ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H511713 · 2018-02-05 00:00:00 — Fråga 2017/18:713 Polisens kommunikationsutrustning av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) Enligt flera medieuppgifter så kan polisen inte använda sin handhållna kommunikationsutrustning fullt ut nu utan att bryta mot lagen om handhållen mobil som började gälla . Enligt en tidningsuppgift har även polisens nationella skyddsombud kritiserat lagen. För att det inte ska råda något tvivel om att polisen verkligen i alla lägen kan använda sin handhållna kommunikationsutrustning vore det bra om ministern här och tydligt bekräftar det i sitt svar på min fråga. Om inte så finns det risk att polisens arbete kommer att hämmas av den nya lagen. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Har den nya lagen om handhållen mobilutrustning på något sätt begränsat polisens möjligheter att använda sin kommunikationsutrustning i polisbilen, och vilka åtgärder kommer ministern i så fall att vidta?
fr · H511714 · 2018-02-02 00:00:00 — Fråga 2017/18:714 Omlokaliserade myndigheters ansvar att främja regional forskning och utveckling av (M) till Statsrådet (S) pekade i sitt slutbetänkande på att ca 10 000 statliga myndighetsjobb bör omlokaliseras från till andra delar av . Regeringen har också varit inne på samma linje men specificerat att ca 2 000 statliga myndighetsjobb bör omlokaliseras under den här mandatperioden. En bärande tanke i denna process är att omlokaliseringen ska styras mot ambitionen att skapa klusterbildningar av relevanta myndigheter i syfte att stärka verksamhetsnyttan vid omlokaliseringar. Det finns exempel på att klusterbildningar av statliga myndigheter främjar rekrytering, kompetensuppbyggnad och myndighetssamverkan. Flera myndigheter med koppling till utbildningsfrågor ligger i anslutning till , de med koppling till trafikfrågor i anslutning till och de med koppling till skogs- och jordbruksfrågor i anslutning till . har i detta sammanhang betydande potential för klusterbildning inom områdena samhällssäkerhet och totalförsvar. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, , Totalförsvarets rekryteringsmyndighet och och säkerhet vid ligger alla i anslutning till . En vidareutveckling av klusterbildningsmodellen vore att ge vissa av de utlokaliserade myndigheterna i uppdrag att främja den regionala forsknings- och innovationsmiljön inom relevanta områden för myndigheten. En nära samverkan mellan myndigheter, högskolor, universitet och företag i linje med triple helix-modellen är en central del av den framgångsrika svenska innovationsmodellen. Detta uppdrag skulle med fördel kunna ges i myndigheternas regleringsbrev. Därigenom skulle också effekterna av omlokaliseringen av myndigheter få en bättre inverkan på den regionala utvecklingen. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Är statsrådet villig att verka för att vissa omlokaliserade myndigheterna ska få ett speciellt ansvar för att främja regionala forsknings- och innovationsmiljöer i syfte att ytterligare främja de positiva effekter som kan uppstå vid klusterbildningar?
fr · H511715 · 2018-02-02 00:00:00 — Fråga 2017/18:715 Utvärderingar av forsknings- och innovationsmodeller av (M) till Statsrådet (S) Det finns fyra myndigheter som finansierar forskning. , , och Forte finansierar tillsammans olika former av forskningsprojekt för . Vid sidan av detta finns det även en mängd privata stiftelser som också finansierar olika former av forskningsprojekt. På regional nivå finns det också en rad aktörer som bidrar med finansiering och fördelning av medel. Det brukar i allmänhet vara regioner, kommunförbund eller länsstyrelser som organiserar denna verksamhet. En region som kommit långt med att utveckla och finansiera forsknings- och innovationsmiljöer är . Genom en modell som bygger på konceptet smart specialisering har länets forskningsmiljö blivit utsedd till ett center of excellence i EU inom fyra specifika områden. Men de regionala modellerna för att främja och finansiera innovation och attraktiva forskningsmiljöer ser väldigt olika ut runt om i . Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Är statsrådet villig att verka för en utvärdering av de regionala finansierings- och innovationsmodellerna i i syfte att identifiera vilka modeller som är mest framgångsrika?
