ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H5121131 · 2018-04-10 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1131 av (KD) Fördröjda utbetalningar till jordbrukare har frågat mig om jag kommer att säkerställa att de EU-ersättningar som skulle ha betalats ut och 2017 betalas ut , och hur jag, om så inte sker, kommer att säkerställa att lantbrukarnas likviditet och kreditvärdighet inte drabbas i de län där fördröjningarna är mycket stora. Jag beklagar att svenska lantbrukare drabbas av försenade betalningar av EU:s jordbruksstöd. Ansvaret för administrationen av den gemensamma jordbrukspolitiken ligger hos och i myndighetens regleringsbrev framgår att de ska sträva efter att EU-stöden i så stor utsträckning som möjligt kan betalas ut så tidigt som regelverket tillåter. Regeringen har en löpande dialog med om eftersläpningarna i utbetalningarna. För att komma till rätta med problemen har myndigheten fått ökade förvaltningsanslag. I budgetpropositionen 2016 tillfördes myndigheten för åren 2016–2018 och i budgetpropositionen 2017 tillfördes myndigheten ytterligare för åren 2017–2020. Regeringen bedömer att har de resurser som verket behöver och följer fortsatt myndighetens arbete med att komma till rätta med eftersläpningarna i utbetalningarna.
frs · H5121132 · 2018-04-11 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1132 av (V) LNG-terminalen i har frågat mig när regeringen avser att hantera koncessionsansökan för LNG-terminalen i och avser man då avslå ansökan om att få koppla på terminalen på det svenska gasnätet. Regeringen arbetar aktivt för att ska uppnå visionen om världens första fossilfria välfärdsland. Regeringen har bland annat en ambitiös målsättning om att fordonsflottan ska bli fossilfri. En del av denna målsättning är att uppfylla det av beslutade målet om att transportsektorns utsläpp, utom inrikes flyg, ska minska med jämfört med . Vad gäller koncessionsansökan för LNG-terminalen i bereds ärendet hos , och har därmed ännu inte överlämnats till regeringen.
frs · H5121133 · 2018-04-12 00:00:00 — Dnr N2018/02247/BB Svar på fråga 2017/18:1133 av (C) Bärighetskrav på cisterner har frågat mig om jag och regeringen har några ambitioner att påskynda arbetet med skärpta bärighetskrav på cisterner. har ett förslag till ändring i verkets föreskrifter och allmänna råd (2011:10) om tillämpningen av europeiska konstruktionsregler (eurokoder) på remiss. Eurokodsystemet täcker de vanligaste konstruktionsmaterialen (betong, stål, trä, murverk och aluminium), alla större områden avseende konstruktion av bärverk och flertalet typer av byggnadsverk (byggnader, broar, torn, , silos, cisterner med mera). Remisstiden pågår till . De ändrade föreskrifterna rör flera delar av eurokodsystemet. När det gäller cisterner innehåller förslaget allmänna råd om hur man klassar fasta cisterner i säkerhetsklasser. förtydligar också när man behöver räkna med eurokoderna respektive när man kan använda andra standarder. Större cisterners bärförmåga ska verifieras enligt konstruktionsregler och eurokoderna. Detta gäller om ett brott hos cisternen skulle medföra oproportionerligt stora skador, det vill säga om den innehåller hälso- och miljöskadliga vätskor. Jag har fullt förtroende för att arbetar med frågan så skyndsamt som möjligt och ser därför ingen anledningen till att vidta åtgärder .
frs · H5121134 · 2018-04-10 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1134 av (C) Väg 940 – ny har frågat mig vilka de återstående oklarheter är som sedan det senaste beskedet behöver ut innan regeringen kan fatta beslut som innebär att kan färdigställas i hela sin sträckning från Rösan till E6 via Forsbäck. har tidigare frågat mig om detta ärende, då tillsammans med ytterligare ett ärende rörande samma väg. Det ena ärendet har avgjorts av regeringen. Precis som senast kan jag gällande det kvarvarande ärendet enbart svara att det är under beredning och jag inte kan föregå regeringens beslut. Överklagandeärenden är, som jag även tidigare svarat, ofta komplexa och kan innebära en stor mängd avvägningar mellan olika viktiga allmänna och enskilda intressen. Det är därför av stor vikt att den här typen av ärenden bereds omsorgsfullt. Jag kan försäkra om att arbetet med det efterfrågade ärendet pågår inom . Ärendet kommer att avgöras .
frs · H5121135 · 2018-04-09 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1135 av (L) Statens ansvar för fungerande internetuppkoppling i kollektivtrafik har frågat infrastrukturministern vilka åtgärder statsrådet vidtagit eller avser att vidta för att resenärer ska garanteras fungerande internetuppkoppling i kollektivtrafiken. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. God mobiltäckning blir allt viktigare både i och utanför hemmet eller arbetsplatsen, vilket avspeglas i regeringens målsättning på området som presenterades i bredbandsstrategin. bör hela ha tillgång till stabila mobila tjänster av god kvalitet. För att detta ska bli verklighet behövs olika typer av insatser från både privata och offentliga aktörer. Regeringen har aviserat ett antal insatser i bredbandsstrategin för att förbättra förutsättningarna för en fortsatt snabb utbyggnad av både fast och mobil bredbandsinfrastruktur. Det inkluderar att se över om det finns behov av tydliggörande uppdrag i regleringsbrev och instruktioner till berörda myndigheter för att säkerställa att det finns en helhetssyn kring utbyggnaden. När det gäller den aktuella frågan är det som ansvarar för de tekniska systemen i de tunnelsystem som verket förvaltar, t.ex. , och teleoperatörerna har tillgång till dessa system. Som exempel finns enligt system på plats för mobiltäckning i upp till 4G-hastigheter. För att resenärerna ska kunna ta del av täckningen fullt ut krävs dock att tågen anpassas eller utrustas med exempelvis repeatrar, då tågens konstruktion i olika stor utsträckning skärmar av signaler. Det är som ansvarar för pendeltågen.
