ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H5111500 · 2018-06-14 00:00:00 — Fråga 2017/18:1500 Straffen för narkotikaförsäljning av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) Narkotika är en stor inkomstkälla för de kriminella gängen. Narkotikaförsäljningen utgör ofta den ekonomiska bas som gängen bygger sin makt på. Inte sällan rekryteras ungdomar för att börja sälja narkotika. Det är uppenbart att narkotikaförsäljningen är ett stort problem. Främst gäller detta i våra utsatta områden, där de boende ofta uppger att öppen narkotikaförsäljning är ett särskilt otrygghetsskapande fenomen. Efter ett antal domar från –2013 har dock straffen för narkotikabrott, och även sådana brott som sker i överlåtelsesyfte, mildrats väsentligt. Det är beklagligt med tanke på att de kriminella gängens makt har ökat. har presenterat förslag om att återgå till de strängare straff vid narkotikaförsäljning som gällde tidigare. Därmed skulle fler livsstilskriminella hållas borta från våra utsatta områden . Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och inrikesminister följande: Avser ministern att vidta några åtgärder för att skärpa straffen för narkotikaförsäljning?
fr · H5111501 · 2018-06-14 00:00:00 — Fråga 2017/18:1501 Ett nationellt exitprogram för kriminella av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) Gängvåldet har eskalerat i . Polisen bedömer att det just nu finns 5 000 kriminella individer som ingår i 200 kriminella gäng. De kriminella gängen har inte sällan en negativ påverkan på våra utsatta områden. Den här situationen måste förändras. Bland annat genom att fler gängmedlemmar lämnar det kriminella livet. vill därför införa ett nationellt exitprogram för gängkriminella. Ett sådant program bör kombineras med ett mer aktivt uppsökande arbete där polisen tillsammans med andra myndigheter konfronterar enskilda gängmedlemmar och ställer dem inför ett ultimatum. Antingen kan gängmedlemmen ingå i ett nationellt exitprogram med goda möjligheter att börja ett nytt hederligt liv på en annan ort. Eller så fortsätter gängmedlemmen med sin kriminella livsstil men är då medveten om att alla brottsbekämpande myndigheter kommer att samverka för att i slutändan se till att lagföra individen. Detta arbetssätt har givit goda resultat i andra länder och bör således prövas även i . Nya samhällsproblem kräver nya lösningar, och ett nationellt exitprogram för gängmedlemmar är ett exempel på en ny lösning. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Avser ministern att vidta några åtgärder för att bygga upp ett nationellt exitprogram för gängmedlemmar?
fr · H5111502 · 2018-06-14 00:00:00 — Fråga 2017/18:1502 LIS-område och detaljplan av (M) till Statsrådet (MP) Jag har blivit uppmärksammad på frågan om det går att stärka mindre kommuners inflytande i utpekandet av så kallade LIS-områden samt om processen kan gå fortare än . En möjlig väg skulle till exempel vara att mindre kommuner kan utse LIS-områden i detaljplan antagen av kommunfullmäktige, i stället för att det måste fastställas i en översiktsplan. Syftet skulle vara att vinna tid, med tanke på att översiktsplaner normalt revideras högst en gång per mandatperiod och gälla i de fall då den föreslagna verksamheten bedöms ha ringa inverkan på strandskyddet. presenterade regeringen sin proposition En sammanhållen politik för landsbygder – för ett som håller ihop. I denna har regeringen formulerat att det övergripande målet för en sammanhållen landsbygdspolitik ska vara "en livskraftig landsbygd med likvärdiga möjligheter till företagande, arbete, boende och välfärd som leder till en långsiktigt hållbar utveckling i hela landet". Det låter bra men det är också ett mål som förpliktar. För mindre kommuner blir till exempel revideringen av översiktsplaner extra resurskrävande. Den uppenbara risken är då att intressenter som vill starta verksamheter väljer att etablera sig i kommuner där handläggningen kan ske snabbare. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidta för att stärka mindre kommuners inflytande över utpekandet av så kallade LIS-områden, och vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att förenkla och snabba på själva processen?
