frs · H512506 · 2018-01-10 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:506 av (M) Skillnader mellan nyanlända och inrikes födda elever i skolan har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att minska skillnaderna i skolresultat mellan inrikes och utrikes födda elever. Elever som kommer till under senare årskurser har svårare förutsättningar att uppnå behörighet till gymnasieskolans nationella program än t.ex. elever som invandrat före ordinarie skolstart. Av den anledningen tillsatte regeringen en särskild utredare med uppdrag att föreslå hur utbildningen för nyanlända elever som kommer till under senare årskurser kan anpassas för att öka elevernas möjligheter att nå behörighet till gymnasieskolans nationella program. Utredningen föreslår bl.a. att rätten till studiehandledning på modersmålet ska stärkas så att en nyanländ elev i åldern 13–kan få studiehandledning på moders-målet om det inte är uppenbart obehövligt. Utredningen uppfattar att studie-handledning på modersmålet är den absolut viktigaste insatsen för att förbättra nyanlända elevers kunskapsutveckling och öka måluppfyllelsen. I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1) föreslår regeringen att medel avsätts för genomförande av detta och andra förslag från utredningen. Förslagen bereds nu inom . Arbetet för en jämlik kunskapsskola är prioriterat. genomför på uppdrag av regeringen systematiska insatser i syfte att stärka huvudmännens förmåga att erbjuda nyanlända barn och elever en utbildning av hög och likvärdig kvalitet (U2017/00301/S). Vid behov ska insatserna även omfatta barn och elever som inte är nyanlända, om de har ett annat modersmål än svenska. Målgrupper för de olika insatserna ska vara huvudmän, förskolechefer, rektorer, förskollärare, fritidspedagoger, lärare i alla ämnen, modersmålslärare, studiehandledare på modersmål samt annan personal inom förskolan, förskoleklassen, fritidshemmet, och motsvarande skolformer samt gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. Insatserna ska anpassas till målgruppernas olika förutsättningar och behov. Utsatta bostadsområden ska särskilt uppmärksammas. Regeringen föreslår i budgetpropositionen att detta uppdrag utvidgas till att även omfatta vuxenutbildningen. Andra åtgärder som regeringen redan har vidtagit för att stärka jämlikheten i skolan är bl.a. Samverkan för bästa skola (U2015/03357/S) där arbetar med riktade insatser i samverkan med ett urval av skolor med låga kunskapsresultat. De medel som är avsatta för dessa uppdrag (U2015/03357/S, U2017/00301/S) uppgår sammantaget till 2018 och beräknas uppgå till 2019 och 2020–2025. har också beslutat, i enlighet med regeringens förslag, att en in-ledande obligatorisk kartläggning ska göras av nyanlända elever i syfte att ta reda på vilka kunskaper en elev har med sig. Regeringen föreslår i budgetpropositionen en kraftig förstärkning av den statliga finansieringen av skolan i linje med förslag. Med en infasning ska avsättas för insatser för ökad likvärdighet och kunskapsutveckling. Efter förslag från regeringen har beslutat om en skyldighet för huvudmän att erbjuda lovskola till elever i årskurs 8 och 9 som riskerar att inte nå kunskapskraven för betyget E i ett eller flera ämnen (prop. 2016/17:156). Regeringen har således vidtagit ett stort antal åtgärder för att förbättra jämlikheten i svensk skola och det är en uppgift som kommer att fortsätta vara prioriterad för regeringen.