ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H5121479 · 2018-06-20 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1479 av (M) har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att noll-tolerans ska råda för alla stölder oavsett belopp. Det är en självklar utgångspunkt för de brottsbekämpande myndigheterna att så snart det finns anledning att anta att ett brott under allmänt åtal har begåtts ska en förundersökning inledas. Den absoluta förundersöknings-plikten omfattar t.ex. misstänkta stölder. Vi har också ett system med absolut åtalsplikt som innebär att åklagare är skyldiga att väcka åtal när en fällande dom kan förväntas. En effektiv brottsbekämpning förutsätter att det finns utrymme att göra rimliga prioriteringar. Detta är betydelsefullt inte minst för att rätts-väsendets resurser ska koncentreras till de uppgifter som är mest angelägna. Därför får, i undantagsfall, en förundersökning läggas ned och ett åtal underlåtas. Möjligheten att lägga ned en förundersökning är av naturliga skäl större när det rör sig om lindrigare bötesbrott av engångskaraktär, än om brottsligheten t.ex. utövas systematiskt eller föregås av en särskild plan. Att en stöld avser något som är av mindre värde är bara en av flera omständig-heter som ska vägas in i bedömningen. Av riksåklagarens riktlinjer framgår att det t.ex. inte är lämpligt att lägga ned en förundersökning om snatteri när brottet är planerat eller särskilt förslaget eller utgjort återfall i förmögenhets-brott. Detta gäller även om värdet av det tillgripna understiger . Regeringen har genomfört en rad åtgärder för att förbättra bekämpningen av tillgreppsbrott. Till exempel har vi gett , och i uppdrag att förstärka bekämpningen av internationella brottsnätverk som begår tillgreppsbrott i . I uppdraget ingår bl.a. att långsiktigt ska förstärka de polisiära insatserna mot den aktuella brottslig-heten. Polisen ska också höja förmågan att delta i operativt, internationellt polissamarbete mot organiserad tillgreppsbrottslighet. Jag har även gett en utredare i uppdrag att se över ett flertal frågor som har kopplingar till den organiserade tillgreppsbrottsligheten. Utredaren ska bl.a. lämna förslag till ett nytt brott som tar sikte på systematiska stölder och en möjlighet att vid straffansvar stänga personer ute från butikslokaler. Regeringen har också föreslagit en ny kamerabevakningslag. Förslaget innebär att det blir lättare att använda kamerabevakning bl.a. i butiker. Detta kommer att underlätta brottsbekämpningen. Regeringen har dessutom inlett en försöksverksamhet inom rättsväsendet med ett snabbförfarande i brottmål. Snabbförfarandet är inriktat på vanligt förekommande mängdbrott, såsom stölder i butik. Polisens utredningsarbete ska inriktas på omedelbara utredningsåtgärder i samband med brottet. Detta är viktigt för att personer som begår brott ska mötas av en snabb, tydlig och ändamålsenlig reaktion från rättsväsendet. Regeringen har alltså vidtagit ett stort antal åtgärder för att förbättra brottsbekämpningen, inte minst i fråga om stölder. Näringsidkare måste givetvis kunna bedriva sin verksamhet utan att riskera att utsättas för brott.
