ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H511823 · 2018-02-21 00:00:00 — Fråga 2017/18:823 Nordiska utvecklingsfonden av (S) till Statsrådet (MP) Nordiska utvecklingsfonden (NDF) grundades för att stötta utvecklingsländerna både ekonomiskt och socialt. beslutade NDF, med stöd av , att styra om finansieringen i , och till att fokusera på klimatprojekt. Flera utvärderingar och internationella utmärkelser visar att NDF har utfört sitt uppdrag på ett kostnadseffektivt sätt som även givit goda resultat. står bakom en rekommendation om att tillföra kapital till NDF (28/2012) för att säkerställa fortsatt verksamhet på nuvarande nivå eller på en högre. Det har visat sig att fonden, efter att verksamheten blev ändrad i samband med COP 15 i , uppnått goda resultat för att finansiera klimatprojekt i flera utvecklingsländer. Men om man inte tillför mer ekonomiska medel till fonden kommer verksamheten att reduceras, och därmed kommer att tappa en viktig aktör. har förstått att de nordiska regeringarna inte är överens om hur den framtida finansieringen av fonden ska se ut. Det är oroväckande, med tanke på fondens framtid. Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Vilka åtgärder kommer statsrådet att vidta för att säkerställa att Nordiska utvecklingsfonden kan fortsätta sin verksamhet på oförändrad nivå efter 2020?
fr · H511824 · 2018-02-21 00:00:00 — Fråga 2017/18:824 tingsrätts verksamhet i av (S) till Justitie- och inrikesminister (S) Tingsrättens vara eller inte vara i har varit en fråga som diskuterats . Kansliets lokaler är stängda i avvaktan på renovering, och verksamheten är flyttad till . Det är avgörande för invånarnas förtroende för rättsstaten att fortsätter att vara kansliort för . Det är viktigt att ha lokal närvaro av rättssystemet i samhället och att kunna rekrytera nämndemän från närområdet. Det spelar roll för hela västra . I samband med ökade resurser till polis och brottsbekämpning måste domstolen också kunna hantera ärendena. Då är det huvudlöst att inte hålla tingsrättens lokaler öppna. har tidigare yttrat att det anser att verksamheten ska flyttas permanent till , något som dåvarande justitieminister (M) motsatte sig 2012. har svaret från olika regeringar varit att ärendet bereds. Min fråga till justitie- och inrikesminister lyder: Vad gör ministern för att tillse att ett avgörande nås i frågan?
fr · H511825 · 2018-02-21 00:00:00 — Fråga 2017/18:825 Minskad sysselsättningsgrad bland utrikes födda av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) Konjunkturen gynnar – företag kan expandera och därigenom anställa fler – men trots detta visar arbetskraftsundersökningarna () från SCB att det råder en negativ trend vad gäller sysselsättningsgraden för utrikes födda . Med anledning av ovanstående vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister : Hur ställer sig ministern till att sysselsättningsgraden bland utrikes födda minskar trots högkonjunkturen?
fr · H511826 · 2018-02-21 00:00:00 — Fråga 2017/18:826 Nytt förslag på kilometerskatt av (M) till Finansminister (S) Kilometerskatt för tunga fordon var ett vallöfte från Socialdemokraterna, och efter valet tillsattes en utredning för att utreda hur skatten skulle utformas. Förslaget kritiserades dock mycket hårt både från politiskt håll och av de branscher som skulle drabbas av den. Det saknades även stöd i , vilket medförde att regeringen tvingades dra tillbaka förslaget , redan innan utredningen var klar. Men enligt miljöminister (MP) vill regeringen blåsa nytt liv i förslaget. I en intervju (DI ) säger hon att regeringens ambition är att lägga fram ett nytt, omarbetat förslag på vägslitageskatt . Hur Socialdemokraterna ställer sig i frågan är ännu inte klarlagt. Oavsett om det är en koalitionsregering eller ej är regeringen kollektivt ansvarig för hela den gemensamma politiken. Om ett statsråd uttalar sig i en sakfråga bör det rimligtvis vara regeringens ståndpunkt. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Avser regeringen att presentera ett nytt, omarbetat förslag på en avståndsbaserad vägslitageskatt, det vill säga en kilometerskatt, ?
