ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H5111619 · 2018-08-20 00:00:00 — Fråga 2017/18:1619 Ökad gasanvändning av (L) till Statsrådet (S) I planeras det för utveckling av en så kallad LNG-terminal. Det handlar om import av flytande naturgas som ska säljas både till gasnätet och som fartygsbränsle. ska helt enkelt enligt planerna bli en storskalig importhamn för fossilgas. Det handlar om en fossil investering som kommer att låsa fast oss i fossil uppvärmning som klimatet kräver att vi minskar beroendet av fossil energi. Det finns lokala miljöeffekter och stora positiva konsekvenser för luftkvaliteten om sjöfarten ställs om till LNG i stället för tjockolja, men när det gäller klimataspekterna kan man ifrågasätta LNG eftersom merparten av LNG är metan som är en fossil gas. Enligt FN:s klimatpanel IPCC har denna växthusgas 86 gånger starkare klimatpåverkan än koldioxid i ett 20-årsperspektiv och nästan starkare än kol. Att få fler fartyg att använda biodrivmedel eller att ställa om till eldrift vore betydligt bättre. Det mest problematiska är dock att LNG-terminalen inte bara är tänkt att användas för fartygsbränsle. Det handlar om att också öka gasleveranserna till bland annat de kommunala kraftvärmeverken. Att nu göra investeringar i gasinfrastruktur riskerar att låsa till fossil uppvärmning genom naturgas . Från statsrådets partikollegor i hävdas det att anläggningen också ska kunna användas till biogas . Det finns dock inte mycket som tyder på att biogas kommer att kunna importeras i stor skala eller kunna produceras i en sådan omfattning som motiverar den typ av anläggning som planeras i hamn. Klimatet kräver en omställning av vårt samhälle. Det handlar om att vi fortsatt ska värna vår klimatsmarta elproduktion bestående av kärnkraft, vattenkraft och förnybart. Och det handlar om att ställa om transportsektorn och ersätta fossil energi med biodrivmedel eller el. Mina liberala kollegor i har själva drivit på för att stoppa utbyggnaden men har röstats ned av övriga partier. ligger frågan på regeringens bord. Min fråga till statsrådet är därför: Kommer statsrådet och regeringen att bidra till att och ska satsa på nya fossila anläggningar med rådande klimathot?
fr · H5111620 · 2018-08-21 00:00:00 — Fråga 2017/18:1620 Handläggningstider för fastighetsbildning av (M) till Statsrådet (MP) Lantmäteriet har på regeringens uppdrag inhämtat och analyserat uppgifter rörande den samlade fastighetsbildningsverksamheten hos landets alla 40 lantmäterimyndigheter. Resultaten visar att det finns stora variationer mellan myndigheterna rörande förrättningshandläggningen, vilket medför en ojämn servicenivå för medborgare, företag och myndigheter beroende på var i landet förrättningarna sker. Handläggningstiden för avslutade ärenden varierar mellan (medelvärde ). Den genomsnittliga handläggningstiden för samtliga myndigheter uppgår . Handläggningstiden för den statliga lantmäterimyndigheten ligger något över genomsnittet. Väntetiden före påbörjad handläggning (medelvärde ) har beräknats på två alternativa sätt, beroende på myndigheternas olika tillvägagångssätt i förrättningshandläggningen. Även här finns stora variationer, mellan . Förrättningar där ändamålet är infrastruktur har en genomsnittlighandläggningstid som är längre än för bostadsändamål: , dvs. Handläggningstiderna varierar stort mellan myndigheterna, med flera genomsnittsnoteringar i storleksordningen 3–. SLM har uppgett , alltså och . För förrättningstypen omprövning av andelstal för enskilda vägar har Lantmäteriet tidigare redovisat att handläggningstiderna inom Lantmäteriet är väsentligt mycket längre än . Långa väntetider och handläggningstider i förrättningsverksamheten är ett mycket stort problem som diskuterats i under hela . Lantmäteriets rapport till regeringen visar att det i genomsnitt tar från ansökan till myndighetsbeslut om fastighetsbildning. Detta kan jämföras med PBL 9 kap. 27 §, där det anges att beslut i ärenden om bygglov eller förhandsbesked ska tas . Min slutsats är att väntetider och handläggningstider i förrättningsverksamheten är helt oacceptabla och att regeringen inte förmått ändra förhållandena. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Överväger statsrådet och regeringen att lagstifta om handläggningstider för fastighetsbildning och genomföra en omfattande strukturförändring beträffande huvudmannaskap och konkurrensförutsättning inom fastighetsbildningsområdet?