frs · H5121480 · 2018-06-20 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1480 av (M) Vargjakt och 2017/18:1487 av (M) Antalet vargar i har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder så att intentioner om antalet vargar i följs i och med att det nuvarande antalet är över 300 individer och vargjakten för kommande vinter uteblir. har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att minska antalet vargar i . I sin proposition En hållbar rovdjurspolitik (2012/13:191) föreslog den då-varande regeringen att efter behandling skulle slutföra rapporteringen till kommissionen av bl.a. rovdjursstammarnas referensvärden enligt art- och habitatdirektivet. slog fast att vargens referensvärde för en gynnsam bevarandestatus när det gäller popula-tionen i , med utgångspunkt i Skandulvs redovisning av minsta livs-kraftiga population om 100 individer, ska vara 170–270 individer. rapporterade att referensvärdet för vargpopulationen var minst 270 vargar. Den svenska vargstammen har dock haft en högre inavels-grad än vad som anses acceptabelt. Den sårbarhetsanalys som låg till grund för referensvärdet kritiserades för att inte beakta de genetiska aspekterna och regeringen gav därför i uppdrag att utifrån ett brett vetenskapligt underlag uppdatera sårbarhetsanalysen. Med den nya sår-barhetsanalysen som grund skulle utreda vad som krävs för att vargpopulationen i ska anses ha gynnsam bevarandestatus enligt art- och habitatdirektivet. Analysen (Delredovisning av regerings-uppdraget att utreda gynnsam bevarandestatus för varg, NV-02945-15) utgick från två vetenskapliga rapporter från två forskargrupper i respektive om när den svenska vargpopulationen anses ha gynnsam bevarandestatus. Den visade att, givet att de svenska och skandinaviska vargarna utgör en del av den nordeuropeiska vargpopulationen, behövs det minst 300 vargar i och att minst en invandrad varg från eller reproducerar sig med en skandinavisk varg under naturliga förhåll-anden varje femårsperiod för att populationen ska ha gynnsam bevarande-status. har det övergripande nationella ansvaret för rovdjursför-valtningen. Efter den ändring i jaktförordningen som dåvarande regering genomförde, är det som avgör om rätten att besluta om vargjakt ska delegeras till berörda länsstyrelser. Inventeringsresultaten för varg i /18 visar att det totala antalet vargar i beräknas till cirka 305 vargar inklusive de vargar som dött . Mot bakgrund av inventeringsresultatet har beslutat att inte delegera rätten att fatta beslut om licensjakt på varg till länsstyrelserna. Den svenska vargstammen har minskat och myndigheten har bedömt att utrymmet för licensjakt är obefintligt. Regeringen kan inte ha några synpunkter på bedöm-ningar. beslut och bedömning om förutsättningarna för licensjakt påverkar inte länsstyrelsernas möjlighet att besluta om skyddsjakt för att exempelvis förebygga allvarliga skador på tamdjur. Rätten att fatta beslut om skyddsjakt efter varg är delegerad till länsstyrelserna.
frs · H5121481 · 2018-06-20 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1481 av (M) Höjd cybersäkerhet för aktörer som bedriver samhällsviktig har frågat mig om jag och regeringen är villig att utöka antalet aktörer som kan få tillgång till TDV så att även myndigheter och aktörer som är verksamma inom samhällsviktig verksamhet kan få tillgång till systemet. Myndigheterna och andra aktörer behöver ta det ökade cybersäkerhetshotet på allvar. Vi har ett försämrat säkerhetspolitiskt läge tillbaka och det medför högre krav på hur vi hanterar säkerhetsfrågor. Därför genomför den här regeringen en bred kraftsamling för att stärka vår säkerhet. Ett nytt totalförsvar är under återuppbyggnad och regeringen har vidtagit en rad åtgärder för att stärka informations- och cybersäkerheten i samhället. Regeringen har gett i uppdrag att fortsatt utveckla och på begäran kunna placera ut det tekniska detekterings- och varningssystemet (TDV) vid de mest skyddsvärda verksamheterna bland statliga myndigheter och statligt ägda bolag som hanterar information som bedöms vara känslig från sårbarhetssynpunkt eller i ett säkerhets- eller försvarspolitiskt avseende. Detekterings- och varningssystem kan vara ett viktigt komplement till andra säkerhetsåtgärder som vidtas och kräver en viss informationssäkerhetsnivå och incidenthanteringsförmåga hos uppdragsgivarna för att fungera effektivt. Regeringens åtgärder på informations- och cybersäkerhetsområdet syftar i stor utsträckning till att höja den grundläggande informationssäkerhetsnivån i samhället, i linje med målsättningen i strategin för informations- och cybersäkerhet (skr. 2016/17:213). Statliga myndigheter, kommuner, landsting, företag och andra organisationer ska ha kännedom om hot och risker, ta ansvar för sin informationssäkerhet och bedriva ett systematiskt informationssäkerhetsarbete. För att säkerställa att samhällsviktiga tjänster som är beroende av informationssystem alltid ska fungera har regeringen även föreslagit en lag om informationssäkerhet för samhällsviktiga och digitala tjänster. Den nämnda lagen, som träder i kraft , genomför det s.k. NIS-direktivet.
