ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H5111033 · 2018-03-15 00:00:00 — Fråga 2017/18:1033 Skattesänkningar och välfärd av (M) till Finansminister (S) Socialdemokraternas mantra sedan valet är att ”nu är det slut på ofinansierade skattesänkningar. Vi tänker i stället investera i välfärden.” Därtill påstår socialdemokratiska företrädare ofta att alliansregeringens skattesänkningar minskade resurserna till välfärden – trots att till exempel har konstaterat motsatsen. Finansministern har alltid varit snabb i debatten med att yttra två saker: dels att alliansregeringen bara sänkte skatter, dels att ladorna stod tomma efter regeringsskiftet . Vad som i samma andetag utelämnas är att och den internationella ekonomin genomled en av de värsta internationella lågkonjunkturerna . Trots enorma prövningar klarade sig avsevärt bättre än många av våra europeiska grannar, och från en rad internationella bedömare fick lovord för sättet krisen hanterades på. klarade alliansregeringen av att sänka skatter för dem som sliter i välfärdens kärna. Skatten sänktes för låg- och medelinkomsttagare med . ökade skatteintäkterna med ungefär 100 miljarder till följd av att fler gick till jobbet och gick från bidrag till jobb. Socialdemokraterna är kraftfulla i vokabulären om att man är emot jobbskatteavdrag, men är inget av jobbskatteavdragen borta. Enbart en viss avtrappning i det femte och sista jobbskatteavdraget har skett. Socialdemokraterna är således för fem skattesänkningar i rad på arbete. Ledande företrädare för Socialdemokraterna har haft svårt att acceptera detta faktum. I lördagsintervju tydliggjorde inte Socialdemokraternas partisekreterare på vilket sätt resurser till välfärden, både totalt sett och per invånare, ökat . Och efter en intervju med finansminister i tvingades senare återkomma efter en direkt fråga om skatteintäkterna sjönk under alliansregeringen med beräkningar från . Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : På vilka underlag och konsekvensanalyser bygger regeringen och finansministern sina påståenden om att resurserna till välfärden inte ökade under alliansregeringens år med anledning av skattesänkningar som gjordes ?
fr · H5111034 · 2018-03-15 00:00:00 — Fråga 2017/18:1034 Undantaget för trängselskatt i av (M) till Finansminister (S) Efter ett riksdagsbeslut tas det ut trängselskatt i . Redan från början stod det dock klart att trängselskatten innebar extra problem för människor som bor och arbetar i , då stationerna enligt Transportstyrelsen ”har visat sig bli en barriär ... då man får betala trängselskatt om man till exempel ska åka och handla mat, lämna på dagis etc”. Därför beslutade också utifrån regeringens proposition 2016/17:191 Särskilda bestämmelser om undantag från trängselskatt för i att skulle undantas från trängselskatten. skriver vi , och ännu har ingenting hänt. På Transportstyrelsens hemsida står det att läsa: ”Undantaget träder ikraft den dag regeringen bestämmer. finns inget exakt datum angett.” Bollen ligger hos regeringen. Därmed är det nu upp till regeringen att efter beslut säkerställa att trängselskatten avskaffas för i . Jag vill därför fråga finansminister : När kommer ministern och regeringen att införa undantag från trängselskatt för i ?
fr · H5111035 · 2018-03-15 00:00:00 — Fråga 2017/18:1035 Finansiering av skolor i av (V) till Utrikesminister (S) Den humanitära situationen i är allvarlig. ockupation av och blockaden av har skapat en ohållbar situation där människor saknar tillgång till basala nödvändigheter. Bristen på rent vatten, elektricitet, mediciner och sjukhusutrustning är förödande. Hälften av Gazas befolkning är barn. går ca 272 000 barn i någon av Unrwas 275 skolor i . Tyvärr riskerar nu skolorna att stängas eftersom FN-organet saknar pengar efter att dragit in sitt bidrag på . Unrwa upplever just nu sin värsta ekonomiska kris sedan det bildades , och risken att klassrummen hålls stängda är överhängande. hålls en givarkonferens i för att akut få in pengar till Unrwa. Men lösningen är inte hållbar på . Utbildning är en grundläggande mänsklig rättighet. Det är också ett av de bästa sätten att motverka fattigdom. Konsekvenserna för barn som inte går i skola är stora, både för den enskilda individen och för samhället på lång sikt. En god utbildning för alla finns också med som ett mål inom ramen för Agenda 2030. bedriver ett viktigt arbete för . Vår röst i det internationella samfundet kan spela roll för möjligheten till en god utbildning för Gazas barn. Min fråga till utrikesminister är därför: Avser utrikesministern att ta några initiativ i FN eller i EU för att långsiktigt säkra finansieringen av Unrwa och därmed skolgången för Gazas barn?