fr · H511827 · 2018-02-21 00:00:00 — Fråga 2017/18:827 Ökade bränslekostnader för jordbruket av (M) till Statsrådet (S) Trots att inför valet lovade att inte höja bensinskatten räknas skatten på bensin och diesel efter regeringens beslut upp plus konsumentprisindex (KPI) . Eftersom det rör sig om en procentuell uppräkning kommer ränta-på-ränta-effekten att ge exponentiellt stigande skattekostnader. Det innebär att , om utvecklingen fortsätter, kommer att ha världens högsta bränsleskatter. Enligt en ny rapport från är jordbruket den sektor som påverkas mest negativt av höjda bränsleskatter. Hård konkurrens från utlandet gör det svårt att vältra över kostnadsökningar på slutkonsumenten, som då i stället köper importerade produkter. Vad det innebär för det hårt ansatta svenska jordbrukets konkurrenskraft är inte svårt att räkna ut. I en intervju i menade finansminister (S) att det var som drev igenom frågan trots att Socialdemokraterna inte ville det. ”Det är ingen hemlighet att vi inte gick till val på att höja bensinskatten. Men sitter vi i en regering med .” Oavsett om det är en koalitionsregering eller inte är regeringen kollektivt ansvarig för hela den gemensamma politiken, vilket i grunden gör det ointressant vem som drev frågan. Det är regeringens politik. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att det svenska jordbruket inte ska riskera att tappa alltför mycket i konkurrens på grund av höjda skatter på bensin och diesel?
fr · H511828 · 2018-02-21 00:00:00 — Fråga 2017/18:828 handläggningstider av (M) till Statsrådet (S) Regeringen har visionen om ett helt uppkopplat eftersom det skapar förutsättningar för att bo och verka i hela landet och att driva tillväxt och innovativ produktion. Målsättningen är att av alla hushåll och företag ska ha tillgång till bredband om minst . Att människor som bor i landsbygdsområden får tillgång till en stabil internetuppkoppling är viktigt för demokrati. Trots regeringens vision för ett helt uppkopplat har arbetet blivit försenat, bland annat av förlängda handläggningstider. Hindren för investeringar i bredbandsutbyggnad innefattar bland annat grävförmåga, markavtal och slutkundernas intresse. Att grävförmågan är begränsad av entreprenörer, markförhållanden och vinter är något som kan vara svårt för regeringen att hantera. Däremot kan regeringen påverka handläggningstider, som är långa och försenar arbetet kraftigt. Detta slår hårt mot de boende i landsbygdsområden. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att göra för att förkorta handläggningstider så att arbetet med att förse landsbygden med internetuppkoppling kan fortgå utan förseningar?
fr · H511829 · 2018-02-22 00:00:00 — Fråga 2017/18:829 Polisens inre utlänningskontroller och verkställighet av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) I polisens arbete med såväl inre utlänningskontroller som verkställighet av utvisningar är det avgörande att kunna utreda en persons identitet. För att bedriva det arbetet måste polisen ha de verktyg och befogenheter som krävs i syfte att säkerställa arbetets ändamål. förslag om fotografering och fingeravtryck samt möjligheten att beslagta handlingar vid inre utlänningskontroll är ett steg i rätt riktning. vill dock därutöver ge polisen möjlighet att omhänderta och tömma digitala medier. En sådan möjlighet efterfrågades av chefen för gränspolisen, som vill kunna undersöka innehållet i en persons mobiltelefon för att fastställa identitet. Vidare efterfrågar gränspolisen att man också ska få möjlighet att genomföra visitationer i samband med inre utlänningskontroll. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga justitie- och inrikesminister följande: Avser ministern och regeringen att vidta några åtgärder för att säkerställa att har de verktyg och befogenheter som krävs för ett effektfullt arbete med inre utlänningskontroller och verkställighet?
