ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H511689 · 2018-01-30 00:00:00 — Fråga 2017/18:689 Avsaknad av telefoni och internet på grund av fel i kopparnätet av (L) till Statsrådet (MP) Det finns många konsumenter som är beroende av fungerande tjänster över kopparnätet. Tjänster som telefoni och internet är viktiga delar av samhällets basservice. När fel uppstår kan boende få vänta på att de blir åtgärdade. I till exempel Hedåker fick man vänta mer än på att få fel på den fasta telefonin åtgärdade. Det finns många fler exempel. Abonnenterna påverkas negativt för att de inte har möjlighet att komma i kontakt med sina släktingar och vänner eller inte kan nå viktiga samhällsfunktioner som räddningstjänst, ambulans och sjukvård. Det finns exempel där kommunen inte har fått information om långvariga teleavbrott, vilket leder till att kommunens beredskap inte har kunnat höjas. Utöver driftavbrotten finns även oro över att kopparnätet riskerar att släckas ned utan att tillfredsställande telefoni- och bredbandslösningar har säkerställts. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att konsumenterna ska ha tillgång till fungerande telefoni och internet?
fr · H511690 · 2018-01-30 00:00:00 — Fråga 2017/18:690 Växtbaserade produkter och beteckningen mjölk av (L) till Statsrådet (S) Matkonsumtion och matproduktion är nära sammankopplade med miljöfrågan. Vissa konsumenter väljer att minska intaget av eller avstår helt från mjölkprodukter av miljöskäl. Andra tvingas till diet på grund av allergier eller intolerans. Veganer, allergiker och andra med specifik kost kan välja växtbaserade alternativ som ersätter mjölkbaserade produkter som grädde, mjölk, smör, yoghurt och ost. Konsumenter med mjölkfri diet kan dock uppleva svårigheter att hitta dessa produkter. Växtbaserade produkter får generellt sett inte kallas för exempelvis grädde och mjölk enligt rådets förordning (EU) nr 1308/2013. För konsumenter innebär detta svårigheter att hitta dessa ersättningsprodukter. Konsumentens behov av relevant information påverkas negativt av rättsakter. Definitionen av mjölk finns fastställd i en bilaga till förordningen om en samlad marknadsordning i EU. Med ”mjölk” avses där uteslutande det normala juversekret som erhålls vid en eller flera mjölkningar. Flera rättsakter har antagits för att reglera saluföring och märkning av mjölk, mjölkprodukter och fetter, bland annat i syfte att se till att sammansättningen av mjölk och mjölkprodukter skyddas. Syftet är att tillvarata EU:s producent- och konsumentintressen. finns några undantag såsom för kokosmjölk och jordnötssmör. Dessa får kallas för mjölk och smör. Konsekvensen av EU:s rättsakter är att konsumenterna inte får tillgång till adekvat information om växtbaserade ersättningsprodukter som är gjorda på soja, havre och ris med mera, vilket inte gynnar konsumenterna. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder kan statsrådet vidta för att förändra begreppet ”mjölk” så att även växtbaserade produkter kan ha benämningar som förbättrar konsumentinformationen som hindras av EU:s rättsakter?
fr · H511691 · 2018-01-31 00:00:00 — Fråga 2017/18:691 Rekryteringen av MSB:s nye generaldirektör av (KD) till Justitie- och inrikesminister (S) Oväntat och av okänd anledning blev det känt att lämnar posten som rikspolischef och i stället blir generaldirektör för för samhällsskydd och beredskap, MSB. Att fick lämna är inte konstigt, då hans tid som ansvarig har kantats av kritik, skandaler, lagbrott och ett misslyckande med polisens kärnuppgift: att värna tryggheten på gator och torg. MSB har ett mycket viktigt uppdrag i det nya totalförsvaret som kommits överens om i Försvarsberedningen. Regeringen slår sig för bröstet angående detta, hur de nu tar det civila försvaret på stort allvar. För anställning och rekrytering i staten ska myndigheter enligt lag bedöma de sökandes förtjänst och skicklighet. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Hur har rekryteringen av till generaldirektör för gått till?