fr · H5111036 · 2018-03-15 00:00:00 — Fråga 2017/18:1036 Översättning av vapendirektivet av (C) till Justitie- och inrikesminister (S) I ett svar på en skriftlig fråga anger justitieministern att analyserar huruvida begreppet ”target shooters” borde översättas till ”målskyttar” på svenska i stället för dagens översättning ”tävlingsskytt” och om man därmed skulle inleda en rättsprocedur för att ändra översättningen. Det har börjat ryktas om att har beslutat att ändra översättningen, men det har inte kommit någon officiell bekräftelse på att så är fallet. Min fråga till justitie- och inrikesminister är därför: Stämmer det att ministern avser att ändra översättningen av ordet ”target shooter” till ”målskytt”?
fr · H5111037 · 2018-03-15 00:00:00 — Fråga 2017/18:1037 Informationshanteringen i av (M) till Statsminister (S) meddelade statsministern att han initierat en noggrann genomlysning av informationshanteringen inom i samband med it-skandalen på Transportstyrelsen. Det arbetet skulle bedrivas skyndsamt men noggrant för att ge en helhetsbild. Statsministern lovade att så snart genomlysningen var klar skulle regeringen redogöra för den och för vilka åtgärder som behöver vidtas. Av detta framgår att den så kallade genomlysningen både skulle vara transparent och kombineras med en åtgärdsplan och på inget sätt kopplas till andra processer som exempelvis viktiga granskning. I ett skriftligt svar angav statsminister att han har tillsatt en genomlysning som syftat till att ge en bild av händelseförloppet och informationsvägarna i samband med händelserna kring Transportstyrelsen. I statsministerns svar anges att slutsatserna om händelseförloppet redovisas i svar till . Det utelämnar dock delen om informationsvägarna. I samma svar anges i en enda mening att en slutsats av genomlysningen är att det interna informationsutbytet, som i de flesta fall fungerar väl, i det här fallet borde ha fungerat bättre. När har begärt ut dokumentation från den noggranna genomlysningen har någon sådan inte funnits att tillgå. Den utlovade redogörelsen för genomlysningen har alltså stannat vid svar om händelseförloppet till och en enda mening i det skriftliga svaret om informationsvägarna. I en kommentar till – Löfven säger nej till M:s krav på granskning av it-skandalen – hänvisar statsministern till granskning när han motiverar varför ytterligare granskning inte är nödvändig. Min fråga till statsminister är: Ska den enda meningen i det skriftliga svaret från ses som statsministerns utlovade redogörelse för genomlysningen av informationsvägarna?
