ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H511878 · 2018-02-27 00:00:00 — Fråga 2017/18:878 Omställningen till ny teknik i av (S) till Statsrådet (MP) fortsatte arbetet med att nedmontera kopparnätet. I har mindre byar utanför tätorterna i fem kommuner berörts: , , , och . Enligt handlar det om att kopparnätet är väldigt gammalt och att det inte lever upp till det behov som kunden har . Det gamla nätet bedöms varken vara tillräckligt driftsäkert eller stabilt eller klara av att leverera den kapacitet som efterfrågas. Strukturomvandlingen är tveklöst motiverad för att vi ska kunna gå över till snabbare och modernare lösningar, men att bli utan lösning kan knappast anses som särskilt modernt. och bland annat har sagt att vid nedmonteringen ska alla kunder få bra alternativ och hjälp att hitta funktionella lösningar i form av fiber- och mobilnät. har garanterat att alla ska få hjälp att hitta en lösning, antingen via eller via en annan operatör. Runt om i finns det fortfarande byar som kämpar med dålig mobiltäckning. När klippt det fasta nätet har utlovat att kunden får en ersättningslösning som ska vara fungerande, modern och kvalitetssäkrad I byarna i nedmonterades kopparnätet men löftena har inte infriats. Förvisso har mobiltäckningen till del byggs ut, men för att kunna nyttja mobiltelefonin skulle de boende behöva teckna flera abonnemang med flera operatörer. Detta kan inte anses rimligt, men ett närmare samarbete mellan operatörerna om flera operatörer i masterna vore fullt möjligt. Som i Vänjaurbäck där har dålig täckning men Tele 2 har en mast som ger godtagbar täckning i byn som har huvuddelen av masterna efter huvudvägen in mot centralorten. När det gäller nämnda byar har enligt de boende Telias löften om godtagbara ersättningslösningar inte infriats. Mobiloperatörerna måste uppfylla sina villkor och hålla sina löften. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet och regeringen att vidta för att den pågående omstruktureringen mot ny teknik blir lyckosam och fungerande även för de boende i inland?
fr · H511879 · 2018-02-27 00:00:00 — Fråga 2017/18:879 Utökade möjligheter till arbetsplatsinspektioner av (M) till Statsrådet (S) har ett av världens mest rättssäkra asylsystem. Asylprocessen präglas av en individuell prövning av den enskildes skyddsskäl med rätt att överklaga i upp till två instanser. Det skänker legitimitet till enskilda beslut. Den som får ett positivt besked på sin asylansökan ska ges en möjlighet att stanna i . Ett negativt besked innebär en skyldighet att lämna landet. uppskattas 50 000 personer leva utan tillstånd i , och bedömer att upp emot 55 000 personer väntas motsätta sig beslut om utvisning . Av dessa väntas över 40 000 människor gå under jorden för att undanhålla sig utvisning. Fler människor som vistas här utan tillstånd måste nu återvända till sina hemländer. Det förutsätter fler verkställda utvisningar och att polisen ges i uppdrag att genomföra fler inre utlänningskontroller. Ett av regeringens förslag för ett ökat återvändande framgår av lagrådsremissen Utökade möjligheter till arbetsplatsinspektioner. Förslaget innebär att arbetsplatsinspektioner ska begränsas till branscher där det har bedömts att det finns en särskild risk för anställningar av personer som saknar tillstånd att vistas i . Av lagrådsremissen framgår att endast 100–200 personer utan tillstånd påträffas i polisens kontroller . Dessutom är antalet inre utlänningskontroller lågt jämfört . Statistiken är dessutom bristfällig, och polisen uppger att den innehåller felkällor. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilken effekt anser statsrådet och regeringen att förslagen i lagrådsremissen Utökade möjligheter till arbetsplatsinspektioner kommer att ha på återvändandet givet det stora antalet människor som uppehåller sig i utan tillstånd?