fr · H511692 · 2018-01-31 00:00:00 — Fråga 2017/18:692 Fake news i SVT av Boriana (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) Programmet handlade om kommuns placeringar av nyanlända. Programledaren intervjuade en man som klagade på sitt och sin familjs boende på ett vandrarhem i kommunen, som bilder från boendet visades. SVT nämnde inget om att mannen och hans familj var placerade på vandrarhemmet av en annan kommun, . I korrespondensen med kommunalråd medgav redaktören för live att SVT visste att det var som ansvarade för placeringen. En viktig sakupplysning undanhölls tittarna, och en direkt manipulation av fakta skedde med syfte att svartmåla kommun. Därför vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att hindra att SVT producerar ”fake news”?
fr · H511693 · 2018-01-31 00:00:00 — Fråga 2017/18:693 Gränshinder i som rör a-kassan av (S) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) Jag har tidigare ställt en fråga till arbetsmarknads- och etableringsminister om gränshinder i som rör a-kassan. vill jag följa upp frågan. Gränshindret handlar om arbetstagare som får ett glapp i medlemsperioden i den svenska a-kassan. Den personen riskerar, som det är , att inte få rätt till den inkomstrelaterade ersättningen utan enbart till grundersättningen. Det kan till exempel hända när någon börjar arbeta i ett annat nordiskt land än eller när en gränsarbetare återvänder till och söker ersättning. Ett hinder som hänger ihop med ovanstående är att gränsarbetare också kan förlora rätten till ersättning om de ansöker om medlemskap i fel a-kassa. Detta borde, enligt , kunna avhjälpas genom riktig och lättillgänglig information. I framgår det att en nordisk expertgrupp slog fast att det behövs ett förtydligande i lagstiftningen och att den danska arbetslöshetsförsäkringens så kallade åttaveckorsregel kan fungera som vägledning. I svaret från arbetsmarknads- och etableringsministern som jag fick framgick det att en översyn av arbetslöshetsförsäkringen pågick och att den till viss del omfattade de frågor som jag ställde. I svaret framgick det även att ambitionen var att de nya reglerna ska träda i kraft . Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till arbetsmarknads- och etableringsminister : Har ovannämnda gränshinder fått en lösning?
fr · H511694 · 2018-01-31 00:00:00 — Fråga 2017/18:694 Uppföljning av digitaliseringsstrategin av (M) till Statsrådet (MP) presenterade regeringen en digitaliseringsstrategi. Den består av fem delmål som rör alltifrån digital trygghet till digital ledning. Det är bra att regeringen har presenterat en strategi på området. Det som förvånar är dock att strategin saknar mätbara mål och enligt mitt förmenande kommer att bli mycket svår att utvärdera. Med tanke på den aktualitet och den samhällsomvandling som digitaliseringen innebär för arbetslivet känns det märkligt att inte ens delmålet som rör digital kompetens innehåller några tydliga förslag och mätbara mål. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur avser statsrådet och regeringen att följa upp och utvärdera strategin samt delge information om utvecklingen?
fr · H511695 · 2018-01-31 00:00:00 — Fråga 2017/18:695 Tullens möjlighet att ingripa vid utförsel av stöldgods av (S) till Finansminister (S) Enligt Larmtjänstpodden, försäkringsbolagens radioutsändning på nätet, försvinner stulet gods för uppskattningsvis 1–ut ur landet . Uppskattningen av värdet av det utförda stöldgodset bygger på försäkringsbolagens statistik. Internationella ligor påstås ha byggt upp gigantiska stöldorganisationer, och landsbygden drabbas hårt när bildelar, entreprenad- och jordbruksmaskiner, båtmotorer och robotgräsklippare försvinner. Tullen kan inte agera vid misstänkt utförsel av stöldgods. Stölden är ett brott enligt , men när godset kommer till gränsen är det inte längre ett stöldbrott utan ett häleribrott. har, på grund av att det inte finns några restriktioner för utförsel, inga befogenheter att agera på stöldgodset. För att tullen ska få ingripa krävs det antingen en ändring av eller en ny förordning. De få begränsningar som finns för utförsel gäller kulturföremål och krigsmaterial. Trots att regeringen sagt att stölder på landsbygd ska stoppas har en moment 22-liknande situation uppstått. har begärt uppgifter från om hur frekvent det är med utförsel av stöldgods för att kunna angripa problemet. De uppgifterna finns inte. Det förs ingen statistik eftersom tullen inte får ingripa. De kontroller som ändå görs av fordon på väg ut ur landet sker till stor del vid färjelägena, men då måste tullen kalla på polis för att ett gripande ska ske. Ofta uppstår problem eftersom tjuvarna har en förmåga att komma just före färjans avgång för att minimera risken att bli stoppade av tullen och undvika att bli kontrollerade. Stölderna drar också med sig annan brottslighet, såsom människohandel, vapenhandel och narkotikasmuggling. betalar försäkringsbolagen ut ersättningar för stölder och inbrott på . En uppskattning från är att hälften av stöldgodset förs utomlands av de internationella stöldligorna. Jag vill därför fråga finansminister : Vilka åtgärder tänker ministern och regeringen vidta för att ge tullen befogenheter att på plats kunna agera mot misstänkt utförsel av stöldgods?
