ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H512951 · 2018-03-07 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:951 av (M) Statistik över varsel har frågat om jag avser att ta något initiativ så att konfliktstatistiken kompletteras. Avtalsrörelsen var omfattande. tecknades 497 nya kollektivavtal som omfattade cirka 2,3 miljoner anställda. Det förlorades inga arbetsdagar på grund av strejk eller lockout i samband med dessa förhandlingar, vilket är unikt i en avtalsrörelse av den omfattningen och ett tecken på hur väl den svenska arbetsmarknadsmodellen fungerar. Omfattningen av varsel, stridsåtgärder och medlingsärenden i förbundsförhandlingar var avsevärt mindre än med avtalsrörelser av motsvarande storlek. Vår arbetsmarknad är mer fredlig än i andra länder, inte trots utan på grund av att vi har en mycket långtgående rätt att vidta stridsåtgärder i . Det är en modell som fungerar väl. Den svenska arbetsmarknaden är stark i en internationell jämförelse. I konfliktstatistik framgår att det förlorades , varav 2 405 av härrör från konflikten i hamn. Av dessa berodde på en strejk som vidtagits av den fackliga organisationen och på den lockout som föranleddes av den fackliga organisationens stridsåtgärder. Antalet förlorade arbetsdagar kan dock jämföras med siffror med 10 417 förlorade arbetsdagar totalt på arbetsmarknaden. Situationen i hamn visar dock på att modellen också har utmaningar. Regeringen beslutade därför att tillsätta en utredning om en översyn av rätten att vidta stridsåtgärder på arbetsmarknaden. Utredaren ska också se över om det behövs vissa förändringar av fredspliktsreglerna. Uppdraget ska redovisas . I sitt uppdrag ansvarar inhämta, sammanställa och tolka statistik som är av betydelse för lönebildningen. I den statistiken framgår också antalet tvister där varsel har lagts. har bl.a. genom sin medlingsverksamhet en god överblick över förhållandena på arbetsmarknaden. Jag har förtroende för att myndigheten rapporterar statistik som på ett ändamålsenligt sätt ger en samlad bild av antalet vidtagna stridsåtgärder.
frs · H512953 · 2018-03-14 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:953 av (L) erkännande av folkmordet har frågat mig när den avser att erkänna folkmordet och hur jag ser på det faktum att det är olagligt i att hävda att folkmordet ägt rum. använder varje möjligt tillfälle att i kontakter med turkiska företrädare betona vikten av yttrandefrihet och åsiktsfrihet, inklusive fri och öppen debatt, vilket utgör en fundamental del av demokratins kärna. Det är djupt oroande att utrymmet för människor att fritt uttrycka sin åsikt minskar i . med professor uppdrogs när regeringen tillträdde att på en principiell och allmän nivå belysa relevanta rättsliga, historiska och andra aspekter på förhållningssätt och benämningar i anslutning till historia massövergrepp. I rapporten som blev resultatet av detta uppdrag, och som överlämnades , beskrivs bland annat behovet av ökad historisk samsyn. Enligt rapporten är också regeringsuttalanden som fastställer historiska fakta inte helt oproblematiska. Regeringen menar att de berörda gemensamt behöver analysera och komma fram till ett förhållningssätt till övergreppen. För att bidra till detta stödjer bland annat i , som arbetar för dialog och samförstånd mellan turkar och armenier i landet.
frs · H512954 · 2018-03-14 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:954 av (M) Situationen i har frågat mig om stöd till utvecklingssamarbete med numera riktas mer mot mellanstatligt samarbete än till stöd för demokratiarbete och frihetsförsvarare, samt om det totala beloppet för demokratibiståndet till landet har minskat. Det korta svaret på bägge frågorna är nej. Regeringen följer noga utvecklingen i och ser fortsatt med stor oro på situationen vad gäller mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer. Det senaste årets gripanden och frihetsberövanden av fredliga demonstranter, oppositionella och fackföreningsföreträdare, liksom oroande inskränkningar i yttrande-, församlings- och föreningsfriheten, är oacceptabla och signalerar steg i fel riktning. har i olika sammanhang, inklusive publikt och inom EU samt direkt till , tydligt uttryckt detta. Senast då kabinettssekreterare framförde svenska synpunkter till utrikesminister vid ett möte dem emellan vid säkerhetskonferensen i . Vi har regelbundna kontakter, varför svensk syn på detta är väl känd. Situationen belyses också utförligt i UD:s rapport om mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer i , som publicerades . bedriver en tydlig och konsekvent politik avseende mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer i . Förutom stöd till civilsamhället och MR-försvarare krävs också att omvärlden kan ha en kritisk dialog och viss samverkan med statliga institutioner för att ha möjlighet att påverka utvecklingen i landet, alltid i syfte att verka för demokrati och mänskliga rättigheter. Om hänvisningen till uppgifter om biståndsbelopp i vitryska medier syftar på intervjun med ambassadör som publicerades på Belta.by , så har ambassaden bekräftat att hon blivit felciterad. Hon refererade endast till totalsumman, samt gav exempel (bl.a. miljöprojekt) på vad som ingår. Stöd till demokrati och mänskliga rättigheter är en prioriterad fråga för inom ramen för utvecklingssamarbetet, nu liksom . Det övergripande målet för arbete med de mänskliga rättigheterna, demokrati och rättsstatens principer i är att bidra till ett tryggt, rättvist och inkluderande demokratiskt samhälle där allas lika rättigheter skyddas och respekteras. Detta arbete har också starkt stöd bland de icke-statliga organisationer som konsulteras i .
