ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H511603 · 2018-01-18 00:00:00 — Fråga 2017/18:603 Rätten att överklaga beslut av (M) till Statsrådet (S) Ungefär två tredjedelar av yta är täckt av skog, och vi har en lång tradition av att ansvarsfullt förvalta den, alltifrån stora skogsbolag till små gårdsfastigheter. har även något så unikt som allemansrätten, vilket tillgängliggör vår natur för alla människor oavsett om man äger egen skog eller inte. Detta är något som är väl värt att skydda. Skogen kallas ofta för gröna guld och är en enorm tillgång för både vårt land och för de som äger skogen. Äganderätten är grundläggande för de gröna näringarnas konkurrenskraft. Svenska skogsägare har ett intresse av att vårda och förvalta sin skog för nästkommande generationer. Den svenska skogen har även ett stort värde för friluftslivet och jakten. Det finns en lång tradition av privat ägande av skog och en vilja att förvalta det gröna guldet. I regeringens betänkande Rättslig översyn av skogsvårdslagstiftningen (SOU 2017:81) föreslås däremot en inskränkning i äganderätten genom att ”överklagandehänvisningen i 40 § skogsvårdslagen ändras så att det framgår att beslut enligt ovan får överklagas av sådana ideella föreningar eller andra juridiska personer som avses i 16 kap. 13 § […] För att säkerställa allmänhetens tillgång till information om beslut och för att rätten till överprövning ska kunna säkras, föreslås att ska offentliggöra överklagbara beslut elektroniskt”. Ett område som oftare drabbas av konflikter mellan skogsägare och de övriga boende är skogsbruk nära tätorter. Det är viktigt med samförstånd men det måste ske med äganderätten som bas; skogsägare förvaltar sin skog väl och ingen ska därför behöva drabbas av hotfulla kampanjer med långa överklagandetider. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att följa betänkandets rekommendationer och därmed utvidga rätten att överklaga vissa beslut från , och när i så fall avser regeringen att återkomma till med ett konkret förslag?
fr · H511604 · 2018-01-18 00:00:00 — Fråga 2017/18:604 En ny generaldirektör för av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) lämnade vårvintern 2017 sitt uppdrag som den första generaldirektören för Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) för att tillträda som riksrevisor. har MSB haft som vikarierande generaldirektör. har onekligen präglats av händelser och utmaningar som på många sätt påverkar myndigheten och dess viktiga och omfattande uppdrag. Det finns ingen anledning att tro att uppgifterna kommer att bli färre eller mindre allvarliga . För regeringen borde det rimligtvis vara en prioriterad uppgift att tydliggöra ledningsstrukturen genom att en generaldirektör rekryteras och utses. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Har ministern och regeringen för avsikt att utse en generaldirektör för före då det är den förra tidigare ordinarie generaldirektören avslutade sitt uppdrag?
fr · H511605 · 2018-01-18 00:00:00 — Fråga 2017/18:605 Ungdomspåföljder av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) vill se skärpta påföljder för unga lagöverträdare. Syftet är att unga lagöverträdare ska få en kännbar konsekvens men också att unga tidigt ska få hjälp att lämna sitt kriminella liv bakom sig. har tidigare föreslagit att införa helgavskiljning med fotboja som påföljd. Detta innebär till exempel att en ung lagöverträdare ska vara tvingad att vistas i sin bostad, eller tvärtom, och kortare perioder. Avsikten är också att den unge ska delta i till exempel påverkans- och attitydprogram, praktik eller organiserad fritidsverksamhet. Detta ska övervakas med elektronisk fotboja. tillkännagav att regeringen bör se över hur ungdomspåföljden helgavskiljning med fotboja kan utformas för att återkomma med ett sådant förslag till . Frågan har utretts men jag kan konstatera att inget förslag gällande detta finns i regeringens propositionsförteckning för tiden januari–trots att det har gått tillkännagivandet. aviserade justitie- och inrikesministern i SVT:s Agenda att regeringen skulle komma med förslag om just sådana ungdomspåföljder. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Avser ministern att lägga fram förslag om skärpta ungdomspåföljder ?