fr · H5111038 · 2018-03-15 00:00:00 — Fråga 2017/18:1038 Förändrade påföljder för vapensmuggling av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) skärptes glädjande nog påföljderna för grovt vapenbrott. Minimipåföljden höjdes då till fängelse. höjdes maxpåföljden från tidigare fyra års fängelse till fängelse. Detta medförde att polisen fick möjlighet att använda sig av hemliga tvångsmedel som till exempel telefonavlyssning, vilket är mycket viktigt för en effektiv brottsbekämpning. Polisens arbete mot olagliga vapen är en ständig men mycket viktig kamp för ett tryggare samhälle. är, liksom , en av de allra viktigaste myndigheterna i arbetet med att förhindra förekomsten av olagliga vapen i . Genom tullens oerhört viktiga kontroller vid gränsen kan olagliga vapen stoppas redan där, till stor för hela samhället. Tyvärr får personal ingen hjälp av den nya lagstiftningen, då påföljderna för vapensmuggling inte höjts i samma mån. har inte befogenhet att utreda vapenbrott utan stannar vid själva smugglingsbrottet, där lagstiftningen som ovan nämnts inte har justerats. Straffskalan för vapensmuggling medger inte att hemliga tvångsmedel kan användas, vilket är en stor förlust för totala bekämpning av illegala vapen. Det bästa vore om även vapensmuggling fick en skärpning av straffskalan med en minimipåföljd för grovt brott fängelse, så att hemliga tvångsmedel kan användas. Min fråga till justitie- och inrikesminister blir med anledning av ovanstående: Ämnar ministern vidta någon konkret åtgärd i syfte att höja minimipåföljden för vapensmuggling och därigenom ge personal bättre förutsättningar att förhindra att illegala vapen förs in i landet?
fr · H5111039 · 2018-03-15 00:00:00 — Fråga 2017/18:1039 av (M) till Försvarsminister (S) Totalförsvarets rekryteringsmyndighet (TRM) har uppgiften att åt Försvarsmakten bland annat genomföra urvalstester, mönstra, skriva in och kalla totalförsvarspliktiga till utbildning samt föra register över alla svenskar som är krigsplacerade. Därtill kan TRM genomföra urvalstester åt andra myndigheter, kommuner, landsting och enskilda. , i likhet med , och , använder sig också av myndigheten i sina urvalstester. I regleringsbrevet till TRM ges ett skall-krav på att myndigheten ska utföra sina uppgifter åt Försvarsmakten, medan övriga myndigheters önskemål är att anse som kan- alternativt bör-krav. I samband med ett utskottsmöte , där statssekreterare från såväl som Försvarsdepartementet samt generaldirektören för TRM var närvarande, diskuterades myndighetens möjlighet att utföra sitt uppdrag inom nuvarande anslagsram. På fråga hur myndigheten ska kunna leverera urvalstester i allt större utsträckning till Försvarsmakten och tillgodose önskemålen från övriga myndigheter, till exempel , gavs svaret att ombetts att ur sin egen budget överlåta medel till TRM för att denna ska kunna utföra även urvalstester. På direkt fråga om detta innebar att övriga myndigheters behov därmed kom sist i kön och kanske inte alls kunde tillgodoses gavs tyvärr ett jakande svar. Då dessa myndigheter aviserat att de har för avsikt att nyanställa personal och därigenom få hjälp av TRM med urvalstester var det jakande svaret enligt ovan oroväckande. Min fråga till försvarsminister blir med anledning av det ovan sagda: Vilka konkreta åtgärder ämnar ministern vidta i syfte att säkerställa att övriga myndigheters behov av urvalstester kan komma att tillgodoses?
fr · H5111040 · 2018-03-15 00:00:00 — Fråga 2017/18:1040 Sandsugning i av (M) till Miljöminister (MP) är en väldigt speciell livsmiljö för marint liv, bland annat genom sina speciella strömförhållanden, sin bottentopografi och övergången från saltvatten till bräckvatten. I är sandsugning i förbjudet , men har inte samma förbud. togs mer än sand upp från av danska företag, till stort men för havsmiljön i . Då båda länderna delar på sundet medför den danska sandsugningen att bottenmiljö i sundet sakta försämras och oersättliga naturvärden förstörs. Sandsugningens påverkan på stranderosion bör också nämnas, då flertalet kommuner runt på såväl den danska som den svenska sidan drabbats av denna erosion. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till miljöminister : Ämnar ministern vidta några konkreta åtgärder, och i så fall vilka, i syfte att förmå den danska regeringen att upphöra med sandsugningen i ?
