511795 · 2018-02-16 00:00:00 — Fråga 2017/18:795 Backaundantaget av (SD) till Finansminister (S) infördes trängselskatt i , en skatt för att minska trafiken. påbörjades även ett arbete med att försöka få till ett undantag för de boende i , då det upplevdes att stationerna placerades så att många fick betala trängselskatt även när de inte skulle ta sig in till utan exempelvis bara skulle åka och handla. Året efter kunde en slutrapport konstatera att en förändring behövdes, och 16 olika alternativ togs fram. har frågan nått regeringsnivå där den behandlats, men det skulle dröja innan kunde fatta beslut. Information från Transportstyrelsens hemsida: har fattat beslut om att införa särskilda bestämmelser om ett undantag från trängselskatt för i . Undantaget innebär att endast genomfartstrafik genom kommer att beskattas. Som svar från Transportstyrelsen på hemsidan: Undantaget träder ikraft den dag regeringen bestämmer. finns inget exakt datum angett. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : När avser regeringen att genomföra detta undantag för dem som bor i ?
fr · H511796 · 2018-02-16 00:00:00 — Fråga 2017/18:796 Ökad antibiotikaresistens av (M) till Socialminister (S) Ökad resistens mot antibiotika leder till att det blir svårare att behandla och bota infektioner orsakade av bakterier. förutspår att antalet anmälningspliktiga fall av antibiotikaresistenta bakterier kommer att öka. Konsekvenserna av ökningen blir stor för samhället i stort och i synnerhet för utsatta riskgrupper. rapporterades cirka 15 500 fall av anmälningspliktig antibiotikaresistens i . Enligt prognoser förutspås antalet anmälningar vara fördubblade 2050 uppgå till 70 000, det vill säga fyra gånger fler anmälda fall än vad som gäller . Utöver att antibiotikaresistens kan leda till livshotande tillstånd ökar kostnaderna för vård och behandling. Den årliga merkostnaden för infektioner förorsakade av antibiotikaresistenta bakterier uppskattas till och till . Sammanlagt kommer antibiotikaresistensen att kosta samhället ca . framräknade belopp inkluderar direkta sjukvårdskostnader och indirekta kostnader för samhället i form av produktionsbortfall. fastslår vidare att har en god vaccinationstäckning, klok användning av antibiotika och fungerande hygienrutiner i vården, vilket underlättar för att bromsa utvecklingen. Ytterligare en anledning till att motarbeta spridningen av antibiotikaresistens är säkerhetspolitiken. Genom spridning av antibiotikaresistenta bakterier kan en främmande makt snabbt slå ut en nation utan andra åtgärder än spridning av dessa bakterier. Dock är det viktigt att komma ihåg att allt inte är bra när det gäller att förebygga resistensutvecklingen mot antibiotika. Förskrivningen av antibiotika bör minska ytterligare, hygienen inom sjukhus såväl som utanför sjukhusen behöver bli bättre, antibiotikaanvändningen inom djurhållningen behöver minska och, sist men inte minst, i en global värld stannar inte antibiotikaresistenta bakterier vid landsgränserna. Att minska antibiotikaresistensen är en global angelägenhet. Samma hygienrutiner och minskning av antibiotikaförskrivning som görs i behöver ske också i övriga världen. Dessutom måste det bedrivas mer forskning för att utveckla nya former av antibiotika eller rent av andra läkemedelsslag som kan användas vid bakteriellt förorsakade infektioner. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialminister : Vilka åtgärder vidtar ministern för att skyndsamt stoppa utbredningen av antibiotikaresistenta bakterier i och för att bidra till att antibiotikaresistensen också minskar i resten av världen?
fr · H511797 · 2018-02-16 00:00:00 — Fråga 2017/18:797 Regionala skyddsombud av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) Den fackliga organisationen har för avsikt att försöka påverka valutgången i genom bland annat egna kampanjer och ekonomiskt stöd till Socialdemokraterna. LO avser att ge ett politiskt parti 30 miljoner i stöd och utöver detta tillföra personella resurser. LO har även uppgett i medierna att man avser att föra samtal på arbetsplatser med miljontals väljare. Det står naturligtvis fritt för en intresseorganisation att fatta vilka beslut man vill – även om mindre än hälften av medlemmarna i det aktuella fackförbundet röstar på det parti man säger sig vilja stödja. Det är dock viktigt att detta inte sker med offentligt stöd. Staten ger via ett årligt bidrag till LO på ca för att finansiera regionala skyddsombud. Dessa ombud fyller därför en central roll på många arbetsplatser. Det kan inte uteslutas att LO ser dessa som en viktig del av deras opinionsbildningsapparat inför valet . Vad gör regeringen för att säkerställa att de individer som är arvoderade av statliga medel inte ägnar sig åt partipolitiskt arbete på arbetsplatser? Vilken kontroll och uppföljning sker av som är utbetalare av bidraget? Det är viktiga principiella frågor. Med anledning av ovanstående vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister följande: Vad har ministern i sin tjänsteutövning gjort för att säkerställa att uppföljning och kontroll sker av att regionala skyddsombud, de är arvoderade av statliga medel, inte ägnar sig åt partipolitiskt arbete?