fr · H511830 · 2018-02-22 00:00:00 — Fråga 2017/18:830 Straffnivåer för samröre med terrororganisation av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) Som en del av överenskommelsen om åtgärder mot terrorism har regeringen utrett frågan om ytterligare kriminalisering av samröre med en terrororganisation. Utredningens förslag presenterades och innebär att det ska vara straffbart att delta i och ha samröre med en terroristorganisation. Straffet föreslås bli högst fängelse och om brottet är grovt högst . anser att utredningens förslag till straffskalor är för låga. För normalbrottet är straffnivåerna samma som för stöld. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Anser ministern att deltagande i och samröre med en terrororganisation bör ha samma straffnivåer som stöld?
fr · H511831 · 2018-02-22 00:00:00 — Fråga 2017/18:831 Komplettering av datalagringsförslag av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) Internet och nya kommunikationsvägar har inte bara skapat möjligheter för skötsamma invånare utan också för dem som syftar till att hota vår nationella säkerhet. Ett verktyg som kan stoppa allvarliga hot mot vår nationella säkerhet är att säkerställa att brottsbekämpande myndigheter som Säkerhetspolisen har tillgång till datalagringsuppgifter och trafik- och lokaliseringsuppgifter. I ett avgörande från underkändes de tidigare reglerna om datalagring, något som regeringens utredning (SOU 2017:75) tagit fasta på. Detta trots att avgörande ifrågasatts eftersom domstolen kan ha utgått ifrån att alla uppgifter datalagras enligt svensk lag, vilket inte är korrekt. Utredningens förslag har vidare fått hård kritik från bland annat Säkerhetspolisen och . Det finns alltså rent allmänt anledning att vara skeptisk till förslagen i utredningen. En annan aspekt handlar om att utredningen föreslår ett system som är lika för alla. Även Säkerhetspolisens tillgång till information från teleoperatörernas datalagring begränsas, trots att domen i ger stöd för att utökad datalagring kan vara särskilt motiverad om det gäller att kunna bekämpa brott mot den nationella säkerheten. kan alltså ha en mer omfattande lagringsskyldighet än vad som har föreslagits i utredningen, i vart fall inom området nationell säkerhet, utan att det strider mot . Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och inrikesminister följande: Avser ministern att komplettera utredningens förslag med ett alternativ som innebär en mer omfattande lagringsskyldighet inom området nationell säkerhet?
fr · H511832 · 2018-02-22 00:00:00 — Fråga 2017/18:832 Långa köer till BUP av (M) till Socialminister (S) Köerna till barn- och ungdomspsykiatrin är långa, och klarade inget landsting regeringens målsättning att alla ska få en första bedömning . Det har skett stora försämringar , vilket sammanfaller med regeringens beslut att slopa prestationskraven för extrapengar. Under den borgerliga regeringen fick barn- och ungdomspsykiatrin prestationsbaserade extrapengar, baserat på målen att av alla förstabesök skulle ske och att av alla fördjupade utredningar skulle ske . Men 2015 övergick den nuvarande regeringen till tillitsstyrning, där alla landsting får ta del av extrapengarna oavsett prestation. Målsättningen är dock fortfarande att samtliga ska få vård . Tidpunkten för när regeringen slopade prestationskraven sammanfaller med att landstingen blivit klart sämre på att uppnå målen. 2015 var det av sökande till barn- och ungdomspsykiatrin som fick ett första besök . hade siffran sjunkit till . Socialminister har uttalat att det är bristen på personal som är problemet. Hon tycker därför att det var rätt beslut att ta bort de prestationsbaserade extrapengarna. I stället satsar regeringen nu på att bygga ut utbildningsplatserna. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialminister : Ser ministern någon koppling mellan det slopade prestationskravet och ökade vårdköer, och vad avser ministern att göra för att minska köerna för de barn och ungdomar som väntar på vård ?