fr · H5111041 · 2018-03-15 00:00:00 — Fråga 2017/18:1041 Lantmäteriets handläggningstider av (KD) till Statsrådet (MP) har handläggningstiderna på Lantmäteriet ökat. För att vända den trenden och bättre möta samhällets behov har Lantmäteriet av regeringen fått i uppdrag att till minska den genomsnittliga handläggningstiden. I Lantmäteriets årsredovisning anges en viss ökning av antalet överklagade fakturor som i allmänhet har att göra med att kunden anser att priset är för högt. Vidare anges att Lantmäteriet tillsammans med de kommunala lantmäterimyndigheterna genomfört en riksgranskning av kvaliteten inom förrättningsverksamheten. Granskningen visade på felfrekvens i genomsnitt, både för Lantmäteriet och för de nio granskade kommunala lantmäterimyndigheterna tillsammans. Vanligast förekommande var brister inom formella frågor såsom behörighetskontroll och underrättelser samt inom lämplighetsprövning av framför allt jord- och skogsbruksfastigheter. Beträffande handläggningstiderna redovisas att handläggningstiderna fortsatte att öka . I genomsnitt fick sakägarna vänta , vilket innebär en ökning . Lantmäteriet arbetar löpande med att implementera förbättrade rutiner för att korta ned handläggningstiderna. De försöker till exempel snabbare få till stånd en fördelning till handläggare och har infört temaorienterade arbetsprocesser för att öka farten på ärendegenomströmningen. En av slutsatserna i Lantmäteriets rapport för fastighetsbildning är att en ökad grad av digitalisering är den enskilt största möjliggöraren för att minska handläggningstiderna för förrättningsverksamheten. Digitaliseringen gör det möjligt att få in mer kompletta ansökningshandlingar till myndigheten och ger också tillgång till digital utredningsinformation. redovisar i en rapport att nästan åtta av tio kommuner handlägger av sina bygglovsärenden inom tidsfristen . Regeringen föreslår nu i en aktuell lagrådsremiss att staten ska införa sanktioner mot kommuner när de inte hanterar bygglovsansökningar inom tidsfristen . Mot bakgrund av detta är min fråga till statsrådet : Överväger statsrådet och regeringen att införa motsvarande tydliga tidsfrister och sanktioner för den fastighetsbildningsverksamhet som bedrivs av statliga och kommunala lantmäterimyndigheter?
fr · H5111042 · 2018-03-15 00:00:00 — Fråga 2017/18:1042 Tjänstemannastatus på räddningstjänstpersonal av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) Rapporteringen om våld och hot mot tjänstemän ökar tyvärr. Poliser utsätts för stenkastning, glåpord, hot och ibland våld när de är på plats för att upprätthålla svensk lag eller skydda människor. Även vår räddningstjänstpersonal gör, liksom polisen, ett mycket förtjänstfullt arbete med att hjälpa till vid olyckor, kriser och bränder. En viktig skillnad finns dock mellan de två yrkesgrupperna. Medan poliser är skyddade av lagstiftningen om våld eller hot mot tjänsteman innehar räddningstjänstpersonal inte samma skydd, då de inte är att anse som tjänstemän enligt lagens mening. En förändring av detta bör enligt min mening ske. Räddningstjänstpersonal behöver ges tjänstemannastatus och därmed åtnjuta samma skydd och rättigheter som sina kollegor inom . Min fråga till justitie- och inrikesminister blir med anledning av det ovan sagda: Ämnar ministern vidta några konkreta åtgärder, och i så fall vilka, i syfte att ge räddningstjänstpersonal tjänstemannastatus och därigenom ett bättre rättsligt skydd?