fr · H511716 · 2018-02-05 00:00:00 — Fråga 2017/18:716 Nationellt forensiskt centrum av (L) till Justitie- och inrikesminister (S) Polisens utredningsverksamhet behöver förbättras kraftfullt, men färre poliser och sämre utredningskapacitet har medfört att polisen inte hinner med sina ärenden. Polisen tvingas också att prioritera mellan grova brott. Ytterligare en faktor som direkt påverkar rättsväsendets hantering av anmälningar och brottsuppklaringen, och ytterst om åklagare kan knyta teknisk bevisning till den åtalade, är Nationellt forensiskt centrums verksamhet. Liberalerna lyfte upp de problem som finns med långa handläggningstider och krävde ytterligare ekonomiska resurser till NFC. Vi har också föreslagit att regeringen ska se över NFC:s regionala enheter för att se vad som kan göras organisatoriskt för att handläggningen ska underlättas. Med dagens struktur blir det mycket åkande mellan enheter för att genomföra analys, för att inte tala om alla de försändelser som skickas över hela landet till där det största labbet finns. uppmärksammade tidningen också, utöver det kända med långa handläggningstider och att ärenden faktiskt avskrivs i domstol på grund av sena analyser, dels att NFC nu ändrat metod för att hantera fingeravtryck, dels att mängdbrotten inte kan prioriteras. Det blir än mer viktigt att följa upp hur NFC:s projekt och val av metod påverkar den övriga utredningsverksamheten inom polisen samt åklagarnas arbete. Liberalerna har också tagit del av om granskningen av NFC. Mot bakgrund av fortsatt kända problem med handläggningstider samt de uppgifter som framkommit i granskning vill jag fråga justitieministern: Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Kommer ministern och regeringen att, i syfte att säkerställa rättssäkerheten och att ärenden som exempelvis mängdbrott inte prioriteras ned, ta nya initiativ för att granska de metoder som Nationellt forensiskt centrum använder?
fr · H511717 · 2018-02-05 00:00:00 — Fråga 2017/18:717 Polisens it-forensiska verksamhet av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) It-relaterad brottslighet är den brottslighet som ökat allra snabbast i . Under det senaste årtiondet har denna form av brottslighet ökat med . är polisens utredningsresultat mycket lågt på detta område. Enligt en rapport som presenterade är ett skäl till detta att det saknas utredningskompetens inom polisen. Vidare är Nationellt forensiskt centrum underdimensionerat för att hantera det stora antalet förfrågningar som myndigheten får av de rättsvårdande myndigheterna. I andra länder som till exempel och kan företag stödja polisens arbete med it-forensiskt arbete. I använder dock inte polisen denna möjlighet. Mot bakgrund av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Är ministern villig att med beaktande av säkerhets- och integritetsaspekter verka för att polisen i ökad omfattning ska kunna köpa in it-forensiska tjänster i syfte att förbättra utredningsresultaten och korta undersökningstiderna?
fr · H511718 · 2018-02-02 00:00:00 — Fråga 2017/18:718 Vinsttak inom välfärden av (M) till Statsrådet (S) Under alliansregeringen ökade andelen kvinnliga företagare , vart tredje nytt företag i vårt land startas av en kvinna och av alla svenska företag drivs av en kvinna. Kvinnors företagande bidrar till bättre tillväxt och mindre utanförskap, inte minst bland utrikesfödda. Därför är det problematiskt att den så kallade feministiska regeringen, tillsammans med , lägger fram ett vinsttaksförslag inom skolan och vårdsektorn som begränsar företagande och entreprenörskap. Välfärdssektorn är en av de få branscher som har fler kvinnliga än manliga företagare. Det föreslagna vinsttaket skulle slå undan benen på tusentals kvinnliga entreprenörer. Det är brister i kvalitet som ska motverkas, inte entreprenörskap och valfrihet. Om regeringens vinsttak realiseras kommer många välfungerande aktörer inom skola och omsorg att tvingas lägga ned sin verksamhet. Regeringen kallar sig feministisk men slår sedan ett slag rakt mot kvinnliga företagare. Det går inte ihop. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka positiva konsekvenser menar statsrådet att regeringens förslag om vinsttak får för kvinnliga företagare?