fr · H511696 · 2018-01-31 00:00:00 — Fråga 2017/18:696 och internationella studenter av (M) till Statsrådet (S) beskrev ordföranden i den (SvD ) hur fem internationella studenter vid har nekats förnyat uppehållstillstånd för studier, trots att de bara har några månader kvar till sin examen. Att studenterna dessutom har betalat utbildningsavgift för sina studier gör inte saken bättre. Om praxis har blivit sådan att studenter som följer sin utbildningsplan ändå nekas förnyat uppehållstillstånd i slutet av sina studier kan det komma att bli svårt för landets lärosäten att rekrytera internationella studenter. Enligt uppgift ska regeringen ha informerats om situationen . Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vad kommer statsrådet att vidta för omedelbara åtgärder för att undanröja hindren så att presumtiva internationella studenter som väljer att studera i inte nekas förnyat uppehållstillstånd i slutet av sin utbildning?
fr · H511697 · 2018-01-31 00:00:00 — Fråga 2017/18:697 Regleringen av elnät av (M) till Statsrådet (S) En trygg energiförsörjning är avgörande för att fler jobb ska kunna växa fram i hela landet. En robust och stabil energiförsörjning är central för industrins konkurrenskraft såväl som för samhällets funktionssätt. Kostnaderna för de enskilda kunderna ska hållas nere, och målet är att såväl företag som enskilda ska kunna erbjudas elenergi till ett konkurrenskraftigt pris, för den enskilde konsumenten genom exempelvis timvis mätning, nettodebitering och den förhandsreglering av elnätsavgiften som infördes . Stora delar av vårt elnät byggdes ut . I takt med att befintliga nät åldras har också nya behov uppstått som kräver nyinvesteringar. Inte minst en ökad andel intermittent elproduktion ställer helt nya krav på elnäten. Det ökar även behovet av ett stabilare och mer förutsägbart regelverk. Lika viktigt är det att säkerställa att elnätsföretagen får fortsatt goda investeringsincitament för att möjliggöra omställningen av det svenska elnätet. Enligt EU:s elmarknadsdirektiv ska frågor om beräkning av eller metoder för beräkning av tariffer och även tillåten intäkt vara möjliga att överklaga. Till detta ska tilläggas att en förordning inte kan gå utöver det mandat som ellagen och elmarknadsdirektivet ger, vilket gör att mer materiella frågeställningar, till exempel hur avkastningen ska bestämmas, måste underställas . Den regleringsmetod som () föreslår innebär bland annat att metoder för beräkning av en WACC-ränta och dess parametrar ska fastställas i en förordning, vilket riskerar att strida mot och den svenska regeringsformen. Från moderat håll vill vi se över dagens regler och skapa ett regelverk som skapar en balans mellan behovet av investeringar i elnäten och de tillåtna tarifferna. Det är dock angeläget att säkerställa att en ny reglering för elnätsföretagen inför perioden –2023 inte strider mot eller regeringsformen, inte minst då det skulle kunna leda till att konsumenterna drabbas ytterligare genom utdragna domstolsprocesser, som förutom skadestånd för svenska staten innebär att elnätsföretagen kan debitera elkonsumenterna en högre taxa än nödvändigt ytterligare en regleringsperiod. Därför vill jag fråga statsrådet : Anser statsrådet att förslag är förenligt med och konstitution?