fr · H5111621 · 2018-08-21 00:00:00 — Fråga 2017/18:1621 Vägunderhållet i av (M) till Statsrådet (S) Den varma sommaren har gjort att många vägar i har drabbats av blödande asfalt, bulor och hålor. Situationen på många vägar i är helt oacceptabel, och det finns stor risk för allvarliga trafikolyckor och skador på bilar och övriga fordon. E20, som är den största transportleden i med stor trafikmängd och stor blandning på fordon, är bitvis i mycket dåligt skick . Därför behöver det sättas in extra resurser för att laga och säkra upp våra vägar omgående. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad avser ministern att göra för att se till att vägarna i blir lagade till farbart skick igen?
fr · H5111622 · 2018-08-21 00:00:00 — Fråga 2017/18:1622 Kostnader för fordon, drivmedel och redskap under bränderna av (M) till Statsrådet (S) När det är kris och det brinner gör alla vad de kan för att hjälpa till i arbetet med att släcka bränderna. Detta har skett på ett helt fantastiskt och beundransvärt sätt. Många frivilliga har hjälpt till med fordon, arbetskraft och material i arbetet med de svårsläckta bränderna. Många lantbrukare har använt sina traktorer och gödseltunnor i arbetet på ett helt föredömligt sätt. Samma lantbrukare betalar sedan höga dieselskatter och har det tufft med lönsamhet och konkurrenskraft. Självklart är det svårt att värdera och ersätta frivilliga insatser vid ett så omfattande släckningsarbete som har varit nödvändigt. Min fråga till statsrådet är dock: Avser ministern att på något sätt ersätta de lantbrukare och frivilliga som utöver sin arbetstid dessutom haft omkostnader för sina fordon och drivmedel?
fr · H5111623 · 2018-08-21 00:00:00 — Fråga 2017/18:1623 Handel med levande djur av (M) till Statsrådet (S) Det var smått fascinerande att ta del av statsrådet svar på min tidigare fråga 2017/18:1594, som rörde gränskontroll vid import av lantbruksdjur. Av svaret framgick att syftet med den nya djurhälsoförordningen är att stärka det förebyggande djurhälsoarbetet inom EU och inte minst att förhindra spridning av smitta i samband med förflyttning av djur. Att , och EU, i det läget kan acceptera att ska sänka sin tröskel och tvingas acceptera att PRRS och paratuberkulossmittade djur ska kunna importeras också till vårt land, måste vara tvärtemot intentionerna med den nya förordningen. En sådan ordning skulle ju innebära att , i stället för att bidra till att stärka djurhälsoarbetet inom EU, skulle kunna riskera att försämra det. Detta verkar i högsta grad kontraproduktivt. Enligt Jordbruksaktuellt () anser såväl LRF, , Nötköttsproducenter, att det förslag som diskuteras på EU-nivå skulle kunna innebära stora problem för , eftersom de allvarliga sjukdomarna paratuberkulos och PRRS i och med en slopad gränskontroll skulle kunna få fäste här. Detta är tydliga signaler från såväl vetenskap som profession som borde tas på största allvar. I sitt tidigare svar på min fråga hävdar statsrådet att denne ska ”ta initiativ till att ge ett uppdrag, att i nära samarbete med näringen, se över hur kan anpassa sig till det nya regelverket med mål om ett bibehållet högt smittskydd”. Detta är förstås lovvärt, men det är föga troligt att det kan genomföras. Med hänvisning till ovan vill jag därför fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att ska kunna förhindra att får in de allvarliga sjukdomarna paratuberkulos och PRRS?