fr · H5111503 · 2018-06-14 00:00:00 — Fråga 2017/18:1503 Underlättande av skärvård i skärgård av (M) till Statsrådet (S) Skärvård är ett begrepp som handlar om att bevara natur- och kulturlandskapet i skärgården. Inte minst i den östgötska skärgården bedrivs ett aktivt arbete för att förhindra förbuskning och för att gynna tillgänglighet. Skärvård kan dock inte bedrivas utan betesdjur. Det är därför viktigt att reglerna kring exempelvis förflyttning av djur mellan öar förenklas och att varslen om förmånsbeskattning på maskiner som är nödvändiga för djurhållningen samt höjda skatter på drivmedel för båtar inte genomförs. Det är också viktigt med lika villkor för dessa lantbruksföretagare. I till exempel är djurtransport mellan olika betesholmar gratis. presenterade regeringen sin proposition En sammanhållen politik för landsbygder – för ett som håller ihop. I denna har regeringen formulerat att det övergripande målet för en sammanhållen landsbygdspolitik ska vara "en livskraftig landsbygd med likvärdiga möjligheter till företagande, arbete, boende och välfärd som leder till en långsiktigt hållbar utveckling i hela landet". Det låter bra men det är också ett mål som förpliktar. Då kan vi inte slå ut viktiga näringar i skärgården. Med hänvisning till ovan vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder tänker statsrådet vidta för att underlätta för lantbruksföretagare som håller skärgården levande och tillgänglig?
fr · H5111504 · 2018-06-15 00:00:00 — Fråga 2017/18:1504 Tillgång till regionala flygplatser för civilförsvaret av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) har det redan varit en lång torkperiod och många bränder har uppstått. Trots att våra räddningstjänster har varit på plats och med stora styrkor har ändå inte brandbilarna tillräcklig styrka för att släcka eller få kontroll över bränderna. Helikoptrar har behövts och försvaret har bidragit med det stödet. Vidare har man kallat på europeisk hjälp i form av två brandbekämpningsplan med specialutbildad personal från . Detta utifrån erfarenheten man fick i samband med Salabranden, nämligen att flygbombning av bränder är nödvändigt. Att dessa plan har en flygplats att landa på i närheten av branden är avgörande för att arbetet ska bli effektivt. landade planen på , i närheten av branden utanför . är en regional flygplats och därmed en av de flygplatser som förekommit i debatten då regeringen önskat minska vårt flygande. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Hur ser ministern på tillgången till och situationen för våra regionala flygplatser runt om i utifrån ett krisberedskapsperspektiv?
fr · H5111505 · 2018-06-15 00:00:00 — Fråga 2017/18:1505 Släpbussar av (MP) till Statsrådet (S) Skånetrafiken har genomfört ett försöksprojekt i där en fordonskombination buss med släp för personbefordran trafikerade en stadsbusslinje . Transportstyrelsen följde projektet och hade regeringsuppdrag att föreslå författningsändringar som skulle möjliggöra att denna fordonskombination kan användas inom busstrafiken. Projektet genomfördes med mycket bra resultat. Det har gått mer än sedan Transportstyrelsen redovisade sitt regeringsuppdrag. För Skånetrafikens del är det synnerligen önskvärt att denna ändring i trafikförordningen blir av. Skånetrafiken ska enligt överenskommelse inom Sverigeförhandlingen trafiksätta flera stombusslinjer i där bussar blir den troliga lösningen. Det hade förenklat arbetet om bussar kan köras utan någon särskild föreskrift, vilket är fallet på linje 5 i . Skånetrafiken ska inom genomföra upphandling av stadsbusstrafiken i och skulle helst se att det finns möjlighet att köra buss med släp på linjen till högskolan, inte minst av ekonomiska skäl. finns det flera extra bussar i denna trafik till förhållandevis höga kostnader på grund av att variationen i antal resor till och från högskolan är stor, sett över . Bussar som bara används är kostsamma, och en släplösning är mer kostnadseffektiv. Det finns även andra linjer i där buss med släp kan bli aktuellt inom . För att så kostnadseffektivt som möjligt kunna utveckla busstrafiken i städer är ett regeringsbeslut om ändring i trafikförordningen enligt Transportstyrelsens förslag mycket önskvärt. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur och när avser regeringen att fatta beslut så att släpbussar kan komma till användning i ?
fr · H5111506 · 2018-06-15 00:00:00 — Fråga 2017/18:1506 Sekretessbelagda dokument om av (KD) till Utrikesminister (S) I en interpellationsdebatt med undertecknad sa utrikesministern att det fortfarande finns sekretessbelagda dokument i . Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Hur många sekretessbelagda dokument i finns det, från vilket år och ungefär vilka frågor berör de?