fr · H5111043 · 2018-03-15 00:00:00 — Fråga 2017/18:1043 Järnvägsanslutningar till Core-flygplatser av (M) till Statsrådet (S) –är ett av landets hårdast trafikerade pendelstråk, med mer än 100 000 dagliga resor. är järnvägen sämsta mellan två stora och närliggande städer. En tågresa de sex milen tar , vilket förklarar varför av alla personresor i stråket görs med tåg. av resenärerna tar bilen. Med en modern dubbelspårig järnväg skulle restiden mer än halveras. Det borde vara självklart att två största städer ska ha en infrastruktur som främjar människors rörlighet. flygplats, som ligger mellan och , har av EU pekats ut som en av två Core-flygplatser. Det innebär att flygplatsen betraktas som en europeisk angelägenhet och inte enbart en riksangelägenhet. förpliktar det; järnvägsanslutningar till Core-flygplatser ska prioriteras. Det vill säga att det är inte enbart för EU som flygplatsen behöver en järnväg, utan i första hand för alla flygresenärer och för dem som jobbar vid flygplatsen. beräknas växa från 7 miljoner resenärer till 9 miljoner och från 4 000 arbetsplatser till 14 000. befolkning ökar snabbt, och därmed ökar också transportbehoven. Om vi ska klara klimatmålen krävs en omfattande satsning på järnvägen. Sträckan –är en del av de stambanor med ny sträckning som skulle hjälpa till att knyta ihop städer och regioner och öka den samlade kapaciteten på det svenska järnvägsnätet. Med anledning av ovanstående önskar jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet och regeringen att vidta för att ska klara klimatmålen och EU-direktiven om järnvägsanslutningar till Core-flygplatser, som ska vara klara till 2030?
fr · H5111044 · 2018-03-15 00:00:00 — Fråga 2017/18:1044 Kompetensbrist som hindrar företagsexpansion av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) har andelen företag som inte hittar rätt arbetskraft ökat , från , visar Svenskt Näringslivs rekryteringsenkät . Vart tredje företag uppger att problemen att hitta personal har hindrat en planerad expansion, och företagarna uppger att gymnasie- och högskoleutbildningar håller för låg kvalitet och att studenterna inte förbereds för yrkeslivet tillräckligt bra. Ett ökande antal högskolestudenter har också svårt att få arbete, och många hamnar i jobb under sin utbildningsnivå. Från flera håll kommer andra förslag. Till exempel behövs fler riktade satsningar som höjer utbildningskvaliteten. Det är viktigt att säkerställa att utbildningarna bättre motsvarar efterfrågan på arbetsmarknaden, och det behövs bredare reformer som gör arbetsmarknaden mer öppen och inkluderande. behöver även mer arbetskraftsinvandring, inte mindre, enligt rapporten. Med anledning av ovanstående önskar jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att fler företag ska hitta rätt arbetskraft?
fr · H5111045 · 2018-03-15 00:00:00 — Fråga 2017/18:1045 Konferensen om religionens framtid i av Boriana (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) Myndigheten för statligt stöd till trossamfund, SST, anordnar en konferens tillsammans med interreligiösa råd och Islamiska shiasamfunden i på temat religionens framtid i . I inbjudan framgår att SST är ”smärtsamt medvetna om att identitetsoro lett till ökade antireligiösa stämningar i vårt samhälle”. De ifrågasätter också den moderna sekularismen och menar att ett nytt samhällskontrakt behövs, där ett religiöst språk ska mejslas in i det sekulära sättet att tala om demokrati och mänskliga rättigheter. Vidare framgår att vi måste ”ta oss förbi den aggressiva sekularismen”. Det är oroväckande läsning för dem som värnar vårt sekulära samhälle. Att en statlig myndighet uttalar att den moderna sekularismen är aggressiv kan i högsta grad ifrågasättas. Det torde inte stå i linje med grundläggande demokratiska värderingar om ett sekulärt samhälle. Med anledning av ovanstående vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Anser ministern att det är rimligt att en statlig myndighet uttalar att den moderna sekularismen är aggressiv?
fr · H5111046 · 2018-03-15 00:00:00 — Fråga 2017/18:1046 Förekomsten av no go-zoner av Boriana (M) till Statsminister (S) besökte statsminister president . Under presskonferensen i samband med besöket dementerade statsministern uppgiften att det skulle finnas så kallade no go-zoner i . Mot detta står att polisen med jämna mellanrum utkommer med rapporter och uppdateringar av dessa, där de listar särskilt utsatta områden i . Den senaste, som utkom , listar 23 särskilt utsatta områden. Ett särskilt utsatt område beskrivs som ett område som ”kännetecknas av en social problematik och kriminell närvaro som lett till en utbredd obenägenhet att delta i rättsprocessen och svårigheter för polisen att fullgöra sitt uppdrag. Läget anses vara akut.” Det finns med andra ord 23 områden i där kriminaliteten är så hög och polisen står så handfallen att läget bedöms vara akut. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till statsminister : Hur ställer sig statsministern till att antalet områden där det råder obenägenhet att delta i rättsprocessen och där polisen har svårt att utföra sitt uppdrag har ökat som statsminister?