fr · H511833 · 2018-02-22 00:00:00 — Fråga 2017/18:833 De växande vårdköerna av (M) till Socialminister (S) Ett av de största problemen i svensk sjukvård är de växande vårdköerna. Det var ett stort misstag av den nuvarande regeringen att avskaffa den kömiljard som den tidigare alliansregeringen införde. På bara har vårdköerna fördubblats. har var fjärde person som står i kö väntat på operation längre än , trots vårdgarantin, som över 100 000 människor står i olika vårdköer. Utvecklingen är oroande och kräver handling på både kort och lång sikt. Förutom ett stort mänskligt lidande orsakar de långa köerna stora kostnader både för den enskilde och för samhället i stort. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga socialminister : Vilka åtgärder avser ministern och regeringen att vidta för att komma till rätta med de växande vårdköerna?
fr · H511834 · 2018-02-22 00:00:00 — Fråga 2017/18:834 Statliga företags medlemskap i branschorganisationer av (M) till Närings- och innovationsminister (S) En svensk inhemsk flygskatt har en ytterst begränsad miljönytta och är i praktiken ett symbolpolitiskt förslag. Miljöminister har gett uttryck för att statliga företag inte ska vara med i organisationen för att de, liksom företrädare för svenska myndigheter, har förklarat vilka problem en inhemsk svensk flygskatt för med sig. Dessa problem omfattar begränsade möjligheter för svenska medborgare att flyga, liksom betydande problem för svenska företags konkurrenskraft. Det är anmärkningsvärt att ministern riktar så pass stark kritik mot de fakta som presenterats av Svenskt Flyg rörande flygskatten, som till stor del är i enlighet med den kritik som även kommer från svenska myndigheter. Det framstår som än märkligare, med föreningsfriheten i åtanke, att ett statsråd ska detaljstyra att statliga företag inte ska kunna vara medlemmar i en organisation som Svenskt Flyg. Med anledning av ovanstående vill jag fråga närings- och innovationsminister följande: Tillämpar ministern och regeringen några fasta principer när det gäller styrningen av vilka branschorganisationer statliga bolag tillåts vara medlemmar i, och hur ser i så fall dessa principer ut?
fr · H511835 · 2018-02-22 00:00:00 — Fråga 2017/18:835 Lika villkor för vårdgivare av (M) till Socialminister (S) I 19 av 21 landsting går den offentligt drivna primärvården med underskott. För att hantera situationen skjuter det offentliga till mer pengar, vilket gör att privata vårdgivare missgynnas. Alla vårdgivare ska i vårdvalet behandlas lika, oavsett regi. Privata vårdgivare ska få samma ersättning som vårdcentraler om ansvaret för sjukvården ska ske på lika villkor för alla aktörer. I 19 av 21 landsting gick den offentligt drivna primärvården med underskott . I åtta landsting och regioner – , , , , , , och – låg underskotten mellan . För att hantera situationen måste pengar från skattebetalarna skjutas till. Därmed verkar inte den privata vården och den landstingsdrivna vården på samma villkor. De offentligt drivna vårdcentralerna får mer pengar när de tillåts gå med förlust. När landstingsvården går med förlust år blir det orättvist gentemot de privata vårdgivarna och leder till en ojämlik vård för medborgarna. Att den här utvecklingen har pågått bekräftas av en rapport från . Av de 1 065 vårdcentralerna som ingick i myndighetens kartläggning gick 435 med underskott , vilket motsvarade . Andelen var redan då avsevärt högre bland landstingens vårdcentraler än bland de privatdrivna. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialminister följande: Vilka åtgärder vidtar ministern för att de offentligt drivna vårdcentralerna och de privata vårdcentralerna ska få samma ekonomiska ersättning?
