ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H5111082 · 2018-03-22 00:00:00 — Fråga 2017/18:1082 Förvaltningen av den svenska vildsvinsstammen av Boriana (M) till Statsrådet (S) finns enligt mellan 200 000 och 300 000 vildsvin i . Det är långt många fler än för bara . Ett stort problem är enligt också att de är koncentrerade till vissa områden, där de kan göra stor skada både i trafik och i lantbruket. Många lantbrukare får sina grödor förstörda av vildsvinen när dessa bökar efter föda. På åkrarna bökar de ofta fram stenar, vilket gör det omöjligt att skörda marken. och är överens om att problemen skulle minska drastiskt om jägare fick möjlighet att avyttra vildsvinsköttet efter jakt. Vildsvinens förökningstakt gör det möjligt att öka avskjutningen av djuren och få ut mer kött på marknaden, men då måste det finnas regler som stimulerar jakt. Förbunden föreslår också att de jägare som vill sälja vildsvinskött ska ha genomgått en utbildning. Det är viktigt att köttet håller hög kvalitet så att människor kan känna sig trygga med vad de äter. har även en hemställan skickats till regeringen med ett förslag på ett nytt system som ger fler incitament att förvalta vildsvinsstammen. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser ministern att göra det enklare att sälja vildsvinskött eller föreslå andra åtgärder för att förvalta den svenska vildsvinsstammen?
fr · H5111083 · 2018-03-22 00:00:00 — Fråga 2017/18:1083 Möjligheten för jägare att sälja viltkött direkt till konsumenter av (M) till Statsrådet (S) I har vildsvinsstammen vuxit explosionsartat , vilket orsakar problem för många lantbrukare som får sina jordbruksgrödor förstörda när vildsvinen bökar efter föda. I beräknas vi ha mellan 200 000 och 300 000 vildsvin. Förmodligen kommer stammen att fortsätta öka och sprida sig, och vi är bara i början av vildsvinens utbredning. Vildsvinens höga förökningstakt medför att en lokal population kan fördubblas under gynnsamma förhållanden. Tack vare vildsvinens förökningstakt finns det stora möjligheter att öka avskjutningen av djuren och få ut mer kött på marknaden, men då måste det löna sig att fälla vildsvinet och sedan sälja köttet. Om köttet är för egen konsumtion kan jägaren själv ta ett trikinprov och skicka in till ett godkänt laboratorium. Om köttet ska säljas vidare måste en vilthanteringsanläggning, det vill säga slakterier för vilt som är godkända av , hantera köttet och det måste besiktigas av legitimerade veterinärer, anställda av . Detta för att säkerställa att vildsvinskött som kommer ut på marknaden är fritt från trikiner. I grunden är en säker livsmedelshantering viktig. Människor måste känna sig trygga med maten de äter. Problemet är att avsättningsmöjligheterna för vildsvinsköttet är begränsade med nuvarande krav på att köttet måste gå via vilthanteringsanläggning, eftersom många har långt till närmaste anläggning och eftersom priset som anläggningarna betalar kan upplevas som för lågt för att skapa incitament för jakt. har därför föreslagit att jägare ska få sälja mindre mängder av vildsvinskött direkt till konsument, endast med krav att det är testat för trikiner på samma sätt som jägare själva gör för egenkonsumtion och att de jägare som säljer kött vidare kan presentera intyg på att köttet testats för trikiner. Trikintestet är enkelt att ta och kostar . Eftersom jägare enligt vårt förslag endast ska få lov att sälja direkt till konsument kommer det att röra sig om småskalig försäljning, och berörda jägare kommer att kunna hållas direkt ansvariga för det kött de säljer. Det enkla provet, den låga kostnaden, småskaligheten och det direkta ansvaret talar för att jägare inte kommer att finna någon anledning att missköta sitt ansvar och inte trikintesta köttet före försäljning. Det kan dock finnas skäl att överväga huruvida jägaren måste genomgå en viltundersökningsutbildning med ett avsnitt om trikiner för att få sälja vildsvinskött. Detta för att säkerställa att berörda jägare har erforderlig kunskap för att säkerställa en fortsatt hög livsmedelssäkerhet. presenterade LRF tillsammans med en gemensam hemställan för att underlätta för jägarna att kunna sälja mer viltkött. svarade landsbygdsminister på LRF:s och hemställan via en artikel i tidningen där han uttrycker att förslaget är intressant och att han ska titta vidare på det. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur ser statsrådet på möjligheten att låta jägarna sälja mer viltkött i enlighet med det som LRF och föreslår?