fr · H511606 · 2018-01-19 00:00:00 — Fråga 2017/18:606 Lagförslag i som kan tillåta barnäktenskap av (S) till Utrikesminister (S) i ska enligt nytt lagförslag själva kunna besluta om vilka som får gifta sig. Detta väcker såväl ilska som oro och förtvivlan i civilsamhället, som tidigare stått emot ett liknande förslag, och hos organisationer som jobbar med barns och kvinnors mänskliga rättigheter. har en relativt progressiv äktenskapslagstiftning där bland annat giftasåldern är . Äktenskap ingångna utanför rättsväsendets kontroll är förbjudna och straffas med fängelse eller böter enligt rådande ordning. vill flera konservativa shiitiska parlamentsledamöter ändra den ordningen genom att stryka delar av lagen och göra ett antal tillägg till den. Förslaget skulle ge de religiöst lärda hos muslimska trossamfund, såväl shia- som sunniorienterade, rätten att själva godkänna äktenskap utformade utifrån sina egna rättsläror. Man vill också inrätta en särskild familjerättsdomstol som ska hantera ärendena. Det finns flera oroande följder om förslaget skulle gå igenom. Bland annat skulle det bli tillåtet att gifta sig vid en lägre ålder, ända ned till hos de samfund där det finns jurisprudens som tillåter det. Det skulle också innebära att man lättare kan inskränka den gifta kvinnans rättigheter vid en eventuell skilsmässa. Denna utveckling är oroande. gör både militära insatser och civila biståndsinsatser i . Vi stöttar också genom FN och EU. Vi bör därför ställa krav och uppmana att inte undergräva principen om som en stat med ett system av lagar och rättigheter som gäller alla och inte har sin utgångspunkt i vilken religion du har. Med anledning av ovanstående är min fråga till utrikesminister : Vilka initiativ tänker utrikesministern ta för att markera att detta lagförslag inte är förenligt med principerna för grundläggande mänskliga rättigheter, inklusive barns och kvinnors rättigheter?
fr · H511607 · 2018-01-19 00:00:00 — Fråga 2017/18:607 Brott mot mänskliga rättigheter i av (SD) till Utrikesminister (S) har kommit att bli ett oerhört mäktigt land med förhållandevis mycket inflytande i världen. Det är likväl en diktatur där grundläggande mänskliga fri- och rättigheter inte erkänns och där myndigheterna konsekvent sysslar med sådant som är fullkomligt otänkbart i vår del av världen. Av rädsla för deras makt har omvärlden varit väldigt tyst avseende detta, vilket vi bland annat har sett efter invasionen av . har man känt till att statliga sjukhus i har dödat så kallade samvetsfångar för att sedan sälja deras organ (man tror att tiotusentals oskyldiga människor dödats på detta sätt). Vi vet likaså att yttrande- och åsiktsfriheten är kraftigt begränsad, och det är väl känt att spionaget på kinesiska medborgare i och utanför landets gränser är mycket omfattande. Om vi vänder blicken mot utländska medborgare som söker sitt skydd i landet hittar vi även där skrämmande fakta. Kinesiska myndigheter skickar nämligen tillbaka nordkoreanska flyktingar till världens mest slutna land, där de kan vänta sig avrättning eller en fruktansvärd behandling för såväl sig själva som familj eller anhöriga. Med hänvisning till detta önskas utrikesminister svara på följande fråga: Hur prioriterad anser ministern att MR-situationen i är för regeringen, och på vilket sätt arbetar ministern för att påverka den kinesiska regeringen i en positiv riktning?
fr · H511608 · 2018-01-19 00:00:00 — Fråga 2017/18:608 Dålig arbetsmiljö av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) God arbetsmiljö ska vara en självklarhet, men för många är så inte fallet. Sjuksköterskan som håller på att gå in i väggen för att alla patienter ska få rätt vård , polisen som får ta emot hot mot sin familj , busschauffören som blir utsatt för stenkastning – exemplen är många. Psykiatriska diagnoser är den vanligaste sjukskrivningsorsaken, enligt , och det är inte acceptabelt. Stressreaktioner och anpassningsstörningar har tyvärr vuxit fram som ett stort folkhälsoproblem, och detta måste motverkas. Med anledning av ovanstående vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister följande: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att alla ska få en god arbetsmiljö?