fr · H511836 · 2018-02-22 00:00:00 — Fråga 2017/18:836 Utvisning av EU/EES-medborgare på grund av brott av (M) till Statsrådet (S) Som del av EU:s fria rörlighet äger samtliga EU-medborgare rätten att vistas i utan uppehållstillstånd. Det är en frihet som vi bör värna om. Vissa EU-medborgare utnyttjar dock den friheten till att begå brott i . Bestämmelserna om utvisning på grund av brott gör en tydlig skillnad mellan det fallet att brottslingen är EU/EES-medborgare och det att han eller hon är medborgare i en stat utanför EU/EES – vilket i grunden bygger på EU-rätt. har i ett vägledande avgörande (NJA 2014 s. 415) tolkat kravet i lagstiftningen som att utvisning endast får ske om EU-medborgarens personliga beteende utgör ett ”verkligt och tillräckligt allvarligt hot som påverkar ett av samhällets grundläggande intressen och som går utöver den störning av ordningen i samhället som varje lagöverträdelse innebär”. har föreslagit att lagstiftningen och tillämpningen av denna ska ses över i syfte att skärpa reglerna för utvisning av EU-medborgare som begår brott i . En sådan översyn bör bland annat inkludera en jämförelse med hur motsvarande regler tillämpas i andra EU-länder. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Avser statsrådet att vidta någon särskild åtgärd i syfte att se över reglerna för utvisning av EU/EES-medborgare?
fr · H511837 · 2018-02-22 00:00:00 — Fråga 2017/18:837 Miljöcertifieringar av (M) till Statsrådet (MP) I ser vi det som en självklarhet att beslut om riktlinjer på politisk nivå när till exempel miljövårdsåtgärder fastläggs baseras på vetenskap. Myndigheter ska ta hänsyn till forskningens konsensus när nya riktlinjer dras upp, och samma regler bör rimligtvis gälla för bolag som satts att förvalta officiell svensk policy. Trots det väljer Svanen, som administreras av det statligt ägda och skattefinansierade , att göra precis tvärtom när det gäller GMO. Svanen gick emot den konsensus som råder bland världens stora oberoende forskningsorganisationer rörande genmodifierade växter och säger att ”vi ser att det kanske kan vara en viss fara med den här typen av produkter” (). Det finns inga förhöjda risker för människor eller miljö med genmodifierade grödor. Tvärtom finns det flera fördelar ur hållbarhetssynpunkt. När detta uppmärksammades blev svaret från Svanen att de gjorde en annan, motsatt, bedömning än forskningsvärlden eftersom de menade att vetenskapliga studier om GMO var opålitliga, då vissa av dem finansierats av industrin. Svanens ledning bjöds då in till ett möte med representanter för , som erbjöd sig att informera Svanen om det aktuella kunskapsläget. Svanen avböjde dock. Svenska konsumenter utgår ifrån att när Svanens krav preciseras för en viss produkt är det forskning och vetenskapliga data som ligger till grund för beslutet. Men Svanens ställningstagande i den här frågan ger skenet av att vara ett resultat av aktivism snarare än hänsynstagande till forskning. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att säkerställa att miljöcertifieringar grundas på vetenskap?
fr · H511838 · 2018-02-23 00:00:00 — Fråga 2017/18:838 Nationellt tiggeriförbud av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) Tiggeriet är utbrett i hela . Tiggeriet för med sig social utsatthet men är också förenat med utnyttjande och brottslighet. Polisens bedömning är att det finns flera grupperingar som tigger i och som styrs av kriminella aktörer. Det förekommer också uppgifter om att grupperingar tar betalt för och styr över användningen av offentliga platser för tiggeri. Senast kunde vi läsa i om hur är uppdelat i tre områden, som styrs av personer från tre olika delar av . Tidningen har tidigare skrivit om att tiggare i tvingas att betala ”hyra” för att få tigga på vissa platser. ska hyran vara 100–per dag. Om privatpersoner på detta sätt tar betalt för användandet av allmän mark är det allvarligt. Regeringen har inte gjort mycket för att komma till rätta med det utbredda tiggeriet. anser att det behövs ett nationellt tiggeriförbud, och vi har också signalerat en vilja att nå bred enighet kring ett sådant förbud. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Anser inte ministern mot bakgrund av den utsatthet och de problem som tiggeriet är förenat med att det behövs ett nationellt tiggeriförbud?