fr · H511880 · 2018-02-27 00:00:00 — Fråga 2017/18:880 Verktyg vid inre utlänningskontroll av (M) till Statsrådet (S) Polisen uppger att upp emot 50 000 personer kan uppehålla sig i utan tillstånd. uppger att förväntas över 40 000 personer avvika från ett beslut om utvisning efter asylansökan. Människor som lever utan tillstånd i löper stor risk att fara illa. Risken för framväxten av parallella samhällen är stor, och livet präglas inte sällan av utsatthet och kriminalitet. För att hindra framväxten av skuggsamhällen måste återvändandet fungera. har bland annat föreslagit fler verkställda utvisningar och fler inre utlänningskontroller, där polisen även ges bättre verktyg vid genomförandet av sådana kontroller. Förslagen i betänkandet Klarlagd identitet (SOU 2017:93 ), där polisen bland annat ges rätt att omhänderta handlingar vid inre utlänningskontroll, är ett steg i rätt riktning. Men polisen behöver ytterligare verktyg för att kunna kontrollera vilka som har rätt att uppehålla sig i . För att kunna kontrollera personer utan tillstånd och verkställa utvisningar är en persons identitet avgörande. Polisen har uppgett att många som saknar tillstånd inte bär sina identitetshandlingar med sig, men att bilder på handlingar i mobiltelefoner är vanligt förekommande. Polisen har därför efterfrågat rätt att tömma digitala medier (till exempel mobiltelefoner) i syfte att utreda en persons identitet. har föreslagit en sådan möjlighet, men regeringen har valt att inte beakta detta förslag. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka ytterligare verktyg för genomförande av inre utlänningskontroll avser statsrådet och regeringen att ge polisen, förutom de som redan presenterats i betänkandet Klarlagd identitet?
fr · H511881 · 2018-02-28 00:00:00 — Fråga 2017/18:881 Dublinärenden och asylavslag i av (SD) till Statsrådet (S) Terroristen asylskäl utreddes av trots att hans asylansökan enligt Dublinförordningen skulle ha prövats i där han tidigare vistades. Man registrerade honom dessutom under falskt namn, trots att hans riktiga identitet var känd. Det är alltså en skam att hans fall överhuvudtaget prövades i , och än värre att han trots avslag kunde fortsätta att vistas i . I och med detta står det fast att terrorattacken aldrig skulle ha ägt rum om svenska myndigheter hade följt de regler som redan finns, och om den svenska staten hade valt att tydligare prioritera utvisningar av dem som nekats asyl. Då skulle tre oskyldiga människor som mördades ännu ha levt och många andra skulle inte ha skadats. Eftersom få fall granskas så hårt som just detta är det inte är osannolikt att denna typ av hantering är vanligt förekommande, inte minst med tanke på att lyckligtvis saknar gränser till konfliktzoner. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att vidta åtgärder för att säkerställa att fler som fått avslag på sin asylansökan hålls i förvar samt utvisas, och vad avser hon att göra för att säkerställa att Dublinförordningen och dess intentioner upprätthålls?
fr · H511882 · 2018-02-28 00:00:00 — Fråga 2017/18:882 agerande i Afrin av (SD) till Utrikesminister (S) Det har inte gått sedan röstade igenom en vapenvila i hela där samtliga parter, med undantag för terrororganisationerna Islamiska staten och al-Qaida-anknutna HTS, förväntas vara inkluderade. Trots det tydliga budskapet från säkerhetsrådet anser dock president att pågående invasion av norra inte påverkas av beslutet, varför de turkiska trupperna med allierade islamistmiliser kan fortsätta sina angrepp i Afrin. Det är naturligtvis oroväckande att den allt mer imperialistiskt sinnade president inte avser att följa säkerhetsrådets beslut. Vad som är känt är att samarbetar med hårdföra islamistgrupperingar under sin offensiv, och att dessa redan orsakat en enorm skada för civila i Afrin. Något som kanske är ännu värre att uppgifter pekar på att delar av de trupper som använt sig av är före detta IS-krigare, samt att den turkiska armén använt sig av kemvapen i sin kamp mot den västallierade och kurddominerade alliansen i Afrin. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga utrikesminister : Avser den att agera för att undersöka om använt sig av kemvapen under invasionen av norra , och vad avser utrikesministern att göra för att ska följa säkerhetsrådets beslut om vapenvila?