frs · H5121482 · 2018-06-20 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1482 av (M) Nationell plan för hepatit C har frågat mig vad regeringen och då främst ministern avser att göra i fråga om nationell plan på området, för att försäkra sig om att så många som möjligt får den tillgängliga behandlingen. har det kommit flera nya läkemedel mot hepatit C som är mycket effektiva och ger möjlighet att bota sjukdomen. Det är en stor framgång. Regeringen har också, läkemedels-överenskommelser med SKL bidragit med en omfattande delfinansiering av kostnaden för läkemedlen. överenskommelse bidrar staten med för detta ändamål. () är den myndighet som fattar beslut om pris och subvention för de läkemedel som omfattas av högkostnadsskyddet, där företagen ansöker om att få ingå. fanns förmånsbegränsningar för de nya läkemedlen mot hepatit C, som innebar att subventionen inte omfattade de med lindrigast sjukdom. finns inte några förmånsbegränsningar för de nya läkemedlen, vilket innebär att läkemedlen ingår i högkostnadsskyddet för behandling av samtliga patientgrupper med hepatit C, oavsett sjukdomsgrad. I samband med de nya förmånsbesluten kom, som skriver, uppdaterade rekommendationer från Rådet för nya terapier (). Att det nu finns förutsättningar att erbjuda en kostnadseffektiv behandling i alla patientgrupper är mycket glädjande. Det kan också nämnas att prognosticerar en kraftigt ökad behandlingstakt framöver på grund av de nya subventionsbesluten och rekommendationerna. Det finns inte någon nationell plan eller strategi avseende behandling mot hepatit C, och har överlag få sådana dokument som hanterar särskilda sjukdomsdiagnoser. Det är kopplat till hur hälso- och sjukvården är organiserad i . Det är enligt hälso- och sjukvårdslagen landstingen som har ansvar för att bedriva hälso- och sjukvård. De ska göra de bedömningar och prioriteringar som de anser lämpliga utifrån de förutsättningar som råder inom respektive landsting, för att erbjuda en god vård. Slutligen kan jag glädjande nog konstatera att vi i har haft en tidig introduktion av dessa läkemedel jämfört många andra länder.
frs · H5121483 · 2018-06-20 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1483 av (M) Åtgärder för att förhindra bränder vid banvallar har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att minska det stora antalet bränder utmed banvallarna i . Situationen har varit extra besvärlig till följd av det torra vädret. Det är bekymmersamt att bränder uppstår till följd av tågtrafik. Det orsakar samhället stora kostnader och avbrott i trafiken. Det är därför angeläget att järnvägens aktörer vidtar åtgärder för att förebygga brandrisken. Järnvägsföretag och infrastrukturförvaltare är ansvariga för att järnvägstrafik bedrivs på ett trafiksäkert sätt. Järnvägsföretagen har därmed ett ansvar för att fordonen de använder ges ett tillräckligt underhåll. Det innefattar bland annat att säkerställa att bromsar underhålls löpande och att de fungerar som avsett. Det statligt ägda tågbolaget har inlett en intern utredning till följd av att det finns misstankar om att deras tåg kan ha orsakat brand i anslutning till en banvall. Bolaget har också vidtagit extra försiktighetsåtgärder och tagit delar av vagnflottan ur trafik tillfälligt. , i egenskap av infrastrukturförvaltare av den statliga järnvägen, har ett ansvar för att underhålla järnvägen så att brandrisken minimeras. Det handlar bland annat om att bekämpa växtlighet i banvallar och ta bort brännbart material i anslutning till spåren. Regeringen har fattat beslut om en ny nationell plan för transportinfrastrukturen för perioden –2029. Regeringen satsar mer än den förra regeringen i den nya planen. gör vi den största järnvägssatsningen i modern tid. ska ha ett modernt järnvägsnät där tågen går över hela landet. Anslaget till järnvägsunderhåll ökas nu jämfört med föregående plan 2014–2025. Det kommer att ge goda förutsättningar för att kunna ta tag av underinvesteringar i järnvägen vilket har bidragit till de störningar som förkommer. Det är ett omfattande arbete som behöver göras och det kommer att ta tid. Åtgärderna kommer att leda till en robustare och punktligare järnväg. Det är även viktigt att vidtar åtgärder för att minimera risker för bränder i anslutning till banvallar och angränsande skogar när järnvägen nu renoveras i en allt större omfattning.
frs · H5121485 · 2018-06-28 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1485 av (SD) Ministrarnas närvaro vid debatter har frågat statsministern varför närvaron bland statsråd är så låg vid viktiga riksdagsdebatter och om statsministern anser att statsråden kunde ha prioriterat annorlunda. Frågan har överlämnats till mig. Jag besvarar frågan utifrån min roll som migrationsminister. debatterade regeringens förslag om en ny möjlighet till uppehållstillstånd för vissa ensamkommande unga. Det finns ingen skyldighet för statsråd att närvara vid riksdagsdebatter men min ambition är alltid att föra en nära dialog med ledamöter och delta i riksdagsdebatter där så är möjligt. deltog jag i Europeiska unionens ministerråd för rättsliga och inrikes frågor som bland annat behandlade frågan om ett framtida gemensamt europeiskt asylsystem. Jag var därför förhindrad att närvara vid riksdagsdebatten.