fr · H511798 · 2018-02-16 00:00:00 — Fråga 2017/18:798 Antalet poliser av de polisanställda av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) I sitt svar på min tidigare fråga om hur många poliser regeringen bedömer krävs för att bemöta den eskalerande gängkriminaliteten i landet, förklarade justitieministern att regeringen anslagit medel för att 10 000 fler polisanställda ska anställas till 2024. Av svaret framgår emellertid inte hur många av dem som ska tjänstgöra som poliser. Behovet av fler poliser framträder tydligt . ligger väldigt lågt i förhållande till andra EU-länder vad gäller polistätheten i landet. Med anledning av det som ovan anförs vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Hur många av de 10 000 polisanställda som regeringen vill anställa till 2024 kommer att vara poliser?
fr · H511799 · 2018-02-16 00:00:00 — Fråga 2017/18:799 Nästa generaldirektör för av (M) till Statsrådet (MP) En ny generaldirektör ska tillsättas för . Detta är en myndighet som på många sätt bistår Försvarsmakten och utgör en viktig funktion. annonserades efter en ny chef då den nuvarande ska gå i pension. Som så kallat skallkrav angavs erfarenhet av hållbarhetsarbete. Bland börkraven återfinns erfarenhet av försvarsfrågor respektive fastighetsfrågor. lär stå inför fortsatta ökade försvarsansträngningar, vilket även påverkar som en betydelsefull aktör. Att i sammanhanget sakna eller ha bristfälliga kunskaper om försvarets behov eller ett grundläggande säkerhetstänkande kan få allvarliga konsekvenser. Det finns skäl att anta att tidigare gjorda annonser påverkar urvalet av tänkbara kandidater till uppdraget som generaldirektör för . Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Avser ministern och regeringen att säkerställa att nästa generaldirektör för har kunskaper om försvarsområdet och försvarsfrågor motsvarande ett skallkrav?
fr · H511800 · 2018-02-16 00:00:00 — Fråga 2017/18:800 Översyn av knivlagen av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) Att svensk polis är hårt ansträngd och står inför stora utmaningar framöver har stått klart . Människor i måste kunna lita på att polisen kommer och ingriper mot pågående brott. Detta är en mycket grundläggande förutsättning för att medborgarna ska kunna känna sig trygga. är ett stort land, men befolkningsunderlaget ser olika ut beroende på var i landet man befinner sig. Delar av landet präglas av stora avstånd och ett litet befolkningsunderlag. Att säkerställa att även dessa områden har en polis som är närvarande, som finns tillgänglig när brott begås och som har förmågan och kapaciteten att rycka ut oavsett tid är viktigt för att hålla landet samman. är ett vanligt vapen vid våldshändelser med dödlig utgång och har så varit . Det har från polisens sida framställts vissa synpunkter på problem avseende knivlagen och dess tillämpning. har antalet brott mot knivlagen ökat. Med anledning av ovanstående önskar jag fråga justitie- och inrikesminister : Kommer ministern och regeringen att göra en översyn av knivlagen?
fr · H511801 · 2018-02-16 00:00:00 — Fråga 2017/18:801 Åtgärder för att stoppa eller hindra fler avhopp från polisutbildningen av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) Vi har kunnat följa utvecklingen vad gäller antalet poliser och antalet aspiranter till polisutbildningen. Antalet poliser är i sig också kopplat till den växande otryggheten på gator och torg, i synnerhet i vissa delar av landet där den upplevda otryggheten har starka kopplingar till ökad kriminalitet. Vi är alla överens om att behöver fler poliser, och vi är nog många som kan enas om att lönen givetvis är en del av lösningen för att få fler poliser att vilja vara kvar i yrket liksom att vi behöver fler som vill bli poliser. Vi vet att det råder stor polisbrist, framför allt i delar av norra där bristen är som störst. Regeringens beslut att öka antagningarna till har inte lett till fler sökande. Inte heller kan vi se någon tydlig avtrappning av avhoppen från polisutbildningen. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att komma till rätta med avhoppen från polisutbildningen?
fr · H511802 · 2018-02-16 00:00:00 — Fråga 2017/18:802 Utredning av återvändare från IS-territorium av (L) till Justitie- och inrikesminister (S) Liberalerna presenterade genom undertecknad ett förslag om att alla återvändare från IS direkt ska utredas för brott. Har de inte begått brott kan de avskrivas, har de begått brott ska ärendet överlämnas till åklagare för vidare process. Regeringens svar var ett nej. Det är anmärkningsvärt att vår beredskap för att hantera personer som återvänder från terroristanknuten verksamhet utomlands är så dålig, trots att detta varit ett känt problem . Varken Säkerhetspolisen eller polisen eller för den delen har full kontroll eller någon rutin för hur man hanterar alla återvändare. presenterade en rapport som visar hur ungdomar och barn som haft kontakt med eller själva återvänt från IS-territorium bemötts av kommuner och en socialtjänst som inte vetat hur de ska agera eller vad de ska göra med barnen. Frågan är lika aktuell när de gäller de vuxna. Liberalerna vill att alla återvändare som är kända för att ha varit ha haft samröre med terroristgrupper utomlands, eller för att ha rest till terroristkontrollerat område i syfte att upprätta kontakt med sådana grupper, obligatoriskt och direkt utreds för brott av Säkerhetspolisen. Så är det inte . Ska vi förhindra fler terroristbrott måste ha en helt annan politik mot radikaliseringen men också en helt annan ordning för granskning av återvändare. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Kommer ministern och regeringen att vidta åtgärder för att alla IS-återvändare direkt ska utredas av Säkerhetspolisen för brott?