fr · H511883 · 2018-02-28 00:00:00 — Fråga 2017/18:883 Prestationsbaserade satsningar riktade till barn- och ungdomspsykiatrin av (M) till Socialminister (S) Köerna till barn- och ungdomspsykiatrin, BUP, växer. De har tredubblats sedan den nuvarande regeringen tog över makten. klarade inget landsting målsättningen om att alla ska få en första bedömning . fortsätter den psykiska ohälsan att öka i . Många barn och unga far illa. Dessa barn och ungdomar och deras föräldrar och andra närstående upplever att hjälp och stöd inte ges i rimlig tid. Detta är helt oacceptabelt. Kommuner och landsting, SKL, visar i sin uppföljning av tillgänglighet inom den tidigare särskilda satsningen på barn och ungas psykiska hälsa och tillgänglighet genom förstärkt vårdgaranti att problemen är många, och skillnaderna mellan olika landsting och regioner omfattande. De som lyckas bäst i sina försök att uppfylla målet om att barn och unga ska få en första bedömning av BUP är följt av och . Här får nio av tio barn en sådan bedömning inom utlovad tid. Värst är läget i , och framför allt . Här får färre än fyra av tio barn en första bedömning inom utlovad tid. vill återinföra ett prestationsbaserat system – en utvecklad och breddad kömiljard som innehåller satsningar på att minska köerna inom psykiatrin och vårdköerna i stort. Regeringen säger nej. Regeringen avskaffade kömiljarden och tog bort de prestationsbaserade satsningarna på att erbjuda alla barn och unga en första bedömning av BUP . Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga socialminister : Avser socialministern och regeringen att återinföra prestationsbaserade satsningar på barn- och ungdomspsykiatrin för att kunna vända utvecklingen med ständigt växande köer?
fr · H511884 · 2018-02-28 00:00:00 — Fråga 2017/18:884 Prestationsbaserade riktade satsningar av (M) till Socialminister (S) Över 100 000 människor står i vårdköer i . Dessutom råder det stora skillnader i fråga om detta beroende var i man bor. Detta är helt oacceptabelt. Alla patienter har rätt till rätt vård i rätt tid av hög kvalitet. Den nuvarande regeringen har medvetet tagit bort det redskap (kömiljarden) som bidrog till att halvera vårdköerna gällande exempelvis operation inom specialistvården. är vårdköerna tillbaka på samma höga nivåer som innan kömiljarden infördes av alliansregeringen. Detta visar Kommuner och Landstings sammanställning av patienternas väntetider enligt den lagstadgade vårdgarantin. När det gäller nuvarande professionsmiljard, som regeringen införde i stället för kömiljarden skriver regeringen i sin skrivelse 2016/17:102 Utvecklingen inom den kommunala sektorn att den överenskommelsen inte innehåller några prestationskrav eller villkor för att få ta del av medlen. Detta har visat sig medföra minskad fokusering på vårdköer. Riktade statsbidrag bör i möjligaste mån vara uppföljningsbara, tidsbegränsade och resultatinriktade. Att vårdköerna nu på bara har fördubblats är ett rejält underkännande av den politik som förts. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga socialminister : Avser socialministern och regeringen att återinföra prestationsbaserade riktade satsningar för att kunna vända utvecklingen med ständigt växande vårdköer?
fr · H511885 · 2018-02-28 00:00:00 — Fråga 2017/18:885 till fler landsting av (M) till Socialminister (S) meddelade regeringen att man ämnar tillsätta en statlig utredning avseende bygget av det omdiskuterade Nya som genomför. Grunden för regeringens beslut är enligt uppgift att man är mån om att skattemedel spenderas på ett så bra och effektivt sätt som möjligt. Jag är en varm anhängare av korrekt användning och kontroll av skattemedel. Flertalet landsting runt om i har bekymmer med sin ekonomi, sin bemanning, sina vårdköer, sina lokaler etc. När det gäller vårdköerna har åtskilliga landsting svårt att uppfylla vårdgarantin för sina patienter. I , , och fick av patienterna vård i enlighet med vårdgarantin . I , , och fick av patienterna vård enligt vårdgarantin. Med samma resonemang om effektiv användning av skattemedel som tillämpats i fråga om bygget av Nya borde således ett antal statliga utredningar att tillsättas även avseende dessa landsting. Jag noterar att samtliga ovannämnda landsting har en landstingsordförande som tillhör samma parti som merparten av regeringens statsråd, men detta bör enligt min mening inte påverka ett eventuellt regeringsbeslut om att tillsätta statliga utredningar kring deras verksamheter. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Ämnar statsrådet vidta några konkreta åtgärder i syfte att, i likhet med resonemanget kring Nya , säkerställa att skattemedel används korrekt och att patienterna får vård i enlighet med vårdgarantin?