fr · H511719 · 2018-02-02 00:00:00 — Fråga 2017/18:719 Vinstbegränsning i välfärden av (M) till Närings- och innovationsminister (S) Tillgänglighet och individens personliga inflytande ska vara avgörande i valet av skola, vård och omsorg. Trots detta har regeringen och nu lagt ett gemensamt förslag med syfte att begränsa vinstuttaget till av det operativa kapitalet för friskolor och fristående omsorgsaktörer. I stället för att motverka bristerna inom välfärden, såväl offentlig som fristående, väljer regeringen att motverka mångfalden av aktörer. Det begränsar valfriheten för brukare, patienter och elever samt skiftar fokus i välfärdsfrågan från kvalitet till driftsform. Kvaliteten ska vara hög inom både kommunala skolor och friskolor precis som den ska vara hög inom såväl offentliga som fristående äldreboenden. Därför krävs högre kvalitetskrav på alla aktörer. Regeringens förslag riskerar i stället att slå undan benen på tusentals fristående aktörer inom välfärdssektorn. Det slår mot valfriheten, enskilda entreprenörer och alla de människor som valt ett fristående äldreboende, en fristående vårdplats eller en friskola. Med anledning av detta vill jag fråga närings- och innovationsminister : Varför ämnar ministern och den samlade regeringen begränsa entreprenörskap och valfrihet i stället för att motverka kvalitetsbristerna inom välfärden?
fr · H511720 · 2018-02-05 00:00:00 — Fråga 2017/18:720 Skolors lokalkostnader av (M) till Utbildningsminister (MP) Regeringen har fattat beslut om ett förtydligande i förordningstexten rörande bidraget för lokalersättning till fristående verksamheter. Regeringen presenterade detta som att det skulle bli mer ”rättvisa” bidrag och att friskolor inte skulle kunna ”åka snålskjuts” på kommuners utbyggnad av lokaler eller andra kostnadshöjande åtgärder. Men även det motsatta förhållandet kan ske, det vill säga att en friskola investerar stora belopp för att bygga nya skollokaler eller för att renovera befintliga skollokaler. Detta omvända förhållande försöker också regeringen att förtydliga i ett pressmeddelande från . I detta skriver regeringen bland annat följande: ”Omvänt innebär det att en fristående skola ska kunna få ersättning för högre lokalkostnader, även om kommunen har en lägre genomsnittlig kostnad på grund av låg standard och eftersatt underhåll i de egna lokalerna.” Men detta omvända förhållande är inte förtydligat i de av regeringen föreslagna förändringarna av skolförordningen (2011:185) som träder i kraft . Förändringarna lyder enligt följande: ”Ersättning för lokalkostnader enligt 4 § 7 ska motsvara hemkommunens genomsnittliga lokalkostnad per barn eller elev i motsvarande verksamhet. Om det finns särskilda skäl, ska ersättningen för lokalkostnader i stället högst motsvara den enskilde huvudmannens faktiska kostnader om dessa är skäliga. Vid prövningen av om det finns särskilda skäl ska hänsyn tas till om skillnaden mellan hemkommunens genomsnittliga lokalkostnader och den enskilde huvudmannens faktiska kostnader är betydande på grund av kommunens investering i nya lokaler, renovering av befintliga lokaler eller någon annan omständighet. Vid prövningen får hänsyn även tas till intresset av att utbildning med en enskild huvudman kan etableras.” Motsvarande förändringar görs också i gymnasieförordningen (2010:39). Tvärt emot vad regeringen säger i sitt pressmeddelande från förefaller den förändring som har gjorts av skol- och gymnasieförordningen avse enbart situationer där det är till kommunens fördel att bidraget bestäms utifrån en fristående skolas faktiska kostnad i stället för kommunens genomsnittskostnad. Med andra ord säkerställer regeringen inte det omvända förhållandet i förordningarna, nämligen att även friskolor ska kunna få en ersättning för högre lokalkostnader även om kommunen har en lägre genomsnittlig kostnad på grund av låg standard och eftersatt underhåll i de egna lokalerna. En konsekvens av detta är att regeringen frångår den grundläggande principen om lika villkor mellan fristående och kommunala skolor. Mot bakgrund av detta vill jag fråga utbildningsminister : Varför har regeringen i sina förändringar av bland annat skolförordningen inte förtydligat att även det omvända förhållandet ska gälla, det vill säga att även fristående skolor kan få en högre ersättning om dessa har betydligt högre lokalkostnader än kommunens lokalkostnader för sina egna skolor, så att principen om lika villkor mellan kommunala och fristående skolor säkerställs?