fr · H5111624 · 2018-08-20 00:00:00 — Fråga 2017/18:1624 Den aktuella situationen i av (S) till Utrikesminister (S) påbörjades fredliga protester för trafiksäkerhet för skolelever i , . Det var ett svar på att två elever hade blivit överkörda. Transportsystemet i har länge varit en stor frustration för medborgarna, då inga åtgärder har kunnat vidtas på grund av korruption och avsaknad av rättssäkerhet. Protesterna pågick i och spred sig även till andra delar av landet. Universitetsstudenter och andra medborgare gick med i demonstrationerna för att visa sitt stöd. Protesterna möttes av våld dels från polisen i , dels från beväpnade medlemmar tillhörande regeringspartiet, , främst då deras studentgren – . Dessa angrep demonstranter samt etablerade journalister och medborgarjournalister som rapporterade om protesterna. Det är första gången som polisen öppet har attackerat barn i . Oberoende och bekräftade vittnesmål från marken visar att rörelsen höll sig partipolitiskt obundet. De studenter och journalister som har blivit angripna och gripna av polisen har blivit det under lagar som motverkar yttrande- och pressfrihet, genom sektion 57 i Information and Act. Denna lag har kritiserats hårt av internationella observatörer, bland annat Human Rights Watch. Demonstranter och journalister anklagas för att vara partipolitiskt motiverade, och deras rapportering blir stämplad som lögner utan bevis eller rättsprövning. Det mest kända exemplet är fotojournalisten , som greps i sitt hem natten efter att han hade deltagit i en livesänd intervju i och sedan ska ha torterats av polisen. Det är inte första gången Awami League-regeringen våldsamt slår ned mot demonstrationer och protester. Det här är det senaste exemplet på en växande och djupt bekymrande trend att tysta meningsmotståndare av alla slag. startades en proteströrelse mot regeringens föreslagna kvotreformsystem, och även de demonstrationerna möttes av våld från polisen och regeringstrogna. När nu proteströrelsen för trafiksäkerhet hade slagits ned våldsamt av regeringen blev målet för polisen att gripa de studenter som också tog del av protesterna mot kvotreformsystemet . Regeringen i fortsätter att visa ovillighet att tillåta eller tolerera kritik från sina medborgare, som den ska verka för. Regeringen i ser meningsskiljaktigheter och yttrandefrihet som brott mot staten. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Hur agerar ministern med anledning av utvecklingen i ?
fr · H5111625 · 2018-08-21 00:00:00 — Fråga 2017/18:1625 Forskning om djurfria metoder av (M) till Statsrådet (S) antog det så kallade djurförsöksdirektivet (2010/63/EU). Syftet med direktivet är att de försök som görs på levande djur i antingen vetenskapliga eller utbildningsmässiga sammanhang ska ersättas med djurfria metoder där så är möjligt. Detta är intressant inte minst ur effektivitetssynpunkt. Faktum är att nio av tio blivande läkemedel saknar effekt eller har allvarliga bieffekter som inte upptäcks i djurtesterna utan först vid kliniska studier på människor. 3R (reduce, refine, replace) är därför en viktig metodik och affärsmöjlighet för en effektivare life science-sektor och därmed för att kunna bota fler sjuka och för samhällsekonomin. Men det behövs mer forskning. Anslag till forskningsområdet är inte prioriterat . Det visar inte minst beviljandegraden av projektbidrag. För denna forskning är beviljandegraden nämligen i genomsnitt medan den är för övriga projektbidrag inom verksamhet. Med hänvisning till ovan vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder kommer statsrådet att vidta för att de försök som görs på levande djur – i antingen vetenskapliga eller utbildningsmässiga sammanhang – ska ersättas med djurfria metoder där så är möjligt, och för att öka forskningen om djurfria försöksmetoder?