fr · H5111084 · 2018-03-23 00:00:00 — Fråga 2017/18:1084 Åtgärder för nyanlända av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) Regeringens mål är att nyanlända invandrare ska vara i jobb , men tar det hela innan ens hälften av de nyanlända har ett jobb att gå till. Den bristande integrationen riskerar att leda till utanförskap och bidragsberoende. Satsningen på snabbspår lyfts ofta fram av regeringen som en av lösningarna på integrations- och matchningsproblemen på svensk arbetsmarknad. Men av deltagarna i etableringsuppdraget befinner sig i ett snabbspår. Flera snabbspår står stilla eller har få deltagare trots stor efterfrågan på arbetsmarknaden. Satsningen på utrikes födda kvinnor uppgår bara till en bråkdel av regeringens satsningar på arbetsmarknadspolitiska program. Det behövs kraftfulla reformer om ska klara de integrationsproblem vi står inför. Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister : Vilka åtgärder avser ministern och regeringen att vidta framöver för att få nyanlända i jobb och sysselsättning?
fr · H5111085 · 2018-03-23 00:00:00 — Fråga 2017/18:1085 Arbetsförmedlingen av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) Inför riksdagsvalet lovade att vända Arbetsförmedlingens nedåtgående trend. Ministerns egna ord var: ”Omgående efter ett regeringsskifte kommer Socialdemokraterna därför att fatta beslut om en nystart för Arbetsförmedlingen. Arbetsförmedlare ska kunna fokusera på att förmedla jobb, inte på att administrera arbetslösheten.” Men fortfarande har Arbetsförmedlingen det lägsta förtroendet bland svenska myndigheter, antalet inskrivna med långa tider ökar och matchningen försämras. Den försämrade matchningen har identifierats av flera expertorgan, och Arbetsförmedlingen själv menar att matchningen blir den stora utmaningen framöver. Bristen på arbetskraft blir enligt Arbetsförmedlingen alltmer utbredd. Regeringen har försenat en nödvändig reformering av Arbetsförmedlingen och fortsätter i stället att ösa ut miljarder på en arbetsmarknadspolitik som inte fungerar. Förtroendet är kört i botten och det rapporteras kontinuerligt om myndighetens misslyckanden. Det är inte ett ansvarsfullt sätt att hantera skattebetalarnas pengar. Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister : Hur avser ministern och regeringen att göra Arbetsförmedlingen mer effektiv?
fr · H5111086 · 2018-03-23 00:00:00 — Fråga 2017/18:1086 Extratjänster av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) I valrörelsen lovade regeringen att skapa uppemot 31 000 extratjänster, en siffra som sedan skalades ned till 20 000. Extratjänster riktar sig framför allt till offentlig sektor och i viss mån till den ideella sektorn. Nystartsjobben kan till skillnad från extratjänsterna användas på hela arbetsmarknaden. Men genom att införa krav på kollektivavtalsliknande villkor försvåras möjligheten att använda stödet i mindre företag, vilket kan vara en betydande förklaring till att nystartsjobben nu minskat. Extratjänster innebär en betydligt högre subventionsgrad än nystartsjobb. I kombination med att extratjänsten också ger arbetsgivaren rätt till ett handledarstöd är subventionsgraden . Regeringen har inrättat en bonus på en halv miljard för de kommuner och landsting som tar emot personer på extratjänster. Det förefaller som att regeringen nu gör allt för att kunna uppfylla vallöftet om extratjänster, när man misslyckas med så många andra löften som arbetslöshetsmålet och traineetjänster. Jag vill med anledning av detta fråga arbetsmarknads- och etableringsminister : Varför lägger regeringen en halv miljard för att kommuner och landsting ska anställa med extratjänster, som redan är fullt ut subventionerade, i stället för att göra långsiktiga och genomtänkta satsningar som verkligen hjälper folk in på arbetsmarknaden?