fr · H511721 · 2018-02-06 00:00:00 — Fråga 2017/18:721 Handhållen kommunikationsutrustning i trafiken av (M) till Statsrådet (S) är det förbjudet att hålla kommunikationsutrustning i handen när du kör. Utredningen som beredde förslaget föreslog att förbudet enbart skulle gälla mobiltelefoner, men regeringen bestämde sig för att gå längre, vilket innebär att förbudet nu även omfattar exempelvis handhållen kommunikationsradio. För framför allt bussförare och chaufförer inom åkerinäringen är det helt nödvändigt att sporadiskt kunna använda sig av handhållen radio som en kommunikationsutrustning, då kontakt via radiokommunikation är en central del i arbetet. De nya reglerna innebär bland annat att tiotusentals bussar runt om i landet som är utrustade med en handhållen mikrofon nu måste bytas ut. Det här är en reglering som kommer att innebära omfattande kostnader för många företag, i en redan hårt pressad bransch, när ny kommunikationsutrustning måste installeras i tiotusentals fordon. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Anser statsrådet att de nya reglerna inte kommer att utgöra ett betydande problem för stora delar av vårt lands yrkeschaufförer?
fr · H511722 · 2018-02-06 00:00:00 — Fråga 2017/18:722 Rättssäkra adoptioner till Statsrådet (S) För är frihet för barn att växa upp i trygghet och få den kunskap och det stöd som behövs för att utveckla just deras förmågor en självklarhet. Alla föräldrar har inte möjlighet att bidra till att ge sina barn en bra framtid. Då är det bra att det finns möjlighet att i stället låta ett barnlöst par ge den möjligheten genom adoption. är adoption ett stort, livsavgörande steg att ta. Därför är det viktigt alla parter är välinformerade om processen och dess konsekvenser. Adoptionsprocessen och kontrollen av densamma bör vara så noggrann att det aldrig kan förekomma minsta lilla inslag av människohandel. har uppmärksammat eventuella oegentligheter vid adoptioner från . Fattiga mödrar har enligt SVT lurats att lämna ifrån sig sina barn vad de tror är tillfälligt, och sedan har dokument förfalskats och barnen adopterats bort till . Detta är inte bara allvarligt på grund av det lidande som barnens biologiska föräldrar åsamkats, utan det strider även mot och barns rätt till sitt ursprung. En av de organisationer som pekas ut i härvan i är svenska . är auktoriserat att förmedla adoptioner av Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd (MFOF), som tidigare hette Myndigheten för internationella adoptionsfrågor (). MFOF är också ansvariga för att bedriva tillsyn över de organisationer de auktoriserat. Därför är min fråga till statsrådet följande: Avser statsrådet att ta några initiativ gentemot ansvarig myndighet med anledning av de uppgifter som har kommit fram i SVT:s rapportering?