frs · H512955 · 2018-03-12 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:955 av Boriana (M) Förenklad andrahandsuthyrning Boriana har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förenkla andrahandsuthyrning av lägenheter i svenska studentstäder. Svårigheten för studerande att hitta en bostad påverkar såväl enskilda studenter som vårt kunskapssamhälle negativt. Kötiden för att få en studentbostad varierar kraftigt över landet, men antalet högskoleorter där studenter hittar boende inom en månad har ökat i antal enligt . har antalet orter som inte kan erbjuda boende under en termin också ökat i antal. Lägesbilden är alltså något mer nyanserad än vad Boriana beskriver. För att underlätta för studenter att finna en lämplig bostad har regeringen, utöver flera satsningar på ökat bostadsbyggande generellt, genomfört flera åtgärder som syftar till att förbättra situationen för studenter specifikt. Bland annat höjs studiemedlens bidragsdel och Akademiska Hus har fått ett breddat uppdrag som innebär att de numera kan äga och bygga studentbostäder och har planer för 28 000 bostäder fram . Av de drygt 10 000 hyresbostäder som beviljats investeringsstöd för byggande av energieffektiva hyresbostäder och bostäder till studerande är drygt 1 600 studentbostäder. Investeringsstödet möjliggör ett ökat hyresrättsbyggande med lägre hyra än gängse nybyggnadshyror. Glädjande är också att kommunerna bostadsmarknadsenkät uppger att cirka 6 200 studentbostäder finns i planerade byggstarter, en dubblering mot föregående år. Närmare hälften av dessa planeras i , en av de kommuner där kötiden är lång för att få en studentbostad. Sammantaget gör detta att antalet studentbostäder kommer att öka väsentligt och att det sannolikt leder till kraftigt minskade väntetider. Privatpersoners upplåtelse av den egna bostaden är ett viktigt komplement till den ordinarie bostadsmarknaden. Statskontoret har i en rapport till regeringen konstaterat att det finns potential att öka privatbostadsuthyrningen och att de främsta hindren är ovilja, osäkerhet och att många helt enkelt inte vill dela sin bostad med främmande människor. En kulturförändring på området är ett långsiktigt arbete. För att både sänka trösklarna för potentiella uthyrare och öka bekvämligheten för potentiella hyresgäster ska kommittén för modernare byggregler bl.a. undersöka hur byggregelverket kan underlätta en anpassning av bostaden och stimulera till nyproduktion med en uthyrningsdel. En positiv utveckling är att allt fler studentkårer och privata aktörer bidrar till att underlätta matchningen mellan bostadssökande och ledigt boende genom olika förmedlingstjänster som innebär en tryggare förmedling. Utöver detta finns ett antal förslag angående privatuthyrning från både Statskontoret och betänkandet Stärkt ställning för hyresgäster som bereds inom . Förslagen syftar till att både underlätta uthyrningen och stärka andrahandshyresgästens ställning.