fr · H5111087 · 2018-03-23 00:00:00 — Fråga 2017/18:1087 A-traktorers betydelse för unga på landsbygden av (M) till Statsrådet (S) A-traktorer har stor betydelse för många unga, speciellt på landsbygden där kollektivtrafiken inte är lika tillgänglig som i storstäderna. Det är en stark drivkraft för unga att få röra sig och det behöver vi underlätta och stärka. En A- eller kan vara det enda transportmedlet som möjliggör till fler val gällande utbildning, första jobbet eller fritidsaktiviteter. Bara i finns 319 registrerade A-traktorer och i kommun 246 stycken, enligt Transportstyrelsen. Totalt i finns närmare 20 000 registrerade A-traktorer och ingen av de 20 A-traktortätaste kommunerna i landet är , eller . I finns 192 registrerade fordon (sjunde plats i landet) och drygt 100. Detta visar tydligt att det här är en viktig landsbygdsfråga för unga. För att stärka trafiksäkerheten och kvaliteten skärps nu kraven för fordonen, vilket både är efterlängtat och rimligt Men regeringen missar att väga upp dessa skärpningar med att likställa dessa fordons hastighet med till exempel EU-mopeder. Regeringen begränsar alltså unga på landsbygden. När man nu ändrar reglerna så att A- och EPA-traktorer ska besiktigas bör detta förenas med bland annat höjd hastighet. Alltför länge har till exempel och inte kunnat framföras i hastigheter högre än . Detta rimmar illa med att ekipage som lantbrukstraktor med upp till får framföras i . Ur trafiksäkerhetssynpunkt för föraren blir det därtill svårmotiverat att en betydligt mycket mer krockkänslig mopedbil eller EU-moped får framföras i , men inte en A- eller . Nuvarande lösning med höga varvtal för låg effekt sliter onödigt mycket på motorer, medför ljudföroreningar, drar mer bränsle än nödvändigt och påverkar på så vis miljön på ett sätt som går att undvika. Därtill bör översynen se till att återkomma med hastighetshöjningar som likställer dessa fordon med andra. Regeringen kan på dessa sätt möjliggöra att unga på landsbygden får mer likvärdiga villkor som andra unga, att komma till sitt första jobb eller efterlängtad utbildning. Eller så kan regeringen göra som , det vill säga att inte göra något utan fortsätta se landsbygden utarmas. Regeringen och infrastrukturministern har efter många många påminnelser i nu äntligen bett om en modernisering av föreskrifter från Transportstyrelsen gällande A-traktorer och EPA-traktorer. I detta läser alla som använder fordonen in att man nu återkommer med likställda villkor angående bland annat miljö, hållbar utveckling och höjd hastighet. Unga på landsbygden ska inte ha sämre möjligheter än andra ungdomar. Ökad rörlighet möjliggör ökad chans att ta första stegen in på arbetsmarknaden, och fler i jobb är precis vad behöver! Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : När ämnar statsrådet och regeringen vidta åtgärder för att höja hastigheten för A-traktorer?