fr · H5111507 · 2018-06-15 00:00:00 — Fråga 2017/18:1507 En särskild straffskärpningsgrund för gängrelaterad brottslighet av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) Brottsligheten i samhället blir allt grövre, och konflikterna mellan kriminella gäng sker i allt större utsträckning i det offentliga rummet. Skjutningar sker nu på öppna gator och torg, samma platser där andra människor rör sig. Särskilt stora är problemen i de 61 områden som polisen har identifierat som utsatta, där de kriminella i princip har tagit över kontrollen. Enligt polisen finns det ca 5 000 livsstilskriminella och 200 kriminella nätverk i de särskilt utsatta områdena. Den grova brottsligheten har särskilt stor inverkan på lokalsamhället i dessa områden. kan domstolen vid straffmätningen i skärpande riktning beakta om ett brott utgjort ett led i en brottslighet som utövats i organiserad form. Bestämmelsen träffar dock sällan gängkriminella och har en begränsad påverkan då påslaget i strafftid är marginellt. När det gäller de mest brottsbenägna personerna som ingår i kriminella gäng finns det starka skäl att beakta intresset av att hålla dem inkapaciterade . Medborgarnas grundläggande rätt till trygghet måste gälla oavsett var i landet man är bosatt. vill därför införa en särskild straffskärpningsgrund som leder upp till fördubblade straff för vissa brott som sker inom ramen för uppgörelser mellan kriminella grupperingar. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Avser ministern att vidta några åtgärder för att se över möjligheterna att införa en särskild straffskärpningsgrund för gängrelaterad brottslighet?
fr · H5111508 · 2018-06-15 00:00:00 — Fråga 2017/18:1508 Vistelseförbud – en ny form av påföljd av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) Den grova brottsligheten breder ut sig i samhället. har det blivit allt vanligare med skjutningar och grova våldsbrott. Problemen är särskilt stora i 61 utsatta områden. Enligt polisen finns det runt 5 000 livsstilskriminella och 200 kriminella nätverk i de utsatta områdena runt om i landet. För att göra det svårare för kriminella grupperingar att få fäste i vissa redan utsatta områden vill införa en ny form av påföljd: vistelseförbud. Möjligheten att meddela vistelseförbud finns redan i . Förslaget innebär att domstolen ges en möjlighet att döma ut ett vistelseförbud för personer som har begått upprepad brottslighet och som har anknytning till kriminella grupperingar. Förbudet innebär att personen efter avtjänat fängelsestraff inte tillåts att vistas i ett visst geografiskt område . Genom att ledande personer inte får möjlighet att vistas i området blir det svårare för de kriminella gängen att få fäste om de redan utsatta områdena. Förbudet kan även ha en positiv effekt såtillvida att den enskilde personen inte ges möjlighet att återvända till en destruktiv miljö. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Ämnar ministern se över möjligheterna att införa en bestämmelse om vistelseförbud i ?
fr · H5111509 · 2018-06-15 00:00:00 — Fråga 2017/18:1509 Sänkt gräns för obligatorisk häktning av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) får den som på sannolika skäl är misstänkt för ett brott häktas om det med hänsyn till brottets beskaffenhet, den misstänktes förhållande eller någon annan omständighet finns risk för att han avviker eller på något annat sätt undandrar sig lagföring eller straff, genom att undanröja bevis eller på något annat sätt försvårar sakens utredning eller fortsätter sin brottsliga verksamhet. För brott med minimistraff om fängelse och uppåt ska dock häktning alltid ske enligt den obligatoriska häktningsregeln. Det innebär att den som misstänks för ett brott i straffskalan sitter häktad fram till rättegången. vill sänka gränsen för obligatorisk häktning från fängelse till fängelse . Innebörden av detta är att brott som grov misshandel, rån och grov utpressning omfattas av den obligatoriska häktningsregeln. I praktiken innebär förslaget att fler personer som begår fler grova brott kommer att hållas borta från gatorna fram till dess att de avtjänat det fängelsestraff som domstolen utdömt. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie-och inrikesminister : Avser ministern att vidta några åtgärder för att sänka gränsen för obligatorisk häktning?
fr · H5111510 · 2018-06-15 00:00:00 — Fråga 2017/18:1510 Hemliga tvångsmedel av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) Polisen och de brottsbekämpande myndigheternas användning av hemliga tvångsmedel kan vara av stor vikt för att på ett effektivt sätt bekämpa grov brottslighet. Användningen av hemliga tvångsmedel innebär att polisen får tillgång till viktig information. Det kan handla om konkreta uppgifter men även röra uppgifter om exempelvis nätverk, relationer eller uppgifter av mer allmän betydelse. De krav som uppställs för användandet av vissa former av hemliga tvångsmedel är dock för höga. Det kan till exempel vara svårt för polisen att i inledningen av en förundersökning bedöma exakt vilken brottsrubricering och vilket straff som utredningen kan utmynna i. För att skapa bättre förutsättningar för polisen att utreda grova brott vill göra en allmän översyn över de bestämmelser som reglerar hemliga tvångsmedel. vill exempelvis att hemlig teleavlyssning och hemlig kameraövervakning ska kunna ske vid förundersökningar som rör brott med minimistraff om fängelse . Vi vill även sänka ribban så att hemlig rumsavlyssning ska kunna ske för brott med minimistraff om fängelse . Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie-och inrikesminister : Avser ministern att vidta några åtgärder för att sänka gränsen för hemliga tvångsmedel och på så sätt skapa bättre verktyg för polisen att bekämpa grov brottslighet?