frs · H512956 · 2018-03-14 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:956 av (M) Driften av Norr på Jamtli har frågat mig om hur jag och regeringen avser att agera för att ska kunna säkerställa sin del av samarbetet kring Norr på Jamtli i . Regeringen genomför ett antal insatser på kulturområdet i syfte att stärka kulturen i hela landet. Att alla ska ha möjlighet att delta i kulturlivet, oavsett vilken del av landet man bor i, är en kulturpolitisk prioritering. I enlighet med budgetpropositionen förstärktes anslag med för att stärka museets regionala närvaro, vilket är den utfästelse som gjorts av regeringen i denna fråga. Förstärkningen ska ses som en del av regeringens ambition att öka tillgängligheten och delaktigheten till kultur i hela landet, till exempel genom samarbeten med regionala museer. På så sätt kan verksamhet spridas och tillgängliggöras nationellt. Utifrån denna förstärkning tog myndigheten själv beslut om att ingå ett samarbete med Jamtli om en etablering av en filial i . Därefter har myndighetens anslag även förstärkts med och . Totalt har ett anslag på ca . Mot den bakgrunden anser regeringen att har förutsättningar att säkerställa sin del av samarbetet i , men kommer givetvis att fortsätta följa satsningen.
frs · H512957 · 2018-03-13 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:957 av Boriana (M) Stärkt kvalitet i den högre utbildningen Boriana har frågat mig vilka åtgärder som jag avser att vidta för att höja kvaliteten vid och högskolor. Jag vill inledningsvis påminna om att har en bra position i världen. I de rankningar som tidskriften gör hamnar medelvärdet för på en femteplats efter framstående länder som , , och . Tre svenska lärosäten placerar sig, i konkurrens av cirka 20 000 lärosäten, på topp 100 och elva svenska lärosäten på topp 400. Den högre utbildningen ska möjliggöra ett livslångt lärande oavsett var i landet du bor och bidra till hållbar utveckling, näringslivets konkurrenskraft och ökad jämlikhet och jämställdhet. Vägledande i detta arbete måste alltid vara att hålla hög kvalitet på den utbildning som tillhandahålls. Regeringens högskole- och forskningspolitik syftar till förändringar för 2020-talets behov och regeringen gör ett flertal satsningar där kvalitet är vägledande. Regeringens forskningspolitik fokuserar på att möta de stora samhällsutmaningarna; resurserna till forskning ökas och samverkan samt långsiktighet stärks. Vad gäller högre utbildning görs bl.a. en stor och långsiktig satsning för att stärka kvaliteten på lärar- och förskollärarutbildningar och på utbildningar inom humaniora och samhällsvetenskap. Dessutom stärks forskningsanknytningen i högre utbildning, vilket är en viktig kvalitetsaspekt. Universitet och högskolor ansvarar för att hög kvalitet nås i utbildning och forskning. För att bidra till en väl fungerande kvalitetssäkring har regeringen beslutat att ska ansvara för ett sammanhållet system för kvalitetssäkring som omfattar högskolans hela verksamhet, dvs. inte bara högre utbildning såsom utan även forskning. Vidare behöver universitets och högskolors styrning utvecklas för att ge dem goda förutsättningar att kunna bedriva en långsiktig verksamhet av hög kvalitet. tillsatte därför regeringen en utredning som ska göra en samlad översyn av lärosätenas styrning, inklusive resurstilldelning. Till utredningen har också utsetts en parlamentarisk referensgrupp där samtliga riksdagspartier är representerade. Avslutningsvis vill jag påtala att det i huvudsak råder god balans mellan högre utbildning och arbetsmarknad, vilket även konstaterades i betänkandet från utredningen om högskolans utbildningsutbud (SOU 2015:70). följer regelbundet upp de högskoleutbildades etablering på arbetsmarknaden. För att en individ ska räknas som etablerad krävs en relativt stark och relevant förankring på arbetsmarknaden och har andelen etablerade bland dem som tog ut en examen ungefär legat på strax . Som en jämförelse kan nämnas att sysselsättningen, dvs. andelen som hade ett jobb under hela eller en del av året, i samma grupp var . Även internationella jämförelser av sysselsättningsgraden visar mycket bra resultat för , t ex visar studier att ligger över genomsnittet för högskoleutbildade personer.
frs · H512958 · 2018-03-16 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:958 av (L) Reglering av apanaget har frågat mig om jag och regeringen anser att samtliga 13 medlemmar av kungafamiljen ska försörjas genom apanaget och om jag och regeringen är villig att göra en översyn av systemet med apanage. har vid upprepade tillfällen avslagit motionsyrkanden om att begränsa eller reglera apanaget, senast i samband med behandlingen av budgetpropositionen . har i dessa sammanhang uttalat att det inte finns skäl att göra någon ändring i den nuvarande konstitutionella ordningen. Jag håller med om att det inte finns skäl att ändra den konstitutionella ordningen för apanaget och kommer därför inte att inleda en sådan översyn.