fr · H5111088 · 2018-03-23 00:00:00 — Fråga 2017/18:1088 Böneutrop av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) I pågår just nu en livlig debatt om huruvida böneutrop ska tillåtas eller inte. Debatten har även blivit en riksfråga och engagerar många. Ärendet har uppkommit till följd av imamens ansökan till polisen om böneutrop från Växjös moské, och kommunens miljö- och hälsovårdsnämnd har fått ansökan tillsänd sig för att bedöma ljudnivån. Det blir alltså ett bullerärende. I råder religionsfrihet, det vill säga att alla har rätt utöva sin religion. Detta är reglerat i regeringsformen som är en del av vår grundlag. är ett sekulariserat land där religionen inte har en så framträdande roll längre. För många innebär religionsfrihet också frihet från religion och religiösa inslag i samhället. I FN:s förklaring om religionsfrihet står att rätten att tro ska skyddas – och även rätten att inte tro. Där står också att man aldrig under några omständigheter får tvinga på någon en religiös åskådning eller underkasta sig religiösa påbud. Med hänsyn till säkerhet, ordning och andras fri- och rättigheter kan friheten att utöva sin religion under vissa omständigheter inskränkas. Frågan om böneutrop torde alltså vara större än ett kommunalt bullerärende. Det finns inget som säger att böneutrop måste finnas, och i de flesta kommuner där moskéer finns har man valt att avstå från böneutrop. Men man kan anta att fler kommer att ansöka om att få ha böneutrop när fler moskéer byggs. Med anledning av detta vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Hur ser ministern på frågan om att tillåta böneutrop i ?
fr · H5111089 · 2018-03-23 00:00:00 — Fråga 2017/18:1089 Underhåll av vägar av (M) till Statsrådet (S) Det statliga vägnätet består av knappt väg, och underhållsverksamheten av det statliga vägnätet sköts av genom upphandling. Regeringen har valt att höja anslagen till vägunderhållet med i den kommande tolvåriga nationella planen, vilket kan jämföras för järnvägsunderhållet. Som en följd har generaldirektör varnat för att vi riskerar att få en sämre standard på delar av vägnätet och bygga upp en underhållsskuld. står bakom regeringens satsningar på järnväg och matchar varenda krona, men när varnar för att regeringens politik leder till sämre vägar ser vi behovet av högre anslag också till våra vägar. satsar därför 6 miljarder mer än regeringen på vägunderhåll och snöröjning. figurerade uppgifter i om att vill avsäga sig ansvaret för 2 statlig väg till privata aktörer, vilket skulle motsvara en femtedel av det statliga vägnätet. har förnekat att det skulle ligga uttryckliga besparingsskäl bakom, men förnekar inte påståendet att underhållsansvar överförs till andra aktörer. Med tanke på att generaldirektör har varnat för att regeringens anslag inte räcker till för att hålla uppe standarden på hela vägnätet väcks många frågor med anledning av detta. Anslagen till vägunderhåll handlar om både tillgänglighet och trafiksäkerhet i hela landet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Stämmer det att överför ansvar för delar av det statliga vägnätet till privata aktörer, och hur väg handlar det i så fall om?
fr · H5111090 · 2018-03-23 00:00:00 — Fråga 2017/18:1090 Systembolagets uppdrag av (M) till Socialminister (S) Systembolaget har alltmer gått ifrån att vara ett renodlat företag som på statens uppdrag bedriver alkoholförsäljning, och därtill med starkt folkligt stöd för sitt monopol, till att bli ett företag som bedriver opinion för skattebetalarnas pengar. På företagets hemsida kan vi läsa följande: "I vårt uppdrag från staten ingår att informera om alkoholens risker, ge bra service och sälja med ansvar." lade Systembolaget emellertid på helsidesannonser i 56 dagstidningar där man motsatte sig gårdsförsäljning av vin som vd:n skickade ut brev till samtliga riksdagsledamöter där hon varnade för riskerna med att tillåta gårdsförsäljning. När motsvarighet till Systembolaget, , genomförde en mindre liberalisering av sitt monopol tog Systembolaget kontakt med för att i ett fyra sidor långt pm beklaga sig över den nya finska hållningen. Bland annat hävdade att finländares alkoholvanor i högre grad går ut på att berusa sig än alkoholvanorna i övriga nordiska länder, att vardagsdrickandet i landet ökar och att det råder en berusningskultur i . Det finns dock ingen anledning till varför Systembolaget lägger sig i angelägenheter eller använder skattepengar för att bilda opinion och försvara sitt eget monopol – ett monopol som få ifrågasätter. Vi skulle kunna diskutera det tveksamma med att Systembolaget saluför bag-in-box och alkoläsk (blanddryck) som främst riktar sig gentemot unga människor som Systembolaget så starkt motsätter sig gårdsförsäljning. Det är orimligt och hänger inte ihop. Ett statligt monopolföretag ska inte bedriva opinion för att bevara sitt monopol. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Hur motiverar ministern att Systembolaget inom ramen för sitt uppdrag lägger sig i andra länders angelägenheter samt bedriver opinion för sitt eget monopol för skattebetalarnas pengar?