fr · H5111626 · 2018-08-21 00:00:00 — Fråga 2017/18:1626 Lotsplikt i av (M) till Utrikesminister (S) gick ett och lastfartyg på grund utanför . är en av norra mest trafikerade farleder och har omkring 40 000 fartygspassager . Det är en omfattande trafik som ska samsas på en begränsad yta. I är det inte lotsplikt, men Internationella sjöfartsorganisationen, IMO, rekommenderar användning av lots ombord på fartyg som är djupgående och lastade med olja, kemikalier eller kärnavfall. I motioner till har uppmärksammat att behöver arbeta för att se över hur Öresundstrakten kan utvecklas och uppdateras för att möta dagens och morgondagens risker. och bör ha likvärdiga bestämmelser när det gäller lotskrav. har också drivit frågan i . lade den konservativa gruppen i , där ingår, fram ett medlemsförslag om lotsplikt i . Förslaget ledde till att rekommenderade de nordiska regeringarna att till IMO föreslå att nuvarande riktlinjer för användning av lots i görs obligatoriska. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : Hur ämnar ministern agera i för att skynda på frågan om lots med tanke på sommarens incidenter?
fr · H5111627 · 2018-08-22 00:00:00 — Fråga 2017/18:1627 SJ och driftsäkerhet av (M) till Närings- och innovationsminister (S) Allt fler i väljer tåg som färdmedel. Det är därför en positiv nyhet att SJ ska köpa in nya, snabba tåg , som ska komma hela befolkning till del. Sommaren har däremot tydligt visat på de många utmaningar som SJ har med nuvarande tågflotta. Det varma klimatet har inneburit solkurvor och inställda avgångar för många människor. är det i stället kylan som hindrar tågtrafiken. Vidare behövs en grundlig översyn kring tillgänglighetsaspekten, framför allt för människor med funktionsnedsättning och äldre. I en artikel i kan man läsa om en rullstolsburen person som inte fick sin tågplats, trots korrekt bokning enligt . I egenskap av ansvarig för äldrefrågor inom har jag kontinuerlig dialog med pensionärsorganisationerna, som också vittnar om vikten av användarvänlighet på gemensamma transportmedel för äldre. När det gäller tåg handlar det till exempel om att det ska vara enkelt att stiga på, med låga insteg. Likaså är det viktigt med strategiskt placerade handtag att kunna ta tag i om balansen fallerar. Moderna tåg ska också ha toalettrum med bra utrymmen, larm och säkerhetshandtag. Sammanfattningsvis är det ett antal parametrar som är oerhört viktiga att staten, i egenskap av ägare av SJ, säkrar upp i kravställningen av de nya tågen. När det gäller en affär av den här kalibern (det är den största upphandlingen av tåg som någonsin gjorts i ), som kommer att påverka hela befolkning , är det oerhört viktigt att lära av tidigare misstag. Med anledning av ovanstående vill jag fråga närings- och innovationsminister : Vilka initiativ avser ministern och regeringen att ta för att säkerställa att de nya tågen har hög driftsäkerhet oavsett klimat, samt är funktionella och tillgängliga även för funktionsnedsatta och äldre?
fr · H5111628 · 2018-08-22 00:00:00 — Fråga 2017/18:1628 Handläggning av vapenlicenser hos av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) Enligt utredningen av ändringsdirektiv till EU:s vapendirektiv, Ds 2018:1, föreslås en rad lagändringar som ska börja gälla . Eftersom regeringen ännu inte har presenterat ett lagförslag till kommer lagändringarna att dröja. jägare och sportskyttar vet ännu inte vilka regler som kommer att gälla . har jag fått samtal från en rad oroliga väljare som påstår att har gått ut med ett uppdrag internt om att inte handlägga vapenlicenser till halvautomatiska vapen efter i väntan på ny lagstiftning. Om uppgiften stämmer är det ytterst allvarligt, eftersom det innebär att , utan stöd i lag, avvaktar tillämpning av kommande regler. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Har ministern kännedom om dessa uppgifter och i så fall, vilka åtgärder har regeringen vidtagit för att förhindra agerande?