fr · H511723 · 2018-02-06 00:00:00 — Fråga 2017/18:723 Stöd till den demokratiska oppositionen i av (V) till Utrikesminister (S) i har glädjande nog förklarat att de hårda fängelsedomarna mot landets politiska opposition har varit i strid med lagen och kräver omedelbar frigivning. Men landets regim, som leds av den odemokratiskt tillsatte presidenten , vägrar att följa domslutet och har i stället stängt parlamentet och kallat ut militären på landets gator. Situationen är minst sagt oroväckande. höll sina första fria och demokratiska val, och valdes till president. Under Nasheeds ledning utvecklades öriket i en positiv riktning på flera områden. drev också en offensiv klimatpolitik och krävde ett kraftfullare agerande av omvärlden för att snabbt få ned utsläppen. Efter militärkuppen befinner sig Nasheed , liksom flera andra inom oppositionen, i exil. Andra är satta i fängelse. Det är viktigt att de demokratiska krafterna i stöds och att oppositionen kan verka fritt och utan rädsla för repressalier. I linje med domstolsbeslutet måste alla politiska fångar friges. Det planerade presidentvalet måste arrangeras på ett fritt och demokratiskt sätt, och medier måste få möjlighet att verka obehindrat. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : På vilket sätt agerar ministern för att stödja den demokratiska oppositionen i ?
fr · H511724 · 2018-02-06 00:00:00 — Fråga 2017/18:724 Beslut gällande ålfiske av (M) till Statsrådet (S) enades EU-länderna om ett långt fiskeförbud för ål . Det är upp till medlemsländerna att besluta när de tre månaderna ska infalla. När de tre månaderna infaller spelar en avgörande roll för det småskaliga ålfiskets fortlevnad. Det är också av stor vikt att beslut om tidsperiod fattas , eftersom många företagare är beroende av det för att kunna fatta beslut om sin verksamhet. Redan nu har enligt uppgift flera fiskare börjat ge upp och avveckla sin verksamhet. Det är mycket oroväckande om dröjsmål med beslutsfattande får sådana konsekvenser på näringsverksamhet. I sammanhanget kan nämnas att har fattat beslut i samma fråga. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : När kommer att fatta beslut om vilken tidsperiod ålfiskeförbudet ska råda under kommande säsong?
fr · H511725 · 2018-02-06 00:00:00 — Fråga 2017/18:725 Otillbörlig konkurrens vid försäljning av djurfoder av (M) till Närings- och innovationsminister (S) Vid granskning av framkom att statligt ägda Distriktsveterinärerna säljer djurfoder. bedömer att det inte finns någon uttrycklig befogenhet för att sälja djurfoder, skriver man i sin rapport. Att en statlig verksamhet säljer produkter som också säljs i butiker eller hos de privata veterinärerna kan medföra att konkurrensen snedvrids till nackdel för de enskilda näringsidkarna. Bakgrunden till att statliga Distriktsveterinärerna säljer vanligt djurfoder kan vara att de säljer medicinskt foder, det vill säga foder som djur äter i samband med en vårdbehandling, som enbart får säljas av legitimerade veterinärer. Men den verksamheten har svällt till att omfatta även vanligt djurfoder, trots att det inte är förenligt med det statliga uppdrag som Distriktsveterinärerna har. Den offentliga sektorn ska inte vara affärsdrivande eller konkurrera med det privata näringslivet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga närings- och innovationsminister : Är ministern beredd att tillse att Distriktsveterinärernas konkurrenssnedvridande verksamhet upphör?
fr · H511726 · 2018-02-06 00:00:00 — Fråga 2017/18:726 rätt till sitt territorium av (M) till Utrikesminister (S) agerande i de georgiska regionerna och är oacceptabelt och sker i strid med grundläggande friheter och internationell rätt. agerande sker även i strid med EU:s överenskommelse om vapenvila från . Det ryska agerandet underminerar den europeiska säkerhetsordningen och är destabiliserande. har vid ett flertal tillfällen kontaktat den i syfte att förmå att i enlighet med överenskommelsen om vapenvila upphöra med sina militära attacker och dra tillbaka sina militära styrkor från georgiskt territorium. Vidare är ockuperat av , och den ryskledda lokala ledningen planerar att genomföra en illegal folkomröstning om geografiska tillhörighet. har aldrig godkänt genomförande av en folkomröstning, varför denna i så fall skulle ske i strid med beslut. beslutade den ryska duman att inkorporera icke-ryska militära styrkor i i den ryska militären. agerande i är fullständigt oacceptabelt och förödande för och dess folk. EU bör agera kraftfullt i syfte att förmå att agera i enlighet med överenskommelsen från och omgående införa vapenvila samt respektera rätt till sitt territorium. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : Är ministern beredd att vid kommande möte med EU:s utrikesministrar verka aktivt för att EU ska intensifiera sitt engagemang i i syfte att få att tillämpa vapenvila i enlighet med överenskommelsen ?