fr · H511706 · 2018-01-31 00:00:00 — Fråga 2017/18:706 Utvisning av studenter av Boriana (M) till Statsrådet (S) före examen har fem masterstudenter vid fått avslag på ansökan om förnyat uppehållstillstånd. Det handlar om människor som har betalat sin utbildning och uppvisat goda studieresultat. Regelverket säger att studenter från länder utanför EU måste betala en studieavgift (i det fallet ) och redan vid prövotillfället kunna uppvisa medel för sitt uppehälle (ca 80 000 per studieår). Dessutom får inte studenten ta hjälp av sina föräldrar eller andra anhöriga. Studenten riskerar avslag om han eller hon delar konto med en förälder eller om pengarna förts till kontot för nära i tiden före prövningen. , via presschef , anser att det är de lagstadgade kraven, som har ställt för beviljande av uppehållstillstånd, och inte myndighetens tolkning som är orsaken till utvisningarna av dessa studenter. Min fråga till statsrådet är:
frs · H512457 · 2018-01-12 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:457 av (M) Säkerhetsläckan vid Transportstyrelsen har frågat statsministern om han fått information om Transportstyrelsefrågan i samband med något av säkerhetspolitiska rådets möten. Frågan har överlämnats till mig. Som tidigare uppgetts så har Transportstyrelsefrågan inte diskuterats i . Statsministern informerades om Transportstyrelsens outsourcing, Säkerhetspolisens tillsyn och om den pågående förundersökningen genom sin statssekreterare .
frs · H512458 · 2018-01-12 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:458 av (L) Ökat stöd för att skydda judiska institutioner har frågat mig på vilket sätt jag avser att öka stödet för att skydda judiska institutioner i . Rasism och antisemitism står i strid mot principen om alla människors lika värde och är en utmaning mot hela den värdegrund som bär upp en demokrati. Regeringen tar situationen för den judiska befolkningen i på största allvar. för en löpande dialog med judiska intressen kring frågor om trygghet och säkerhet på såväl nationell som lokal nivå. Bedömningar av hotbilden sker kontinuerligt i samarbete mellan och Säkerhetspolisen. Beslut om relevanta skyddsåtgärder fattas därefter i varje enskilt fall. Riksdag och regering har beslutat att avsätta avseende en ny stödordning om säkerhetshöjande åtgärder inom det civila samhället och om särskilda medel för att möjliggöra hågkomstresor till minnesplatser. Vi höjer således medlen för säkerhetshöjande åtgärder. I budgetpropositionen aviserade regeringen även en internationell konferens om Förintelsen för att hedra dess offer efter . genomför också satsningar för att förebygga och utreda hatbrott. och framåt avsätter ytterligare för att bland annat förstärka det redan pågående arbetet i de befintliga demokrati- och hatbrottsgrupperna. I regleringsbrevet har fått i uppdrag att redovisa vilka åtgärder som har vidtagits för att bekämpa hatbrott och hur man avser att fortsätta utveckla arbetet. Insatser för att motverka rasism och antisemitism är dock inte enbart en polisär fråga, det krävs breda och långsiktigt insatser från hela samhället. beslutade regeringen därför om en nationell plan vars mål är ett strategiskt, effektivt och samlat arbete mot rasism, liknande former av fientlighet och hatbrott i . Forum för levande historia har även fått i uppdrag att genomföra en omfattande utbildningsinsats om olika former av rasism i historien och i vilket antisemitism ingår uttryckligen. Dessutom har (Brå) tilldelats ett uppdrag att göra en fördjupad studie om antisemitiska hatbrott.