frs · H512959 · 2018-03-16 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:959 av (L) Politisk rekrytering av nämndemän har frågat mig om jag och regeringen avser att återkomma med besked om reformering av nämndemannasystemet och i så fall på vilket sätt. Att representanter från allmänheten medverkar i domstolar och den dömande verksamheten är det vanliga för västerländska rättsordningar. Det bygger i grunden på tanken att den som står åtalad eller får en tvist prövad i domstol ska dömas av sina likar. Denna idé kommer till praktiskt uttryck på olika vis. En del länder har valt att använda sig av ett jurysystem. I har vi, i likhet med till exempel , , och , valt att ha nämndemän i domstolarna. Att ha ett domstolsväsende helt utan lekmannainslag vore att ställa vid sidan av vad som gäller för de flesta länder med västerländska rättsordningar. Jag anser att nämndemannasystemet ska finnas kvar, och att det spelar en viktig roll i vårt rättssystem. Nämndemännen upprätthåller förtroendet för domstolarna och stärker deras legitimitet. De är utsedda av kommun- eller och har därför en oberoende ställning. drygt 8 000 nämndemän bidrar till att sprida kunskaper och förståelse till allmänheten om hur rättsväsendet och domstolarna fungerar. Att det finns nämndemän i domstolarna bidrar också till att personer med olika bakgrunder och erfarenheter finns representerade i våra domstolar. Den förra borgerliga regeringen lät utreda nämndemannasystemet och beslutade med bred majoritet om ett antal förändringar för att stärka och utveckla nämdemannasystemet. Också Liberalerna ställde sig bakom detta. är det obligatoriskt för alla nämndemän, nyvalda som omvalda, att genomgå en utbildning innan de börjar tjänstgöra. En viktig del i utbildningen handlar om att nämndemännen förväntas vara oberoende. En annan förändring är att rekryteringen och tidpunkten för val av nämndemän har separerats från tidpunkten för de allmänna valen för att ge partierna mer tid att arbeta med nomineringsprocesserna så att lämpliga kandidater kan föreslås. Kravet på lämplighet har också skärpts vilket innebär att den som utses till nämndeman måste vara lämplig för uppdraget med hänsyn till omdömesförmåga, självständighet, laglydnad och övriga omständigheter. Det är dessutom enklare att nu entlediga en nämndeman som visat sig olämplig för uppdraget. De politiska partierna har, med vårt system, ett stort ansvar för att endast nominera personer som är lämpliga för uppdraget som nämndemän. Det är naturligtvis avgörande att alla partier lever upp till det ansvaret. Att enstaka nämndemän ibland uppvisar ett beteende som inte är förenligt med uppdraget är inte ett skäl till att ändra ett system som i grunden är välfungerande.
frs · H512960 · 2018-03-14 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:960 av (M) Granskning av har frågat mig om jag och regeringen har för avsikt att låta Statskontoret granska även , dess ekonomi och styrning kring materielprojekt. Uppdraget till Statskontoret omfattar att granska Försvarsmaktens metoder för att utarbeta ekonomiska underlag till regeringen, även de delar som berör materielanskaffning. Av uppdraget framgår att både Försvarsmakten och ska bistå Statskontoret med de förutsättningar som krävs för att Statskontoret ska kunna genomföra uppdraget. (Fö nr 4) gav regeringen i uppdrag till Försvarsmakten och att gemensamt utveckla metoder och implementera åtgärder för att löpande bedöma, värdera och vid behov hantera och anpassa planeringen av materielinvesteringar mot index- och valutafluktuationer. Statskontoret har även att beakta de svar som båda myndigheter har lämnat på detta uppdrag. Mot bakgrund av det ovan sagda och inom ramen för den fortsatta dialogen med Statskontoret är jag beredd att komplettera uppdraget om och när det föreligger behov av detta.