fr · H5111511 · 2018-06-15 00:00:00 — Fråga 2017/18:1511 Turkiskt underrättelsearbete i av (SD) till Utrikesminister (S) i vår avslöjades det att det skedde en kartläggning av turkiska regimkritiker bosatta i som anses sympatisera med Gülenrörelsen. Enligt är denna kartläggning brottslig om det kan handla om olovlig underrättelseverksamhet. I en inspelning som Ekot tagit del av framkom det att en person som arbetat som lobbyist för det turkiska regeringspartiet , och som dessutom säger sig vara nära vän med den turkiske premiärministern, sagt att den som hjälper (den turkiska) staten också kommer att få hjälp från staten. I det klipp som Ekot redogör för framkommer vad som närmast kan betraktas som förtäckta hot om arrestering (och möjligen värre repressalier) gentemot en Gülenanhängare, som får ett erbjudande om att i stället blir informatör för . På så sätt skulle han eller hon bistå med kartläggning av regimkritiker. Ekot säger sig ha bevis för att det också finns flera andra dokumenterade fall som liknar detta. Gülenanhängarna och personer som på vaga grunder anklagats av den turkiska regimen att tillhöra Gülenrörelsen har inte haft det lätt sedan det misslyckade kuppförsöket . Över 100 000 människor – lärare, poliser, domare, journalister och många andra – har avskedats från sina jobb, fängslats eller skadats på olika sätt. Även personer som inte tillhör rörelsen men som på annat sätt är besvärliga för den turkiska regimen tvingas hålla sig undan, vilket det finns omfattande vittnesmål om. kom nya avslöjanden från Ekot som talat med en Gülenanhängare bosatt i . Enligt de uppgifter som framkommit hade den danska säkerhetspolisen (PET) uppgifter som pekade på att planerade politiskt motiverade mord på oppositionella i . Ekots källa och flertalet andra sattes därför i säkerhet av PET och har än kontakter med myndigheten. Liknande uppgifter går att finna i såväl som . I har en person som hävdat att han jobbat på uppdrag av den turkiska underrättelsetjänsten berättat att han planerat ett mord på tre kurder. I blev vidare en fotbollsspelare med kurdiska rötter skjuten efter att ha postat ett regimkritiskt inlägg på sociala medier, och i tyska medier har det gått att läsa om hur ett kriminellt gäng fick i uppdrag av en AKP-politiker att misshandla kurder och andra regimkritiker. I avslöjades en komplott. MIT hade i samarbete med personer på den turkiska ambassaden och en person som kallas för ”konsult” planerat att söva ned en affärsman med kopplingar till Gülenrörelsen. Tanken var att kidnappa honom till , men operationen misslyckades då det hela upptäcktes av den schweiziska säkerhetstjänsten. Det vidriga agerande vi sett i är fullkomligt oacceptabelt och talande för turkisk politik . Att deras rättsvidriga och maffialiknande metoder också sker i andra länder visar även på vilken hänsynslös regim som styr landet. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Avser ministern att lyfta detta med sin turkiska motsvarighet eller möjligtvis kalla upp ambassadör, eller vilka andra eventuella åtgärder har vi att vänta från den ?
fr · H5111512 · 2018-06-15 00:00:00 — Fråga 2017/18:1512 Belysningsutmaningens fortsatta arbete av (C) till Statsrådet (S) fick ett regeringsuppdrag att öka aktiviteterna i för att främja energieffektiv belysning som ett sätt att minska behovet av el. Initiativet kallades för belysningsutmaningen och skulle vara en nationell kraftsamling i syfte att öka kunskapsnivån och övergången till energieffektiv belysning, för att kunna halvera elanvändningen för belysning i –2018. I siffror innebär det att elanvändningen för belysning, som uppskattas till , skulle minska till 5–. I ett pressmeddelande påpekade statsrådet tydligt hur viktigt det var att belysningsutmaningen lyckades och att ”vi nu har en fantastisk möjlighet att jobba tillsammans för att halvera elbehovet för belysning i och främja ett bättre ljus och nya innovationer för export". presenterade sin rapport. I rapporten kan man inte hitta att så mycket konkret har gjorts. Ett antal företag har anslutit sig och ett antal seminarium har genomförts. redovisar i sin rapport att endast tio aktörer har genomfört mätbara åtaganden. Totalt kan man dock konstatera att resultatet är långt ifrån det ambitiösa mål som regeringen önskade. har också kritiserat resultatet av belysningsutmaningen och anser inte att har gjort tillräckligt för att uppnå regeringens högt uppsatta ambitioner. Bland annat anser Belysningsbranschen att mer riktade insatser borde ha gjorts för att få till stånd effektivare belysning i skolorna. Detta eftersom besparingspotentialen är högst där och det dessutom ger en betydligt bättre studiemiljö. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att ta arbetet med belysningsutmaningen vidare för att uppnå målet?