fr · H5111629 · 2018-08-24 00:00:00 — Fråga 2017/18:1629 Alkobommar av (L) till Statsrådet (S) Alliansregeringen genomförde försök med alkobommar i hamnar. Utvärderingen pekade på mycket positiva effekter. I ett frågesvar påpekade infrastrukturministern att införandet av anläggningar för nykterhetskontroll är en prioriterad del i nystarten för nollvisionen. Statsrådet har uttalat att införande av anläggningar kommer att genomföras i alla hamnar, men det är i samarbete med andra aktörer som avgör var detta inleds. Nykterhetskontroller i hamnar och andra strategiska platser ska komplettera polisens kontroller och bidra till att reducera antalet omkomna och skadade i alkoholrelaterade trafikolyckor. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka gränshamnar har fått anläggningar för nykterhetskontroll, så kallade alkobommar?
fr · H5111630 · 2018-08-24 00:00:00 — Fråga 2017/18:1630 Valhemligheten för synskadade av (S) till Justitie- och inrikesminister (S) Valhemligheten är central i en demokrati. Den borde gälla alla fullt ut, inklusive personer med synnedsättning, men tyvärr måste personer med synnedsättning be om hjälp för att kunna personrösta. har understrukit vikten av att en lösning av frågan om valhemlighet för personer med synnedsättning kommer på plats före de allmänna valen 2022. Justitieminister har tidigare uppgivit att frågan är under beredning i . Så här inför årets valdag vill jag mot ovanstående bakgrund fråga justitie- och inrikesminister : Hur går arbetet på med att hitta en lösning på frågan om valhemlighet för personer med synnedsättning?
fr · H5111631 · 2018-08-24 00:00:00 — Fråga 2017/18:1631 Djurrättsaktivisternas hot mot svenskt lantbruk av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) är ett av landets viktigaste lantbruksområden, med stor produktion av livsmedel. Svenskt kött och andra animalieprodukter är förstklassiga, bland annat tack vare vårt höga djurskydd och låga antibiotikaanvändning. Vi producerar i genomsnitt bara ungefär hälften av de livsmedel som konsumeras här i , trots våra goda förutsättningar. lantbrukare måste värnas så att vår livsmedelsproduktion kan öka i landet och skapa jobb och tillväxt. är en av viktigaste regioner för livsmedelsproduktionen. Därför är det oroväckande att höra de färska rapporterna om djurrättsaktivister som begår brott i regionen genom att bland annat släppa ut minkar och ta ned stängsel på hästgårdar. Många lantbrukare i området är nu oroade för att samma sak ska drabba dem. Om vi ska kunna öka matproduktionen i och i kan vi inte låta djurrättsaktivister fortsätta att hota och förstöra verksamheter för lantbrukare. , tillsammans med andra partier i , har krävt att rättsväsendet prioriterar denna form av brottslighet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Vilka åtgärder har ministern och regeringen vidtagit för att stävja de brott som begås av djurrättsaktivister och därmed hotet mot svenskt lantbruk?
fr · H5111632 · 2018-08-27 00:00:00 — Fråga 2017/18:1632 Insatser för arbetslösa av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) rapporterade (den10 augusti) att Arbetsförmedlingen skär ned på inköp av upphandlade matchnings- och utbildningsaktörer. Uppemot 10 000 arbetslösa kan stå utan insats på grund av nya och orimliga budgetprioriteringar. En prisad insats såsom stöd och matchning tappar deltagare månad för månad, och företag som är aktiva i branschen får varsla på bred front. Det är djupt oroväckande eftersom stöd och matchning är bland de få åtgärder som faktiskt mäter och åskådliggör resultat. Anledningen till utvecklingen är att myndighetens program- och aktivitetsanslag fått drastiska förändringar till följd av den kraftiga ökningen av extratjänster. befinner sig 15 000 personer i åtgärden, en ökning med mer än 10 000 personer . Regeringen väljer att offra en insats som stöd och matchning och satsar i stället på dyra och ineffektiva extratjänster. Rapportering från olika kommuner visar att aktiviteterna är tveksamma och allt annat än ”aktiva”. Personer sitter och utför mer eller mindre meningslösa aktiviteter. Åtgärden är dessutom dyr: extratjänsterna kostar och förväntas kosta ackumulerat fram . Åtgärden är redan hårt kritiserad eftersom den träffar fel målgrupp (SR ) och att av deltagarna får ett riktigt, osubventionerat jobb efter avslutad insats (DI ). får alltså privata aktörer stryka på foten och i värsta fall läggas ned på grund av regeringens obegripliga prioriteringar. Så här skriver Arbetsförmedlingen i sin majprognos om förklaringen bakom deras nya prioritering, där utvecklingen av extratjänster särskilt lyfts fram som central kostnadsdrivande faktor: ”Arbetsförmedlingen kommer , för att kunna hålla sig till tilldelade anslag avseende aktivitetsstöd (1:2 ap1) och programmedel (1:3 ap1) innevarande år, behöva begränsa antalet beslut om aktivitetsstöd och köpta tjänster för personer som ännu inte blivit långtidsarbetslösa och därmed ännu inte skrivits in i garantiprogrammen.” Min fråga till arbetsmarknads- och etableringsminister är: Vad gör ministern för att undvika att tusentals arbetslösa står utan insats när hösten drar igång?