frs · H512473 · 2018-01-09 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:473 av (KD) Höjda farledsavgifter har frågat mig på vilket sätt jag ämnar genom regleringsbrev till påverka myndigheten att ompröva sitt beslut om höjda farledsavgifter. Regeringen har ett tydligt mål att flytta gods från vägtransporter till järnväg och sjöfart. Det är viktigt för att kunna minska transportsektorns klimatpåverkan men även för att den svenska exportindustrin ska kunna ha tillgång till kapacitetsstarka godstransporter. Regeringen arbetar inom flera områden för att stärka sjöfartens konkurrenskraft. Ett exempel är att regeringen i budgetpropositionen har föreslagit att ett tillfälligt s.k. eko-bonussystem införs 2018–2020 i syfte att stimulera till en överflyttning av gods från väg till sjöfart. Eko-bonusen kompenserar för de merkostnader som kan vara förenade med att etablera sjötransportlösningar som en del av transportkedjan. Ett annat exempel är införandet av det så kallade tonnageskattesystemet för svenska rederier vilket har bidragit till att vi nu kan se tydliga exempel på fler svenskregistrerade fartyg. Jag vill också särskilt framhålla arbetet med att ta fram en nationell godstransportstrategi vilket pågår internt i . En viktig del i det arbetet är att få till en överflyttning av gods från väg till sjöfart. är ett affärsverk och finansieras huvudsakligen av farledsavgifter och lotsavgifter. Det är som till stora delar bestämmer avgifternas storlek. Det är riktigt som skriver att kommer införa ett nytt avgiftssystem . Ett av skälen till att sjösätter ett nytt avgiftssystem är att säkerställa ekonomisk stabilitet i verkets ekonomi. Det är viktigt att understryka att avgiftshöjningen hade skett även om den gamla modellen kvarstått. Regeringen anser att det är viktigt att farledsavgifterna bidrar till en miljöstyrning. kommer vidta ytterligare åtgärder för att farledsavgifternas miljöstyrande effekt ska stärkas och då särskilt vad gäller kväveoxidutsläppen. Regeringen har alltså vidtagit en rad olika åtgärder på sjöfartsområdet. I det beslutade regleringsbrevet för finns inte några anvisningar om att ska ompröva beslutet att höja farledsavgifterna. Jag kommer följa frågan och fortsätta arbetet för att förstärka sjöfartens konkurrenskraft och miljöincitament.
frs · H512475 · 2018-01-12 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:475 av (SD) Förhör med återvändande IS-krigare har frågat mig om jag och regeringen avser att möjliggöra för Säkerhetspolisen att föra samtal med återvändande terrorister, oavsett om de är misstänkta för brott eller inte, och vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att skapa förutsättningar för Säkerhetspolisen att arbeta effektivare. Säkerhetspolisen gör en bedömning av samtliga s.k. IS-återvändare som myndigheten har kännedom om. Det finns inga hinder för myndigheten att ta kontakt med personer som inte är misstänkta för brott. I finns regler om under vilka förutsättningar en person kan tvingas till ett förhör, exempelvis kan personer som inte är misstänkta för brott kallas till förhör vid vite eller hämtas till förhör inom ramen för en förundersökning. Regeringen genomför en rad åtgärder för att stärka ansvariga myndigheters förmåga att förebygga, förhindra och försvåra terroristbrottslighet i linje med den nationella strategin mot terrorism och de två politiska överenskommelserna om åtgärder mot terrorism. De omfattande satsningarna på och Säkerhetspolisen som genomförs bidrar till att höja myndigheternas förmåga.