fr · H511727 · 2018-02-06 00:00:00 — Fråga 2017/18:727 Lantmäteriets roll av (M) till Statsrådet (MP) består lantmäterimyndigheterna av 39 kommunala och en statlig myndighet, Lantmäteriet, som har monopol på fastighetsbildning, det vill säga åtgärder genom vilka befintliga fastigheter ändras eller nya bildas, vilket ofta är en förutsättning för att exploatera mark. I och med Lantmäteriets monopol kombinerat med ineffektivitet och personalflykt har vi dock hamnat i en situation där årslånga köer för byggandet har uppstått. Detta lägger tid och kostnadsdrivande hinder i vägen för kommuner i expansion. För till exempel ett län som , som är i starkt behov av nya bostäder till följd av en kraftig befolkningsökning i hela länet, utgör det här ett stort problem. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att se över Lantmäteriets verksamhet för att öka effektiviseringen genom att till exempel överväga att konkurrensutsätta vissa delar som en möjlighet för att snabba på fastighetsbildningen?
fr · H511728 · 2018-02-06 00:00:00 — Fråga 2017/18:728 Lantmäteriet som hinder för bostadsbyggande av (S) till Statsrådet (MP) Vid mina besök i kommuner inom då vi diskuterat förutsättningarna för bostadsbyggande har en fråga varit återkommande. Flera av de tjänstemän och förtroendevalda som jag talat med framhåller att Lantmäteriets långa handläggningstider är ett stort hinder för bostadsbyggande i våra kommuner. Jag vill därför fråga statsrådet : Vilka åtgärder tänker statsrådet vidta för att ska bli en tillgång och inte ett hinder för kommunernas viktiga ansvar för bostadsförsörjningen?
fr · H511729 · 2018-02-06 00:00:00 — Fråga 2017/18:729 Regeringens åtgärder mot månggifte av (M) till Statsrådet (S) Månggifte, eller tvegifte, är förbjudet i . Förbudet är ett viktigt ställningstagande för jämlikhet och jämställdhet men omfattar inte de äktenskap som ingåtts i andra länder. och Alliansen har varit tydliga med att vi vill se en lagändring där det råder nolltolerans mot månggifte och där inte heller polygama äktenskap som ingåtts utomlands erkänns i . I stället för att direkt vidta åtgärder gav regeringen i uppdrag att analysera förekomsten av månggifte i folkbokföringen. I sin granskning konstaterar att det finns 152 män och 155 kvinnor som är bosatta i och är del av ett månggifte. Det är oacceptabelt att det är över 300 personer i som är gifta med flera personer. Det är också viktigt att komma ihåg att detta endast är människor som är folkbokförda i och att granskningen inte omfattar personer där någon part bor utomlands. Mot bakgrund av detta är det glädjande att regeringen nu har ändrat ståndpunkt i frågan och meddelat att man kommer att tillsätta en utredning för att hindra att utländska månggiften erkänns i . Eftersom det är angeläget att en lagändring snabbt kommer på plats vill jag fråga statsrådet : När beräknar statsrådet att ovannämnda utredning kommer att presenteras?
fr · H511730 · 2018-02-06 00:00:00 — Fråga 2017/18:730 Månggifte av (M) till Statsrådet (S) har i en rapport som överlämnats till regeringen föreslagit en skärpning av regleringen avseende månggifte. Förslaget innebär att äktenskap inte ska godkännas även om de är ingångna innan personerna fick anknytning till . Detta för att bättre följa och . Rapporten föreslår även att regeringen lämnar ett tilläggsdirektiv gällande skärpt reglering avseende månggifte till utredningen skydd mot barnäktenskap, tvångsäktenskap och brott med hedersmotiv (dir. 2017:25). Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta med anledning av de förslag har lagt fram i sin rapport?