frs · H5121487 · 2018-06-20 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1480 av (M) Vargjakt och 2017/18:1487 av (M) Antalet vargar i har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder så att intentioner om antalet vargar i följs i och med att det nuvarande antalet är över 300 individer och vargjakten för kommande vinter uteblir. har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att minska antalet vargar i . I sin proposition En hållbar rovdjurspolitik (2012/13:191) föreslog den då-varande regeringen att efter behandling skulle slutföra rapporteringen till kommissionen av bl.a. rovdjursstammarnas referensvärden enligt art- och habitatdirektivet. slog fast att vargens referensvärde för en gynnsam bevarandestatus när det gäller popula-tionen i , med utgångspunkt i Skandulvs redovisning av minsta livs-kraftiga population om 100 individer, ska vara 170–270 individer. rapporterade att referensvärdet för vargpopulationen var minst 270 vargar. Den svenska vargstammen har dock haft en högre inavels-grad än vad som anses acceptabelt. Den sårbarhetsanalys som låg till grund för referensvärdet kritiserades för att inte beakta de genetiska aspekterna och regeringen gav därför i uppdrag att utifrån ett brett vetenskapligt underlag uppdatera sårbarhetsanalysen. Med den nya sår-barhetsanalysen som grund skulle utreda vad som krävs för att vargpopulationen i ska anses ha gynnsam bevarandestatus enligt art- och habitatdirektivet. Analysen (Delredovisning av regerings-uppdraget att utreda gynnsam bevarandestatus för varg, NV-02945-15) utgick från två vetenskapliga rapporter från två forskargrupper i respektive om när den svenska vargpopulationen anses ha gynnsam bevarandestatus. Den visade att, givet att de svenska och skandinaviska vargarna utgör en del av den nordeuropeiska vargpopulationen, behövs det minst 300 vargar i och att minst en invandrad varg från eller reproducerar sig med en skandinavisk varg under naturliga förhåll-anden varje femårsperiod för att populationen ska ha gynnsam bevarande-status. har det övergripande nationella ansvaret för rovdjursför-valtningen. Efter den ändring i jaktförordningen som dåvarande regering genomförde, är det som avgör om rätten att besluta om vargjakt ska delegeras till berörda länsstyrelser. Inventeringsresultaten för varg i /18 visar att det totala antalet vargar i beräknas till cirka 305 vargar inklusive de vargar som dött . Mot bakgrund av inventeringsresultatet har beslutat att inte delegera rätten att fatta beslut om licensjakt på varg till länsstyrelserna. Den svenska vargstammen har minskat och myndigheten har bedömt att utrymmet för licensjakt är obefintligt. Regeringen kan inte ha några synpunkter på bedöm-ningar. beslut och bedömning om förutsättningarna för licensjakt påverkar inte länsstyrelsernas möjlighet att besluta om skyddsjakt för att exempelvis förebygga allvarliga skador på tamdjur. Rätten att fatta beslut om skyddsjakt efter varg är delegerad till länsstyrelserna.
