frs · H512891 · 2018-03-07 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:891 av (M) Förbättrad sex- och samlevnadsundervisning har frågat mig om jag avser att följa Statens skolinspektions råd gällande sex- och samlevnadsundervisningen i skolan. Frågan rör de iakttagelser som Skolinspektionen gjorde i sin granskning av sex- och samlevnadsundervisningen på uppdrag av regeringen. Skolinspektionens rapport, som redovisades , bidrar med värdefull kunskap. En av granskningens viktigaste iakttagelser är bl.a. att lärarna behöver stöd och verktyg när det gäller arbetet med sex- och samlevnadsfrågor, bl.a. om normer, HBTQ-frågor och hedersrelaterade frågor. Det är glädjande är att sex- och samlevnadsundervisningen numera i större utsträckning bedrivs ämnesintegrerat och att en majoritet av tillfrågade lärare anger att de arbetar med bl.a. jämställdhet, normer, genus, könsroller och relationer i sina ämnen. Däremot pekar granskningen på att det systematiska utvecklingsarbetet om sex- och samlevnadsfrågor behöver förbättras och att undervisningen inte alltid sker återkommande under elevernas skolår utan förläggs till senare årskurser. Granskningen visar även på att eleverna på många skolor inte görs tillräckligt delaktiga i undervisningen och att det finns stora brister i undervisningen om normer och HBTQ-frågor. Med utgångspunkt i iakttagelserna bedömer Skolinspektionen bl.a. att rektorer behöver utveckla, följa upp och utvärdera sex- och samlevnadsundervisningen och se till att lärarna har nödvändig kompetens. Myndigheten anser också att lärarna i ännu större utsträckning behöver integrera sex- och samlevnad i ämnesundervisningen och göra eleverna mer delaktiga i undervisningen. Enligt läroplanerna för och gymnasieskolan har rektor ansvar för att undervisningen integrerar ämnesövergripande kunskapsområden. Sex och samlevnad är ett sådant kunskapsområde. Svensk och internationell forskning visar på att den mest effektiva sex- och samlevnadsundervisningen tar ett helhetsgrepp om ämnesområdet, är läroplansbaserad och ledd av lärare med olika kompetenser med utgångspunkt i elevernas behov. har tagit fram en serie stödmaterial om sex- och samlevnadsundervisning för bl.a. grund- och gymnasieskolan. Dessa stödmaterial riktar sig till lärare och övrig personal i skolan och ger vägledning för hur innehållet i kurs- och ämnesplaner tillsammans med frågor om jämställdhet, normer, sexualitet och relationer kan integreras i ämnesundervisningen. Stödmaterialen synliggör också ansvaret och möjligheterna med att koppla undervisningen om sex och samlevnad till skolans arbete mot kränkningar och trakasserier. Regeringen har vidare inom ramen för de nationella skolutvecklingsprogrammen gett i uppdrag att genomföra kompetens-, utvecklings- och stödinsatser för att utveckla arbetet med skolans värdegrund. Det gäller t.ex. frågor om jämställdhet och normkritik. Det följer av diskrimineringslagen (2008:567) och skollagen (2010:800) att huvudmännen har en skyldighet att aktivt arbeta mot sexuella trakasserier. förtydligades bl.a. att skolorna måste ha riktlinjer och rutiner för verksamheten i syfte att förhindra trakasserier och sexuella trakasserier (3 kap. diskrimineringslagen). utövar tillsyn av skolan utifrån diskrimineringslagen och utreder anmälningar om sexuella trakasserier. Skolinspektionen utövar tillsyn över att skollagens bestämmelser om kränkande behandling och trygghet och studiero efterlevs i skolorna. Sammanfattningsvis har regeringen alltså vidtagit flera åtgärder som kan bidra till att stärka förutsättningarna för en god sex- och samlevnadsundervisning. Jag avser att noga följa utvecklingen av sex- och samlevnadsundervisningen så att alla elever får den undervisning de har rätt till.