fr · H511839 · 2018-02-23 00:00:00 — Fråga 2017/18:839 Kriminalvårdens återrapporteringskrav av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) Under alliansregeringens år vid makten fanns ett tydligt återrapporteringskrav för Kriminalvården när det gällde arbetet med att överföra straffverkställighet till ett annat land. Återrapporteringskravet handlade bland annat om att Kriminalvården skulle ange antal klienter som skulle kunna bli föremål för överföring, antal klienter för vilka Kriminalvården vidtagit åtgärder i syfte att överförande ska kunna ske samt uppgift om genomsnittlig tid från det att domen vunnit laga kraft till det att ett ärende om överförande initieras. Regeringen tog bort alla former av skrivningar om överföring av fångar till annat land i Kriminalvårdens regleringsbrev när man tillträdde. Relevant statistik saknas därför för åren 2015 och framåt – och har vidare det totala antalet överföringar blivit mindre. I regeringens regleringsbrev till Kriminalvården infördes vissa skrivningar angående överföring av verkställighet, men med relativt lågt ställda krav. Kriminalvården gavs i uppdrag att redovisa ”åtgärder som vidtagits för att säkerställa att kvalitetssäkrad och systematisk uppföljning av enskilda ärenden och åtgärder som vidtagits för att säkerställa en effektiv handläggning”. anser att kravet på Kriminalvården bör höjas väsentligt, och mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga justitie- och inrikesminister följande: Avser ministern att ta några initiativ för att effektivisera arbetet med att överföra straffverkställighet till ett annat land?
fr · H511840 · 2018-02-23 00:00:00 — Fråga 2017/18:840 Straff för sexualbrott av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) Andelen som utsatts för sexualbrott har ökat, och unga är särskilt utsatta. För få sexualbrott utreds och upp, och brottsoffren får inte det stöd som de behöver. är straffen för våldtäkt alltför låga för att motsvara det allvar som brotten innebär. I svar på skriftlig fråga 2017/18:294 skrev justitie- och inrikesminister att han var öppen för ytterligare åtgärder för att skärpa lagstiftningen när det gäller sexualbrott om så skulle visa sig behövas. anser att straffet för våldtäkt ska höjas. ligger straffminimum för våldtäkt på fängelse , vilket är alldeles för lågt. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Delar ministern uppfattning att straffminimum för våldtäkt bör höjas från fängelse till fängelse ?
fr · H511841 · 2018-02-23 00:00:00 — Fråga 2017/18:841 Mängdrabatt för lagöverträdare av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) Det är en väsentlig skillnad mellan att begå ett enstaka brott och upprepad brottslighet. Återfallet utgör i sig en faktor som kraftigt ökar personens ansvar för det han eller hon har gjort. Det finns ett uppenbart behov av att tydligare än markera mot upprepad brottslighet för att visa att samhällets tolerans minskar. Straffet för den som döms för flera brott i en och samma rättegång bör skärpas väsentligt. förordar att dagens form av mängdrabatt reformeras i syfte att skärpas. har ett system där den person som döms för flera brott i en och samma rättegång får en generös mängdrabatt. Detta då domstolen utgår från straffvärdet för det grövsta brottet och sedan adderar hälften av straffvärdet för det näst grövsta och en tredjedel av straffvärdet för det därpå följande brottet och så vidare. vill i stället att de tre grövsta brotten ska tillmätas hela straffvärdet. Först därefter ska avtrappningen börja. Vidare vill vi införa en ny renodlad regel som tar sikte på straffskärpning i återfallssituationer. Skärpningen skulle som huvudregel ske oberoende av om villkorligt medgiven frihet förklaras förverkad. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga justitie- och inrikesminister följande: Avser ministern att vidta några särskilda åtgärder för att skärpa straffen för den som döms för flera brott eller återfaller i brott?