fr · H5111047 · 2018-03-27 00:00:00 — Fråga 2017/18:1047 Handlingsplanen för hållbarhetsmålen Agenda 2030 av (M) till Statsrådet (S) Nuvarande regering har aviserat en nationell handlingsplan för hållbarhetsmålen Agenda 2030. Ansvariga statsråd är och . ledamöter fick efter visst förhandlande med regeringen ta del av alla departementens egna handlingsplaner för Politik för global utveckling (PGU) och Agenda 2030. De hölls tillgängliga , under kontorstid, på . Enligt en delrapport från Delegationen för Agenda 2030 överträffar en del av beslutade mål inom flera politikområden redan regeringens ambitioner. hanterar formellt både PGU och hållbarhetsmålens internationella dimension. Det är aviserat att den nationella handlingsplanen ska ”ha en stark parlamentarisk förankring” men redan nu är det uppenbart att på många områden redan föregripit regeringen. Framtagandet av en nationell plan väcker frågor, bland annat om politiskt ansvarsutkrävande, prioriteringar, målsättningar, uppföljning, innehåll och omfattning av den nationella planen. Hållbarhetsmålen kan bli en drivkraft och inte bara ett sätt att redovisa vad som redan pågår. Möjligen finns förutsättningar för samarbete mellan riksdag och regering redan innan planen är presenterad. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : På vilket sätt avser statsrådet att åstadkomma denna starka parlamentariska förankring?
fr · H5111048 · 2018-03-16 00:00:00 — Fråga 2017/18:1048 Extratjänster av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) Vi moderater har tidigare riktat kritik mot regeringens utlovade jobbsatsningar, däribland extratjänsterna. Detta då just den åtgärden är dyr då den till fullo är betald av staten och utesluter det privata näringslivet. Huvudkritiken riktade vi också tidigt mot de statliga beredskapsjobben och traineejobben. Därtill menade vi att risken var överhängande för låg sysselsättningseffekt av dessa åtgärder. Här har fakta dessvärre sedan givit oss rätt och åtgärderna därefter avskaffats. har vi sett en snabb ökning av extratjänsterna, där vi ser kommuner med ett mycket högt antal extratjänster. Med anledning av ovanstående vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister : Anser ministern att det föreligger en risk för att ökningen av extratjänster medför undanträngningseffekter för andra åtgärder?
fr · H5111049 · 2018-03-16 00:00:00 — Fråga 2017/18:1049 beteckning på av (L) till Finansminister (S) Inom internationella relationer är språket oerhört viktigt. De diplomatiska normerna är starka, och ett felaktigt uttryck kan leda till känsliga situationer. erkänner inte som suverän stat. Däremot har inofficiella diplomatiska relationer samt goda handelsrelationer med . Liknande arrangemang finner vi mellan de flesta av världens stater och . Det är en situation som ingen är direkt nöjd med, men som har fungerat relativt bra. har i folkbokföringen ändrat namn från ”Republiken ()” till ”, provins i ”. Detta har inte skett efter önskemål från . Enligt medieuppgifter har tvärtom reagerat negativt på namnändringen, och företrädare för representationskontor i har enligt samma uppgifter för avsikt att uttrycka sin allvarliga oro till den . De signaler detta skickar ut är olyckliga. Med denna namnändring förstärker vi anspråk på suveränitet över ön som vi riskerar att störa relationer till . är en fungerande demokrati medan är en renodlad diktatur. senast har kidnappat och fängslat svensken . Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Kommer ministern och regeringen att ta några initiativ för att ska återgå till den tidigare beteckningen på ?