fr · H5111516 · 2018-06-15 00:00:00 — Fråga 2017/18:1516 affärsetik av (M) till Närings- och innovationsminister (S) Det har i olika sammanhang rapporterats om tvisten mellan kommun och , vars kärna är en upphandling som innebar att kommunen och det kommunala bostadsbolaget tecknade var sitt avtal med om bland annat snöröjning och fastighetsskötsel. kommun och har inte varit överens om vad man köpt respektive sålt till varandra. För att lösa konflikten diskuterades förlikning, men utan resultat. hotade med att häva avtalet och därmed avbryta alla arbeten om kommun inte betalade en faktura på , vilket kommunen gjorde under protest. är ett statligt kontrollerat bolag som borde ha en affärsetik som är oantastlig, och bolaget borde inte hamna i en domstol med en kommun som beställare; i det här fallet avgjordes dock agerande i domstol. kommun och tog tvisten till , som har meddelat sin dom – där vann och förlorade. Att statliga bolag inte kan hantera upphandlingar bättre än att man hamnar i domstol väcker frågor om det statliga företagets affärsetik och upphandlingskompetens. Frågan är också om det är samhällsekonomiskt lönsamt att lägger så låga anbud att privata aktörer slås ut, och även att ansett att det har funnits skäl att ta frågan om ersättningen till domstol. Med anledning av detta vill jag fråga närings- och innovationsminister : Vilken affärsetik anser ministern att statliga ska ha?
fr · H5111517 · 2018-06-18 00:00:00 — Fråga 2017/18:1517 framtid som gruvnation av (M) till Närings- och innovationsminister (S) I Dagens Nyheters reportage om den kartläggning som geologiska undersökning (SGU) har genomfört av de geologiska förhållandena i de södra delarna av gav närings- och innovationsministern uttryck för en positiv inställning när det gäller möjligheterna till jobb och tillväxt med anledning av mineralfyndigheterna i detta område som beskrivits som en vit fläck på kartan över malmpotentialer. Ministern menar att svensk gruvindustri kan bli en förutsättning för grön utveckling med innovationskritiska metaller för till exempel batterier och vindkraft. Litium, som exempelvis batteritillverkaren behöver, upptäcktes i . Litiumbehovet väntas öka med 2 . som ministern uttrycker sig positivt om möjligheterna att utvinna batterimetaller har regeringen agerat i en riktning som äventyrar just dessa möjligheter. Det förbud mot uranbrytning som röstades igenom i är i grunden ett symbolpolitiskt förslag som dessutom riskerar att medföra långtgående konsekvenser för svensk gruvindustri. , som är för gruvrelaterad forskning, som geologiska undersökning, som är den myndighet som ansvarar för frågor om mineralhantering, påpekar att förbudet kommer att få negativa effekter på övrig svensk gruvnäring. Många attraktiva och sällsynta metaller som är vanliga i svensk berggrund samexisterar med uran. Ett förbud kommer att göra även dessa otillgängliga. har redan nu en sträng lagstiftning när det gäller uranbrytning. Exempelvis behövs tillstånd enligt tre separata lagar, däribland som omfattar den kommunala vetorätten. Om invånare på en ort som har blivit föremål för prospektering inte vill ha gruvdrift är det rimligt att detta respekteras, utan att krokben läggs för en av stora basnäringar som regeringen och närings- och innovationsministern har lovordat för dess betydelse när det gäller att nå regeringens klimatmål. Det förslag som har klubbats igenom kommer sannolikt att bidra till att försvaga den svenska gruvindustrins konkurrenskraft och dessutom skada internationella rykte som gruvnation. Med anledning av ovanstående vill jag fråga närings- och innovationsminister : Menar ministern att rykte som gruvnation och möjligheter att bli en leverantör av bland annat batterimetaller inte äventyras av förslaget om förbud mot uranbrytning?