fr · H511886 · 2018-02-27 00:00:00 — Fråga 2017/18:886 Vårdköer och självbestämmande av (M) till Statsminister (S) beslutade regeringen, med statsminister i spetsen, att tillsätta en statlig kriskommission för att utreda turerna kring Nya (). Sjukhuset ligger i och drivs och bekostas av . Statsminister riktar kritik mot styret i . I en artikel på säger statsministern: ”Jag skulle önska att ledningen i på ett mycket tydligare sätt tar ansvar för detta, och visa att man gör det.” Det finns saker som hade kunnat göras bättre när det kommer till Nya , och det går inte att förneka att sjukhuset är helt unikt när det kommer till avancerad sjukvård. Avtalet var ett enigt beslut mellan samtliga partier representerade i – där statsministerns partikollega var den som skrev under för Socialdemokraternas räkning. , , ställde jag en fråga till statsministern under en av hans frågestunder i . Frågan gällde att regeringen har tillfört medel till landstingen för en förbättrad förlossningsvård och insatser för kvinnors hälsa. Detta för att uppnå målet om en mer tillgänglig och jämlik förlossningsvård. Trots detta valde styrande socialdemokrater i mitt län () att försämra vården genom att lägga ned BB och kvinnosjukvård i . Min fråga till statsministern var då hur det gick ihop i och med regeringens ambitioner om att uppnå målet om en mer tillgänglig, säker och jämlik förslossningssjukvård i hela landet. Enligt protokoll svarade statsminister då: ”Herr talman! Jag utgår från att inte menar att jag ska stå och diskutera de beslut som fattas i olika landsting.” Vidare i debatten sa statsministern, också detta enligt protokoll: ”Hur landstingen organiserar sin sjukvård är landstingens beslut. Ja, staten har ett ansvar för att det tillförs resurser och att vi använder skattebetalarnas pengar på ett smart sätt. Det är den stora skillnaden mellan borgerligheten och den här regeringen.” Som en konsekvens av att regeringen tog bort kömiljarden har vårdköerna fördubblats sedan statsministern tillträdde. Än värre är det med köerna för de som är i behov av barn- och ungdomspsykiatrin – där har köerna tredubblats. ser vi inga initiativ till självrannsakan hos regeringen, inga förslag på hur vårdköerna ska kortas så att människor slipper dö i väntan på vård och ingen kriskommission. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsminister : Har regeringen sedan statsministerns uttalande i kammaren ändrat uppfattning avseende att kommentera beslut som fattas i landsting och regioner, och när kommer i så fall regeringen att granska de ökande vårdköerna och nedläggningen av grundläggande landstingsservice som BB i ?
fr · H511887 · 2018-02-27 00:00:00 — Fråga 2017/18:887 Tillämpning av praxis gällande arbetstillstånd av (M) till Statsrådet (S) meddelande Migrationsöverdomstolen två domar gällande arbetstillstånd. Migrationsöverdomstolen konstaterade att man måste göra en helhetsbedömning av samtliga anställningsvillkor under hela den tidigare tillståndsperioden vid beslut om förlängning av arbetstillstånd. Migrationsöverdomstolens avgöranden har stor betydelse för den fortsatta rättstillämpningen, inte minst då många människor utvisats från på grund av små avvikelser i arbetsvillkoren. Det är därför av stor vikt att såväl som migrationsdomstolarna beaktar prejudicerande domar i sin myndighetsutövning. Trots Migrationsöverdomstolens domar fortsätter att meddela utvisningsbeslut i arbetstillståndsärenden utan att ta hänsyn till meddelad praxis. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet och regeringen att ta några initiativ i anledning av de prejudicerande domarna på detta område?