fr · H511609 · 2018-01-19 00:00:00 — Fråga 2017/18:609 Ungdomsarbetslösheten av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) Det är glädjande att ungdomsarbetslösheten minskar, men mycket jobb återstår för att se till att utvecklingen fortsätter att gå åt rätt håll. Detta bekräftas också av officiella statistik, som bygger på enkäter, till skillnad från Arbetsförmedlingens statistik, som bygger på antal inskrivna arbetslösa. säsongsrensade siffror visar att arbetslösheten låg på . Således saknar fortfarande många ungdomar jobb och det stöd som behövs för att ta sig över trösklarna in på den svenska arbetsmarknaden. Med anledning av ovanstående vill jag fråga arbetsmarknadsminister följande: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att sänka trösklarna in till arbetsmarknaden så att fler unga kan få ett jobb?
fr · H511610 · 2018-01-19 00:00:00 — Fråga 2017/18:610 Effektivare integration av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) Om trenden med ökande otrygghet, långa vårdköer och otillräckliga kunskaper hos våra skolelever ska vändas behövs fler som jobbar och bidrar till vår gemensamma välfärd. Fler måste därför komma in i arbete och bort från utanförskap. Jobbklyftan mellan inrikes- och utrikesfödda ska minska. tar det innan ens hälften av alla nyanlända kommer i sysselsättning. Vi moderater vill därför förbättra integrationsprocessen. Det kommer att krävas omfattande reformer som gör att det alltid ska löna sig mer att gå till jobbet än att gå på bidrag. saknar en arbetslinje som gäller alla. Med anledning av ovanstående vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister följande: Avser ministern att ta initiativ till några reformer för att motverka jobbklyftan mellan inrikes- och utrikesfödda?
fr · H511611 · 2018-01-19 00:00:00 — Fråga 2017/18:611 3D-vapen av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) är ett av de länder som redan utsatts för terrorbrott. Vi lever i en mer osäker värld, där det mer oförutsedda kan ske. har bland annat lyft att uppfinningsrikedomen ökar hos dem som utför brott och sysslar med kriminell verksamhet. Tullen varnar för att det har blivit mer och mer vanligt att 3D-vapen förs in i landet av dem som tänker begå någon form av brottslig handling. Skillnaden mellan 3D-vapen och vanliga vapen är att 3D-vapnen görs av hårdplast och inte i metall. Svårigheterna blir därmed fler. Detta medför i sin tur att 3D-vapnen inte upptäcks lika lätt i tullens kontroller som de vapen som är gjorda i metall. Trots detta har 3D-vapen beslagtagits i . har uttalat oro för att spridningen av 3D-vapen ska fortsätta och att de kan komma att användas vid terrordåd. Detta är såklart mycket allvarligt och kommer förr eller senare att kunna få mycket allvarliga konsekvenser. Nationellt forensiskt centrum, som har provskjutit med 3D-vapen, menar att det inte råder någon tvivel om att 3D-vapen kan användas för att skjuta skarpt. Med anledning av det ovan nämnda frågar jag justitie- och inrikesminister : Vilka åtgäder avser ministern att vidta för att stödja arbete mot framtagande av moderna vapen, till exempel 3D-vapen, som kan komma att användas vid illegal verksamhet i ?
fr · H511612 · 2018-01-19 00:00:00 — Fråga 2017/18:612 Regeringen och Försvarsberedningen av (M) till Försvarsminister (S) överlämnade Försvarsberedningen sin rapport till regeringen där man bland annat menar att det varken kan uteslutas ett väpnat angrepp mot eller att militära maktmedel och hot om sådana kan komma att användas mot . Regeringen är dock splittrad i sin syn på Försvarsberedningens analys. Utrikesminister menar att ett väpnat angrepp mot ”inte är sannolikt”, medan försvarsminister hävdar att det ”inte kan uteslutas”. Det är givetvis förvånande och oroande att regeringen inför öppen ridå visar upp sin oförmåga till samsyn och går emot Försvarsberedningens arbete samt att två ledande regeringsmedlemmar därtill gör helt olika bedömningar av säkerhetsläget för vårt land. I av ökande oro och risk för konflikter i vårt närområde krävs det en handlingskraftig regering som tar signaler på allvar och är beredd att agera. Att och Försvarsdepartementet i detta läge uppenbarligen gör helt skilda tolkningar av Försvarsberedningens rapport är allvarligt och kräver en förklaring. Därför vill jag fråga försvarsminister : Vilken säkerhetspolitisk bedömning gör ministern av risken för ett väpnat angrepp mot , och talar ministern för hela regeringen?