frs · H512961 · 2018-03-14 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:961 av (M) Utsläppen från vägtrafiken har frågat mig om jag anser att regeringens miljöpolitik är förenlig med Miljömålsberedningens målsättning om reducerade utsläpp av växthusgaser fram . Jag vill inleda med att tacka för hennes starka engagemang för att ska nå de mål som satt upp för det svenska klimatarbetet. Svaret på frågan är ja. har gjort en första uppföljning av de etappmål för klimat som gäller till 2030. Etappmålen är en del av miljömålssystemet. Det första gäller samtliga sektorer i som omfattas av ESR, EU:s ansvarsfördelningsförordning (Effort Sharing Regulation). För dessa sektorer ska utsläppen vara lägre än 1990, varav kan täckas av kompletterande åtgärder. Det andra etappmålet handlar specifikt om inrikes transporter. Utsläppen från dessa (förutom flyget, som ingår i EU ETS) ska minska med jämfört med . De senaste scenarierna över utsläpp och upptag av växthusgaser i togs fram –2017. De utgår från att styrmedel som fanns behålls under hela scenarioperioden . Utfallet landade på 44 procents minskning av utsläppen jämfört med i ESR och 35 procents minskning jämfört med i transportsektorn. Nästan hälften av betinget är därmed uppfyllt och det återstår att minska utsläppen med drygt koldioxidekvivalenter för att nå ESR-målet. För transportmålet måste utsläppen minska med drygt . Regeringen presenterade i budgetpropositionen ytterligare klimat-satsningar. har kvantifierat effekten för tre av dessa: bonus-malus-systemet för nya lätta fordon, bränslebytet samt utökningen av Klimatklivet. När de beräknade effekterna av dessa tre satsningar adderas till de scenarier som utgår från de styrmedel som var på plats till och med som-maren 2016 minskar gapen till målen. För att nå målen till 2030 för inrikes transporter beräknas gapet till ungefär 1–koldioxidekvivalenter. Det totala gapet för att nå ESR-målet , inklusive inrikes transporter, beräknas till ungefär 2–koldioxidekvivalenter. Resultatet i scenarioberäkningarna är osäkra och påverkas av de antaganden som görs, däribland antagandet om att reduktionsnivån inom bränslebytet ökar till . Sammanfattningsvis är det transportsektorn som behöver stå för huvuddelen av de totala utsläppsminskningar som behövs till 2030. bedömer att etappmålet för transportsektorn kan nås med en kombination av vidtagna åtgärder inom de tre områdena: transporteffektivt samhälle, energieffek-tivare fordon samt ökad andel förnybara bränslen.
frs · H512962 · 2018-03-14 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:962 av (V) Situationen i turkiska fängelser har frågat mig vilka initiativ jag avser att ta för att som såväl enskilt land som medlem i EU och FN ska uppmärksamma situationen i de turkiska fängelserna och verka för att slutar fängsla kritiker och oppositionella. Utvecklingen i är djupt oroande. Den negativa trenden när det gäller respekten för mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer har sedan det misslyckade kuppförsöket 2016 accelererat. Utvecklingen framgår tydligt i den rapport om mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer i som regeringen publicerade 2017. Det gäller inte minst frihetsberövandet av oppositionspolitiker, liksom akademiker, journalister och människorättsförsvarare. I rapporten berörs också specifikt den försämrade situation som råder i fängelser och häktningsanstalter. Regeringen avser fortsätta att i kontakter med turkiska företrädare, både i och i , framföra våra tydliga synpunkter beträffande utvecklingen i landet. Regeringen driver också att inskränkningar av de mänskliga rättigheterna tas upp i de fora där vi tror att det finns störst möjlighet att nå resultat, inom EU, , och FN. Vi verkar också för att EU och dess medlemsstater fortsätter att agera samlat för att ska respektera mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer fullt ut.
frs · H512963 · 2018-03-13 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:963 av (M) Bristande konsekvensutredningar i har frågat statsministern vilka åtgärder han och regeringen avser att vidta för att komma till rätta med de bristande konsekvensutredningarna i ärenden som bereds av . Frågan har överlämnats till mig. För att svenska företag ska ha konkurrenskraftiga förutsättningar i förhållande till omvärlden är det av stor vikt att reglerna är ändamålsenliga. Konsekvensutredningar är centrala i arbetet med att nå mer ändamålsenliga regler och det är viktigt att de håller en god kvalitet. granskning visar att kvaliteten har förbättrats , men mycket arbete återstår innan regeringen är nöjd med resultatet. För att nå framgång måste konkreta stödinsatser sättas in där behovet är som störst, i det här fallet gentemot och kommittéerna. har ett ansvar att ge råd, stöd och utbildning till regelgivare på alla nivåer i arbetet med konsekvensutredningar. Det kan handla om grundläggande utbildning och hjälp vid statistikinhämtning samt riktade insatser för att strukturera arbetet. har identifierat att det ofta är beräkningar av kostnader för företagen som brister. Det är därför viktigt att de rådgivande insatserna framöver utgörs av ett konkret beräkningsstöd så att och andra regelgivare kan förbättra kostnadsberäkningarna i sina konsekvensutredningar. redovisade ett regeringsuppdrag att ta fram en digital handledning för konsekvensutredning vid regelgivning. Handledningen ska fungera som ett konkret hjälpmedel när en konsekvensutredning upprättas och utvecklas kontinuerligt.