fr · H511888 · 2018-02-28 00:00:00 — Fråga 2017/18:888 Löftet om 14 000 fler vårdanställda av (M) till Socialminister (S) Över 100 000 människor står i vårdköer i . Vårdköerna för att få sin operation eller behandling inom specialistvården har fördubblats på bara . Därtill är det stora regionala skillnader gällande patienternas möjligheter i att få rätt vård i rätt tid på rätt plats. Att vårdköerna fördubblats och att köerna till barn- och ungdomspsykiatrin tredubblats är ett rejält underkännande av den förda regeringspolitiken. finns det ändå tecken på att regeringen inser att den har misslyckats med att ge förutsättningar för alla patienter att få vård i en rimlig arbetsmiljö för vårdpersonalen. Statsminister uttryckte sig så här på : ”Svensk sjukvård behöver fler undersköterskor, sjuksköterskor och läkare. Därför kommer vi att öka vårdpersonalen med 14 000 personer . Du ska få sjukvård .” Däremot nämner ingenting om finansieringen av detta löfte. När Socialdemokraterna förra gången kom med ett liknande löfte om 4 000 fler undersköterskor inom äldreomsorgen avsatte man . Löftet är emellertid ännu inte helt uppfyllt. Och uppföljningen av detta är bristfällig. Hur många av dessa 14 000 fler ska vara specialistsjuksköterskor, allmänläkare, patologer respektive röntgensjuksköterskor? Yrken där bristerna är som allra tydligast. Det framgår inte heller. I grunden har vi ingen konflikt om att vårdpersonalens arbetsmiljö måste förbättras. Bristen på läkare och sjuksköterskor handlar inte om att det finns för få utbildade. I stället är det oförmågan att skapa rimliga arbetsmiljöer och attraktiva arbetsvillkor som gör att många inom vården medvetet väljer att avsluta sin anställning. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga socialminister : Hur avser ministern och regeringen att finansiera löftet om 14 000 fler vårdanställda, och hur ska detta följas upp systematiskt?
fr · H511889 · 2018-02-28 00:00:00 — Fråga 2017/18:889 Förebyggande åtgärder mot diskriminering av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) infördes nya krav i diskrimineringslagen som rör arbetsgivarens skyldigheter gällande att arbeta förebyggande och främjande för att motverka diskriminering. Tanken är att ska alla arbetsgivare i ha rutiner, protokoll och riktlinjer för hur diskriminering ska hanteras på arbetsplatsen, bland annat i fråga om sexuella trakasserier. Efter höstens metoo-upprop är det här något som har efterfrågats, men trots att det finns krav i lagstiftningen visar en enkätundersökning från () att endast en av fyra arbetsgivare har utvecklat eller förändrat sina åtgärder till följd av lagkravet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister : Hur avser ministern att adressera problemet med att arbetsgivare inte är medvetna om sina skyldigheter gällande förebyggande arbete mot diskriminering?
fr · H511890 · 2018-02-28 00:00:00 — Fråga 2017/18:890 Skenande tolkkostnader av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) Kostnaderna för tolkning inom hälso- och sjukvården, , våra statliga myndigheter och rättsväsendet har ökat drastiskt . betalde ut för tolkkostnader. Arbetsförmedlingen uppgav att de utbetalat ca . Flertalet myndigheter, svensk sjukvård, vårt rättsväsen och våra socialtjänster i kommunerna vittnar samtliga om att kostnaderna för tolkar ökat markant i deras respektive verksamheter. publicerades en rapport där det framgick att kostnaden för våra tolkar i domstolarna ökat till en totalkostnad av ca . Rätten till tolk bör vara oinskränkt, men huruvida det är rimligt att staten står för hela kostnaden för tolk är något som bör diskuteras. Ökad egenfinansiering av tolk torde leda till goda incitament att snabbare lära sig svenska språket och därmed kunna integreras snabbare i samhället. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Vilka konkreta åtgärder ämnar ministern vidta i syfte att minska statens utgifter för tolkar och därigenom öka incitamenten för personer att lära sig svenska språket snabbare?