fr · H511613 · 2018-01-19 00:00:00 — Fråga 2017/18:613 Tekniska problem som påverkar pendeltågstrafik i av (L) till Statsrådet (S) görs ca 300 000 resor med pendeltåg i . Att pendeltågen fungerar är viktigt. Resenärer måste kunna lita på transportsystemet. Det är viktigt för att pendlarnas vardag ska fungera så att man kommer . Bilister bör kunna ställa bilen och välja kollektivtrafik och därmed slippa spendera mycket tid i bilkö. Pendeltågstrafiken har dock drabbats av många störningar. Stora förseningar, totalstopp och inställda tåg har blivit vardag för kollektivtrafikresenärer. Det påverkar resenärerna och tilliten till att resa med kollektivtrafik. Signalfel, växelfel och nedrivna kontaktledningar – tekniska problem som staten har ansvar för – har återkommande orsakat stopp i trafiken. Pendeltågstrafiken är beroende av att spåren fungerar. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet följande: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att problemen på järnvägen/spåren ska lösas så att inte ständigt återkommande brister ska fortsätta att hindra framkomligheten för pendeltågen?
fr · H511614 · 2018-01-19 00:00:00 — Fråga 2017/18:614 Transparenta skatter av (M) till Finansminister (S) har presenterat ett förslag på skatt vid utflyttning från , till vilket finansministern har uttalat sig positivt men tillstått att reglerna blir krångligare. Utöver att förslaget är negativt för den fria rörligheten och även för trovärdigheten för det svenska skattesystemet är förslag mycket krångligt och innehåller ett stort antal undantag. Enligt förslaget i promemoria ska den som varit skattskyldig i minst fem av före utflyttning beskattas för kapitalvinster som upparbetats fram till utflyttningsdagen. Beskattningsanspråket ska gälla i evig tid efter utflyttningen. Kapitalvinsterna ska avse olika former av ägande (så kallade delägarrätter, fordringsrätter, andelar i handelsbolag med mera). kalkylerar att förslaget ökar beskattningen med motsvarande . Förslaget har behövt förses med en rad undantag; bland annat gäller det inte för kapitalvinster och inte för fastigheter eller tillgångar på investeringssparkonto. Vidare ska enligt förslaget den som träffas av den nya skatten kunna söka anstånd med betalningen under vissa förutsättningar. Det gäller om man flyttar inom EES eller till stater utanför EES om dessa har skatteavtal och avtal om informationsutbyte med , men i det senare fallet begränsas anståndet till . Alla anståndshavare ska lämna särskilda uppgifter för att det ska bedömas om anstånd alltjämt är möjligt eller om anståndsbeloppet helt eller delvis ska betalas. Särskilda regler föreslås för beskattning då ett anstånd upphört och en värdenedgång skett efter utflyttningen. Avsevärda svårigheter kommer att uppstå vid värderingen av onoterade tillgångar, och ytterligare svårt blir det i alla de fall då de så kallade 3:12-reglerna aktualiseras. Finansministerns farhågor att förslaget är krångligt kan utan tvekan bekräftas. Ett skatteförslag som redan i de initiala diskussionerna är oklart och krångligt blir inte tydligare med en fortsatt beredning. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Är ministern beredd att avstå från skatt vid utflyttning till förmån för att öka transparensen bland de befintliga skatterna?