frs · H5121488 · 2018-06-27 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1488 av (M) Vargstammens påverkan på landsbygden har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att minska vargstammens påverkan på landsbygden. Det långsiktiga målet med rovdjurspolitiken är att de stora rovdjuren ska uppnå och bibehålla en gynnsam bevarandestatus som tamdjurs-hållning inte påtagligt försvåras och socioekonomisk hänsyn tas. som vi har livskraftiga rovdjursbestånd ska de som lever och verkar på landsbygden kunna känna trygghet, bedriva jakt och hålla tamboskap. Regeringen har under hela mandatperioden kontinuerligt arbetat mot detta mål och för att förbättra förtroendet för rovdjurspolitiken. För en snabbare, effektivare och mer likvärdig beslutsprocess gäller numera att ärenden och mål om jakt på stora rovdjur ska handläggas skyndsamt och att beslut om jakt på dessa arter överklagas till Förvaltningsrätten i som gjorts till specialdomstol i dessa typer av mål. För att domstolarna ska kunna pröva eventuella överklaganden av beslut om licensjakt på varg före jaktstart gäller numera att sådana beslut som huvudregel får fattas . Regeringen har också förbättrat möjligheten att ge ekonomiskt stöd till åt-gärder för att förebygga och ersätta skador från stora rovdjur vilt inom jord-bruket. Regeringen har därför gjort stora höjningar av anslaget till detta stöd, från när regeringen tillträdde till innevarande år. För att förenkla att dessa medel kommer till nytta hos enskilda jordbrukare beslutade regeringen om regler som underlättar stöd till nämnda ändamål. Avsikten är att detta ska kunna bidra till den långsiktiga förankringen av rov-djurspolitiken hos de människor som lever och verkar på landsbygden, det vill säga hos de människor vars vardag kan komma att påverkas av rovdjurs-förekomst. ska vara regionaliserad. För god förank-ring och långsiktig trovärdighet för rovdjursförvaltningen behövs lokalt in-flytande, samverkan och reell delaktighet, så som sker inom länsstyrelsernas viltförvaltningsdelegationer. Inom ramen för delegationernas uppdrag finns möjlighet till samråd och faktiskt inflytande i myndigheternas processer. Regeringen värdesätter delegationernas uppdrag och roll i detta sammanhang och har stärkt det lokala inflytandet genom att utöka delegationerna med två representanter för olika lokala intressen. Avsikten är att även detta ska kunna bidra ytterligare i den långsiktiga förankringen av rovdjurspoli-tiken, det vill säga minska påverkan från rovdjur för dem som lever och verkar på landsbygden. En hållbar viltförvaltning kännetecknas av balans mellan å ena sidan vilt-närvaro och å andra sidan näringsverksamheter och människors livsmiljöer. Regeringens intention är också att ge goda förutsättningar för viltförvaltning som näring och som fritidssysselsättning. Detta kan bidra till att skapa arbetstillfällen på landsbygden. Viltet är en viktig resurs som ska förvaltas långsiktigt.
frs · H5121490 · 2018-06-20 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1490 av (M) Bedömning av reell kompetens har frågat mig om presumtiva studenter inte längre ska ha möjlighet att få sin kompetens bedömd via så kallad reell kompetens. Regeringen har inga avsikter att ta bort möjligheten att prova reell kompetens. I propositionen Fler vägar till kunskap – en högskola för livslångt lärande (2017:18:204), lämnar regeringen förslag till övergripande ramar för tillträde till högskoleutbildning. När det gäller grundläggande behörighet föreslår regeringen i propositionen att det ska krävas att den sökande har nödvändiga kompetenser för att kunna tillgodogöra sig sådan utbildning. uttrycks grundläggande behörighet i hur man kan uppnå den men inte vad den består i. Ett sätt att uppnå grundläggande behörighet är genom att de sökande genom svensk eller utländsk utbildning, praktisk erfarenhet eller på grund av någon annan omständighet har förutsättningar att tillgodogöra sig högskoleutbildning, dvs. genom s.k. reell kompetens. Exakt vilken kompetens som är nödvändig framgår dock inte. Regeringens proposition medför att den grundläggande behörigheten framöver kommer uttryckas i nödvändiga kompetenser. Genom detta tydliggörs vilka kompetenser som faktiskt krävs för att en person ska kunna tillgodogöra sig en utbildning på grundnivå. Ett sätt att visa att man har dessa nödvändiga kompetenser kan vara genom ett godkänt resultat på ett nationellt behörighetsprov. Ett nationellt behörighetsprov föreslogs i betänkande (SOU 2017:204), och för tillfället bereds utredningens förslag i sin helhet inom . För regeringen är det viktigt att kvinnor och män kan studera vidare, byta karriär och bilda sig under hela livet. Därför har regeringens proposition om tillträdet till högskolan ett tydligt fokus på att tillvarata människors kompetens.
frs · H5121491 · 2018-06-20 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1491 av (MP) Telias köp av TV4 och riskerna för konkurrensen och nätneutraliteten har frågat mig om jag och regeringen avser att agera på något sätt i samband med ABs potentiella köp av för att försvara nätneutraliteten och den fria konkurrensen, och vilka åtgärder jag och regeringen planerar för att undvika att den planerade affären får negativa konsekvenser för medborgarna. bekräftade samtal med efter spekulationer i media rörande ett potentiellt förvärv av . har inte några fler kommentarer men kommer att kommunicera mer om och när det finns något att berätta. är ett börsnoterat bolag och bolaget har ett stort antal ägare. Vi kan inte kommentera pågående diskussioner och det vore olämpligt om vi uttalade oss ur ett ägarperspektiv.