fr · H5111633 · 2018-08-28 00:00:00 — Fråga 2017/18:1633 En ny Ölandsförbindelse av (M) till Statsrådet (S) Att broförbindelsen mellan och fastlandet är känslig kan många pendlare, yrkestrafikanter och turister intyga. Under alla årstider uppstår under kortare eller längre tider köer som försvårar för arbete och företagande både på och på fastlandet. trafikeras av omkring 30 000 fordon , och passerar i snitt 18 000 fordon . Siffror som väl kan jämföras med trafiken på . Detta trots att bredd endast uppgår till av . Om skulle utsättas för svåra störningar eller helt stängas skulle snabbt kunna isoleras, då möjligheterna att lösa person- och varutransporter till och från är begränsade. är en dyr bro att underhålla på grund av både dess ålder och de inbyggda konstruktionsfel som bron har. Behovet av en ny förbindelse mellan och fastlandet är därför angelägen och borde vara ekonomiskt försvarbar. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur långt gången är planeringen med att finna en ny förbindelse mellan och fastlandet?
fr · H5111634 · 2018-08-28 00:00:00 — Fråga 2017/18:1634 Beredskapssituationen för vid störningar i broförbindelse av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) Att broförbindelsen mellan och fastlandet är känslig kan många pendlare, yrkestrafikanter och turister intyga. Under alla årstider uppstår under kortare eller längre tider köer som försvårar för arbete och företagande både på och på fastlandet. trafikeras av omkring 30 000 fordon och passerar i snitt 18 000 fordon . Siffror som väl kan jämföras med trafiken på . Detta trots att bredd endast uppgår till av . Om skulle utsättas för svåra störningar eller helt stängas skulle snabbt kunna isoleras, då möjligheterna att lösa person- och varutransporter till och från är begränsade. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Vilken beredskap finns för att vid en allvarlig störning av trafiken på lösa person- och varutransporter till och från , och vilka planer finns på att göra exempelvis Grankullaviks hamn till en bredskapshamn?
fr · H5111635 · 2018-08-29 00:00:00 — Fråga 2017/18:1635 EU:s vapenpass av Boriana (M) till Justitie- och inrikesminister (S) Eftersom inte accepterar EU:s vapenpass måste EU-medborgare som vill komma till för att jaga eller tävla i sportskytte ansöka om tillstånd för att föra in sina jakt- eller sportvapen. Tillståndet kostar och tar mellan sex och att erhålla. ställde jag en skriftlig fråga till justitie- och inrikesminister om anledningen till att EU-vapenpasset inte erkänns i , hela efter att det infördes i EU. Statsrådet svarade då att: ”Vid implementeringen av vapendirektivet valde att behålla kravet på införseltillstånd bl.a. mot bakgrund av att det finns medlemsstater som inte uppnår samma höga skyddsnivå i sin lagstiftning vad gäller exempelvis kontroll och tillståndskrav för innehav av skjutvapen som .” Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Står ministern fast vid detta uttalande, och exakt vilka medlemsstater i EU är det i så fall enligt ministern som ”inte uppnår samma höga skyddsnivå i sin lagstiftning vad gäller exempelvis kontroll och tillståndskrav för innehav av skjutvapen som ”?