fr · H5111091 · 2018-03-23 00:00:00 — Fråga 2017/18:1091 i hamn av (M) till Närings- och innovationsminister (S) pågår en infekterad och seglivad arbetskonflikt i hamn. Hamnproblemen påverkar hela näringsliv negativt. Hamnens kunder kan inte lita på att hamnen fungerar och har fått hitta andra ofta långsammare, dyrare och mindre miljövänliga vägar för att transportera sitt gods. Flera rederier har också slutat köra fartyg direkt mellan och viktiga hamnar i och . För och svenska företag är det avgörande att hamn fungerar väl. Allt som har hänt och det faktum att regeringen inte har presenterat en lösning på hamnproblemen skadar svensk konkurrenskraft. Med anledning av detta vill jag fråga närings- och innovationsminister : Vilken analys gör ministern och regeringen av hur hamnproblemen har påverkat konkurrenskraften för och svenska företag?
fr · H5111092 · 2018-03-23 00:00:00 — Fråga 2017/18:1092 Nordiskt forskningssamarbete om missbruk och beroendefrågor av (KD) till Socialminister (S) hade jag och statsrådet en interpellationsdebatt angående nordiskt forskningssamarbete om missbruk och beroendefrågor (IP 2016/17:493). Frågan hade då inte tagits upp i , efter att den väckts i välfärdsutskott och gått igenom session. Statsrådet svarade under interpellationsdebatten att hon hade för avsikt att återkomma i frågan. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Har ministern tagit upp frågan i , eller vad har hänt med den?
fr · H5111093 · 2018-03-23 00:00:00 — Fråga 2017/18:1093 av (M) till Statsrådet (S) Jag har tidigare i såväl ip-debatter med statsrådet som i skriftliga frågor lyft fram den bristfälliga vinterväghållningen och varnat för de svåra konsekvenser som det blir med en vinterväghållning som inte fungerar. har det som inte borde få ske inträffat – en allvarlig olycka mellan en timmerbil och en personbil på i med mycket svåra personskador som följd. Hela har en stor artikel med en sommarstugeägare som bor bredvid platsen där den allvarliga olyckan inträffade. kunde vi även ta del av en insändare där boende i närheten varnat om vägens dåliga skick. Senast inträffade ännu en allvarlig olycka då en personbil och en timmerbil krockade på vägen. Återigen aktualiseras problemen med vägen. Boenden beskriver det på följande sätt: "Vi har med hjärtat i halsgropen mött tunga timmerbilar när vi med hjulen i de djupa rännorna försökt styra. Sladdat och kastats åt sidan. Så här dåligt skött har vägen inte varit och dag ... Rätta farten efter underlaget kanske du säger. Ja, men då får vi parkera." Med de orden varnade boende för skicket på tidigare. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att komma till rätta med brister i vinterväghållningen och ?
fr · H5111094 · 2018-03-23 00:00:00 — Fråga 2017/18:1094 Polisstödsassistenter i Region nord av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) har drivit på behovet av fler synliga poliser i landet. I stort råder det bred enighet om att fler poliser behövs för att bemöta brottsutvecklingen, klara upp fler brott och öka tryggheten för medborgarna. Fler poliser är inte hela lösningen, men det är vad som behövs just . Antalet poliser i Region nord har minskat med 30 stycken . Det är drygt 800 poliser som agerar på ett geografiskt område som omfattar halva yta. Det innebär ett stort område med både tätbefolkade orter och glesbefolkade samhällen. Stora avstånd i kombination med administrativt arbete tar mycket tid i anspråk. I har man frigjort mycket av genom att anställa turlagsadministratörer, vilket är en assistenttjänst som hjälper till med upprättande av anmälningar, hantering av gods, diarieföring, efterlysningar och tidsbokning. Skulle de erfarenheter som beskriver av situationen i vara generaliserbara skulle 375 assistenter frigöra tid motsvarande 750 poliser i yttre tjänst. menar dock att denna reform inte ryms inom polisens nuvarande budget. Dock ser de den breda politiska enigheten som ett gott tecken för att se möjligheten för fler poliser i yttre tjänst. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Hur ser ministern på förslaget att möjliggöra det försök med turlagsadministratörer som man har arbetat med i i Polisregion nord?