fr · H511615 · 2018-01-19 00:00:00 — Fråga 2017/18:615 Allergikers möjlighet att resa av (L) till Statsrådet (S) Möjligheten att resa trots funktionsnedsättningar och allergier är en viktig fråga för dem som är drabbade. Mycket har förbättrats, och går det att åka tåg och flyga trots olika funktionsnedsättningar. Men mycket återstår att göra för att allergiker ska kunna resa med tåg och flyg. En ständigt återkommande fråga är nötallergiker som vill resa. Det finns exempel på resenärer som ska flyga men nekas att utnyttja sin köpta biljett även när de har informerat flygbolaget om sin allergi. Resenärer har nekats ombordstigning trots giltig biljett. Kraven på resenären har ofta ställts efter det att biljetten har köpts. Det kan även handla om att flygpersonal kräver skriftligt intyg för att inte sälja nötter ombord med hänvisning till ”policy”. Rätten att sälja nötter ombord anses vara viktig. Därför kan flygbolag neka en nötallergiker med giltig biljett att gå ombord. Tågresenärer med nötallergi har liknande erfarenheter av hur svårt det är att resa och slippa bli sjuk. Det är viktigt att samhället blir tillgängligt för alla, och även resenärer med luftburna allergier bör kunna nyttja tåg och flyg. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet följande: Vilka åtgärder kan statsrådet vidta för att resenärer med allergier ska få en bättre möjlighet att resa med tåg och flyg?
fr · H511616 · 2018-01-19 00:00:00 — Fråga 2017/18:616 Resurser till polisen av (SD) till Justitie- och inrikesminister (S) I Brottsförebyggande rådets rapport brott framgår det att antalet anmälda våldtäktsbrott har ökat och . har det framkommit kritik mot att bristen på resurser till polisiära insatser medför att allt fler våldsbrott blir ouppklarade och att utredningarna om framför allt våldtäktsbrott läggs på hög. I ett som präglas av attacker mot poliser och gängkrig framförs ständigt behovet av utökade resurser till . Jag vill därför fråga justitie- och inrikesminister : Anser ministern att regeringens ökade anslag i budgetpropositionen kommer att ge polisen tillräckliga resurser för att effektivt handlägga mer krävande våldsbrott?
fr · H511617 · 2018-01-18 00:00:00 — Fråga 2017/18:617 Hyresgästers ställning vid styckvisa renoveringar av Nooshi Dadgostar (V) till Statsrådet (S) Allt fler privata fastighetsbolag har som affärsmodell att köpa upp hyresrätter och renovera lägenheterna vid utflyttning i syfte att höja hyran. De privata fastighetsbolagen renoverar lägenheterna en i taget mellan att en hyresgäst flyttat ut och en ny flyttat in. Fenomenet kallas styckvisa renoveringar och tillämpas av flera stora och snabbt växande fastighetsbolag såsom Willhem, och D. För lägenheter som renoveras på det här sättet är kraftiga hyreshöjningar på eller mer inget ovanligt. Styckvisa renoveringar innebär flera problem. För det första skulle merparten av dessa bostäder behöva stamrenoveras för att överleva tekniskt – inte putsas på ytan, vilket styckvisa renoveringar de facto innebär. När fastighetsägaren väl bestämmer sig för att genomföra ett stambyte, och kök och badrum slängs ut igen, finns det en överhängande risk för att stambytet inte kan finansieras eftersom resurserna har använts för styckvisa renoveringar. För det andra leder det till högre hyror och lägenheter som allt färre kan efterfråga. För det tredje påverkas de boendes boendemiljö negativt av ständigt pågående renoveringar. I betänkandet Stärkt ställning för hyresgäster (2017:33) finns förslag om att öka hyresgästers inflytande vid stora renoveringar som medför kraftiga hyreshöjningar. Men det gäller bara befintliga hyresgäster. Om ingen har kontrakt på en lägenhet, som i fallet med styckvisa renoveringar, kan ingen heller försöka invända mot hur omfattande renoveringen blir och hur mycket det i sin tur höjer hyran. Problemet har påtalats av . Enligt får många av de lägenheter som renoveras styckvis en oförhandlad hyra, då ofta har svårt att komma överens med fastighetsägarna om den hyresnivå de senare vill ta ut. Om hyran är oförhandlad och sätts ensidigt av fastighetsägaren kan den hyresgäst som flyttar in efter renoveringen överklaga hyresnivån . I bostadsbristens är det dock få som i egenskap av ny hyresgäst vill ta strid mot hyresvärden. Det är därför inte ovanligt att den här sortens konceptrenoverade lägenheter står utanför hyresförhandlingssystemet , med mycket höga hyror. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att stärka hyresgästernas ställning vid styckvisa renoveringar?