fr · H511891 · 2018-02-28 00:00:00 — Fråga 2017/18:891 Förbättrad sex- och samlevnadsundervisning av (M) till Utbildningsminister (MP) En granskning utförd av Skolinspektionen visar att sex- och samlevnadsundervisningen i skolan brister på ett flertal punkter. Det rör sig bland annat om behov av kompetensutveckling för att förbättra förståelsen för sex och samlevnad kopplad till hedersrelaterade frågor, hbtq och normer i samhället. Skolinspektionen anser dessutom att fler skolor bör arbeta med sex och samlevnad utifrån skolornas värdegrund för att minska risken för sexuella trakasserier, diskriminering och övergrepp. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utbildningsminister : Avser ministern att följa Skolinspektionens råd gällande sex- och samlevnadsundervisningen i skolan?
fr · H511892 · 2018-02-28 00:00:00 — Fråga 2017/18:892 Bristande jämställdhet hos Arbetsförmedlingen av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) Arbetsförmedlingen har i en egen rapport konstaterat att myndigheten brister i jämställdhet. Det handlar om att män snabbare och oftare fått hjälp av handläggare. Dessutom får männen oftare ta del av arbetsmarknadsåtgärder såsom subventionerade insatser och arbetsmarknadsutbildningar. Enligt gäller detta både inrikes födda och utrikes födda män. Men det hela är speciellt tydligt för utrikes födda män. I studiens slutsats menar man att det behövs fler insatser för kvinnodominerade yrken, bättre validering efter kvinnors behov och erfarenheter samt en ökad medvetenhet kring problemet på arbetsmarknaden. Med anledning av ovanstående vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att säkerställa att insatser genomförs på ett könsmässigt jämnt fördelat sätt?
fr · H511893 · 2018-02-28 00:00:00 — Fråga 2017/18:893 och regeringens direktiv av (S) till Statsrådet (S) har flera kontor i . har flera tjänster flyttats från kontoret i till det större kontoret i . var 20 personer som arbetade med sjukförsäkringen anställda på Fagerstakontoret. beslutade områdeschefen för sjukförsäkringen i att omplacera fem personer till samt att eventuella vakanser i i stället ska placeras i . meddelades att sjukpenningorganisationen har för avsikt att helt lägga ned "smålokalerna" i Sala, och . Det skulle kraftigt försämra den lokala närvaron och förlänga resvägen för sjukskrivna, arbetsgivare och läkare som personal behöver träffa. Vi som bor och verkar i norra befarar att detta är en smygnedläggning – att snart stänger de mindre kontoren för att de har blivit för små för att vara effektiva. har regeringen varit oerhört tydlig med att staten ska finnas representerad i hela landet och att myndigheter ska omlokaliseras även till mindre orter. För oss som bor i norra , som vet hur oerhört få statliga arbetstillfällen det finns för akademiker med beteendevetenskaplig utbildning, är detta ett dråpslag. Våra invånare tvingas resa allt längre för att träffa allehanda specialister och handläggare. Det är förödande. Jag kan inte tyst se på när staten steg för steg drar sig undan från våra småorter. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Följer regeringens direktiv när den flyttar tjänster från till ?
fr · H511894 · 2018-02-28 00:00:00 — Fråga 2017/18:894 Fikru Maru av (V) till Utrikesminister (S) har Fikru Maru suttit fängslad . Den senaste rättegången inleddes och dom ska komma . Det är dock svårt att veta då hela processen mot Fikru Maru har kantats av rättsosäkerhet. Inget annat än ett frikännande är rimligt. Det Fikru Maru utsatts för är ett övergrepp som ingen ska behöva utsättas för. För att bistå Fikru Maru har det varit viktigt att regeringen agerat under den här processen. Vi fick en redogörelse i en interpellationsdebatt för hur regeringen agerat fram till . Men vad har hänt ? Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Hur har ministern och regeringen agerat när det gäller Fikru situation?