fr · H5111095 · 2018-03-23 00:00:00 — Fråga 2017/18:1095 Ministerns styrning av kulturpolitiken av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) Kultur- och demokratiministerns sätt att styra kulturpolitiken har varit föremål för en aktiv diskussion. sa ifrån med anledning av regeringens arkitekturproposition, där de föreslagna målen för den statliga arkitekturpolitiken är alldeles för politiska. Kulturpolitiken ska inte användas för att lösa andra samhällsproblem. Kulturpolitikens mål måste vara att se konstens egenvärde, en fri konst som utforskar prövar och testar gränser. Man kan inte ålägga konsten och kulturen att uppnå visa saker. Målet för kulturen ska vara kort och kärnfullt, för att det ska få utvecklas fritt och på egna villkor. Den kommunala är en kulturell institution att värna. Det är dock en angelägenhet, och här ska statens uppgift vara att stödja. presenterades regeringens kulturskoleproposition i all sin hast. Från att ha ambitionen att vara en skrivelse ändrade regeringen ståndpunkt och lämnade en proposition till riksdag. Dock ger regeringens ambition, med förslaget om nationella mål för den kommunala , mer sken av att styra, inte stötta. Kultur- och demokratiministern menar att man genom målen stöder, men här är jag av en annan mening. Med anledning av ovanstående vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Hur menar ministern att staten inte styr kommunerna trots att regeringen nu föreslår nationella mål för den kommunala ?
fr · H5111096 · 2018-03-23 00:00:00 — Fråga 2017/18:1096 Trängselskattens höga förseningsavgifter av (M) till Finansminister (S) Trängselskatten i och drar in stora belopp. har Transportstyrelsen fått in . En stor del av detta, , utgörs av den straffavgift på som skickas ut direkt om man missat en betalning, även om det bara gäller en liten summa. föreslog en statlig utredning att den straffavgift på som tas ut vid försenad betalning av trängselskatter i och skulle sänkas till . Enligt tjänstemän på är ett av argumenten för att inte sänka avgiften att då skulle många inte betala. Det senaste greppet för förenkling har dessutom i stället fått ytterligare tiotusentals personer att missa betalningen. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Tänker ministern och regeringen se över förseningsavgiften?
fr · H5111097 · 2018-03-26 00:00:00 — Fråga 2017/18:1097 Lägst arbetslöshet i EU av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) Regeringens mål är att ska nå lägst arbetslöshet i EU . När arbetslöshetsmålet lades fast 2013 låg på tionde plats bland EU:s länder när det gäller arbetslöshet, vilket beskrev som att alliansregeringen hade misslyckats med jobben. hade position sjunkit till 16:e plats. Detta trots att –2017 haft bland EU:s högsta tillväxttakter. Regeringen hävdar att deras politik leder till jobb, som både och anser att regeringens åtgärder inte har mer än en ytterst marginell effekt på sysselsättningen. Antalet arbetslösa på Arbetsförmedlingen som varit inskrivna i mer än 6, 12 eller 24 månader är fler nu än . De 32 000 traineejobb som regeringen utlovade blev inte av, och satsningen lades ned. Dessutom är det ytterst få nyanlända som har fått ta del av de så kallade snabbspåren. Mycket lite tyder på att regeringen kommer att uppfylla målet om lägst arbetslöshet i EU . Därför vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister : Hur ska regeringen nå sitt mål om lägst arbetslöshet i EU till 2020?