fr · H511618 · 2018-01-19 00:00:00 — Fråga 2017/18:618 Åtgärder mot inbrott hos företagare av (M) till Närings- och innovationsminister (S) Allt fler företagare upplever otrygghet, och deras verksamheter utsätts för inbrott. I Svenskt Näringslivs undersökning uppgav var tredje företagare att problematiken med otrygghet och inbrott ökat , och rapporterade även åtta av tio företagare att de utsatts för brott. Handeln i förlorar varor till ett värde av på grund av inbrott och stölder, och i bland annat förorter tvingas företagare och handlare stänga sina butiker på grund av risken för att utsättas för brott. Många företagare som utsätts för inbrott och polisanmäler dessa upplever tyvärr också att polisen inte kommer eller att den nedprioriterar deras ärenden. Förtroendet för rättsväsendet urholkas. Det är en utveckling som är intolerabel för ett rättssamhälle. Att företagare ska kunna driva sina verksamheter i en trygg miljö borde vara en självklarhet. Men verkligheten visar att så inte är fallet. Brottslighet och otrygghet som gör att färre individer vågar ta steget och satsa på en egen rörelse hämmar företagandet, tillväxten och ekonomin och måste beivras. Ingen ska behöva avstå från en dröm eller lägga ned sin verksamhet på grund av otrygghet. Därför vill jag fråga närings- och innovationsminister : Vilka konkreta åtgärder avser ministern ta initiativ till för att öka tryggheten för företagare?
fr · H511619 · 2018-01-22 00:00:00 — Fråga 2017/18:619 Radikalisering på koranskolor av (SD) till Justitie- och inrikesminister (S) Islamistisk informationspåverkan med våldsbejakande budskap kan verka helt ostört , enligt den respekterade terrorforskaren , som leder ett arbete för Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB). Budskapen sprids som bekant på nätet och i olika moskéer, men även genom koranskolor, och det är uppenbart att berörda myndigheter behöver ha koll på extrema nätverk. Ranstorp menar att det förebyggande arbete som sker för att förhindra att salafistiska eller andra radikala idéer inte ska få fäste inte är särskilt välutvecklat i . När den här typen av åsikter frodas i sprids också en unken kvinnosyn där kvinnor inte har samma rättigheter som män. Likaså innebär det en spridning av antidemokratiska och våldsbejakande budskap som riskerar att påverka samhället, och den redan dåliga integrationen riskerar att bli allt sämre. Detta fenomen kräver av naturliga skäl en hel del arbete, inte minst från Säkerhetspolisen. Av den anledningen önskas justitie- och inrikesminister svara på följande fråga: Vad avser ministern och regeringen att göra för att bistå Säkerhetspolisen med dess förebyggande insatser mot spridningen av den här typen av budskap på exempelvis koranskolor, och hur kan myndigheterna arbeta bättre tillsammans?
fr · H511620 · 2018-01-22 00:00:00 — Fråga 2017/18:620 Postnords eventuella avgift för paket av (SD) till Finansminister (S) Utöver att ta ut moms på av värdet på en vara för postordervaror från planerar Postnord att införa en administrationsavgift på per paket. Denna avgift kommer att tas ut oavsett varuvärdet och till synes oavsett storleken på paketet. Att man tar ut moms på importerade varor är en självklarhet, precis som det är självklart att Postnord ska kunna ta betalt för kostnaden av hanteringen. Att däremot belägga kunder med en och samma avgift oavsett hur svåra paketen är att hantera är däremot märkligt i mångas ögon. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Hur ser ministern på det ovan beskrivna, och avser ministern och regeringen att göra något åt den senaste tidens slarv med att ta ut moms?