frs · H512478 · 2018-01-10 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:478 av (M) Nya dödliga droger har frågat mig vilka konkreta åtgärder regeringen och jag vidtagit med anledning av tillkännagivande om att även andra åtgärder ska övervägas för att komma till rätta med den explosionsartade utvecklingen av narkotika såsom kokain och nya nätdroger. Först vill jag säga att jag delar oro för droger i vårt samhälle, i synnerhet för de nya derivat av opiater i form av fentanyler som är ytterst potenta och dödliga också i mycket små doser. Regeringen verkar för en folkhälsobaserad syn på alkohol-, narkotika-, dopning och tobakspolitiken med insatser mot både tillgång och efterfrågan av narkotika. Regeringen menar att folkhälsoperspektivet också inrymmer en restriktiv narkotikapolitik som ett viktigt medel för att hindra att narkotika kommer ut på den svenska marknaden. Inom ramen för visionen om ett narkotikafritt samhälle ska personer med narkotikamissbruk eller beroende ha tillgång till en effektiv behandling, smittskyddsinsatser samt andra psykosociala insatser. är ledande i när det gäller att snabbt hitta och förbjuda nya psykoaktiva substanser. Handläggningstiderna i har kunnat kortats ner till ett minimum och vi använder konsekvent ett s.k. snabbspår i rapporteringen till kommissionen. Trots detta vill vi göra ännu mer för att så snabbt som möjligt klassa farliga substanser som narkotika eller hälsofarliga varor. Regeringen tog beslut om att klassificera furanylfentanyl som hälsofarlig vara . Eftersom mer fakta om substansen kunde tas fram av kunde regeringen omklassificera furanylfentanyl som narkotika . På regeringens uppdrag har en utredare haft i uppdrag att lägga fram förslag till olika åtgärder som syftar till att ännu snabbare kunna klassificera nya psykoaktiva substanser. I uppdraget ingick att särskilt se över möjligheterna att införa s.k. generisk klassificering. Utredaren har inte föreslagit att generisk klassning ska införas.
frs · H512483 · 2018-01-10 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:483 av (SD) Framtiden inom den digitala marknaden har frågat mig hur jag och regeringen avser att säkerställa att blir ett ledande land inom konsumenträttigheter och säkerhet på den digitala marknaden. Att konsumenter känner sig trygga när de handlar via internet är självfallet mycket viktigt. Huvuddelen av e-handeln är inhemsk, men den gränsöverskridande e-handeln ökar. Inom EU finns det, vid sidan av regler om säkra varor, bl.a. regler som skyddar konsumenter i samband med distansförsäljning. När en konsument handlar utanför EU kan dock helt andra regler gälla. Det kan också finnas risker med själva produkterna. Genom konsumentupplysningstjänsten Hallå konsument, som lanserades av 2015, och , den enhet inom som ger vägledning i gränsöverskridande konsumentfrågor, kan man som konsument få information och vägledning om vad man bör tänka på när man köper varor från handlare utanför EU. Det bedrivs också ett aktivt internationellt arbete, bl.a. inom , både när det gäller konsumenträttigheter i samband med e-handel och när det gäller produktsäkerhet. Globala företeelser kräver globala lösningar och ett aktivt deltagande på den internationella arenan kan bidra till en positiv utveckling när det gäller konsumenters rättigheter och säkerhet på den globala digitala marknaden.
frs · H512485 · 2018-01-12 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:485 av (M) Implementering av vapendirektivet och fråga 2017/18:520 av (C) Översättning av vapendirektivet har frågat mig om jag anser att vapendirektivets innebörd ska gälla endast de sportskyttar som aktivt tävlar eller om jag anser att det bör gälla samtliga målskyttar. har frågat mig om jag anser att det är korrekt att som enda land använt ordet ”tävlingsskyttar” när andra länder översatt till ”sportskyttar”. I samband med att gick med i EU anpassades den svenska vapenlagen till vapendirektivet. I det ursprungliga vapendirektivet (rådets direktiv av [91/477/EEG] om kontroll av förvärv och innehav av vapen) översattes ordet ”target shooter” till ”tävlingsskytt”. Samma översättning har därefter även använts i ändringsdirektivet (och rådets direktiv [EU] 2017/853 av om ändring i rådets direktiv /477/EEG om kontroll av förvärv och innehav av vapen). Hur ska tolkas är en fråga för rättstillämpningen och ytterst för att ta ställning till. Regeringen har ingen möjlighet att på eget bevåg ändra i det EU-rättsliga ramverket. Om ett ord skulle visa sig vara felöversatt i den svenska versionen av en EU-rättsakt finns det dock en möjlighet att inleda en rättelseprocedur hos rådet. Det kan noteras att i Ds 2018:1 Genomförande av ändringsdirektiv till EU:s vapendirektiv görs bedömningen att begreppet ”target shooters” snarare torde motsvara ”målskyttar” på svenska. Frågan analyseras nu i . Förutsatt att bedömningen görs att det rör sig om en felöversättning kommer en rättelseprocedur att inledas.