frs · H5121137 · 2018-04-11 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1137 av (M) behov av besked från regeringen har frågat mig vilka konkreta åtgärder jag och regeringen avser att vidta redan i vårpropositionen för att inte ska stagnera, då antalet årsarbetskrafter kommer att vara detsamma som , trots nya ökade krav och utmaningar i fullgörandet av sitt uppdrag. Jag delar beskrivning av att digitaliseringen medför både möjligheter och utmaningar. Digitaliseringen och modern teknik ger bättre förutsättningar att analysera och få fram relevanta kontrollobjekt. Tullkontrollerna kan då, oavsett om det gäller kontroller kopplade till restriktioner eller uppbörd, ske mer riktat och selektivt vid gränspassagen. Därigenom blir tullkontrollerna mer effektiva och det legitima flödet störs inte i onödan. Regeringens permanenta anslagsökning till om sammanlagt ska användas för att öka tullkontrollerna vid gränserna. kompletterar regeringen satsningen med ytterligare tillskott om sammanlagt i vårändringsbudgeten. Tillskottet ska användas för inköp av teknisk utrustning och för att öka uppbördskontrollerna i postflödet. Den organiserade brottsligheten blir alltmer avancerad och det ställer än högre krav på teknisk bevisning. Därför är detta tillskott ett viktigt komplement till regeringens tidigare satsning på .
frs · H5121138 · 2018-04-11 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1138 av (M) Brexits effekter för har frågat mig vilka konkreta åtgärder jag och regeringen avser att vidta redan i vårpropositionen för att underlätta för att kunna förbereda sig och möjliggöra för sina medarbetare att hantera de extra belastningar, det extra krångel och det extra arbete som brexit med mera kommer att innebära. har regeringen fört en dialog med om brexit, bl.a. om vilka konsekvenser olika alternativ innebär för myndigheten och för de företag som bedriver handel med . har bl.a. tagit fram information på sin webbplats med praktiska tips till företagen om hur de kan förbereda sig trots den osäkerhet som råder. När det gäller processen framgent är den sannolika händelseutvecklingen att lämnar EU , men åtminstone till i praktiskt hänseende kvarstår i unionen. Detta är innebörden i den övergångsperiod som EU och nådde en principöverenskommelse om . Övergångsperioden ska ge tid för anpassning till den framtida relationen och innebär att fortsätter som om landet vore EU-medlem, men utan att delta i EU:s beslutsfattande. Jag följer utvecklingen mycket noga och när de närmare förutsättningarna för utträdet blir mer klara och det också blir klart hur den framtida relationen kommer att se ut avser regeringen att återkomma om vilka åtgärder som eventuellt kan vara aktuella att vidta.
frs · H5121139 · 2018-04-19 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1139 av (M) Konsekvenser av EU:s sociala pelare har frågat mig hur jag ser på att de ökade ambitionerna inom EU:s sociala område med stor sannolikhet blir ett nytt kostnadsdrivande område inom EU:s budget och därmed blir en bidragande faktor till en höjd svensk EU-avgift. väntas kommissionen lägga fram ett förslag till en flerårig budgetram för perioden –2027. Regeringen har fastlagt fem övergripande prioriteringar inför förhandlingarna om nästa fleråriga budgetram. Dessa prioriteringar har förankrats med : När bidrag försvinner behöver budgeten minska med lika mycket. Regeringen vill därför sätta ett utgiftstak som inte överstiger av EU:s BNI. Den svenska avgiften ska hållas nere. Det vill regeringen främst göra genom att minska storleken på budgeten och värna den andel ska betala. Regeringen vill se en modern budget med omprioriteringar till fördel för gemensamma åtgärder som säkerhet, migration, konkurrenskraft, forskning, miljö och klimatomställning. Detta ska ske genom minskade anslag för jordbruksstöd och strukturfonder. Det ska kosta att inte ta ansvar. Länder som inte tar sitt ansvar i migrationspolitiken ska inte kunna få tillgång till stöd från EU på samma sätt som . Regeringen vill se en mer effektiv kontroll av hur EU-medel används. Med en minskad budget blir det ännu viktigare att pengarna används på rätt sätt. När kommissionen har presenterat förslaget om en flerårig budgetram för kommer regeringen att analysera det och i vanlig ordning överlägga och samråda med om mer detaljerade ståndpunkter inför förhandlingarna i rådet med utgångspunkt i de övergripande prioriteringarna ovan. Den europeiska pelaren för sociala rättigheter består av 20 principer som ska bidra till en positiv utveckling i medlemsstaterna och uppåtgående social konvergens inom EU. Det uttalande om pelaren för sociala rättigheter som rådet ställde sig bakom och som undertecknades av rådet, och Europeiska kommissionen vid toppmötet för rättvisa jobb och tillväxt i har inte någon direkt inverkan på EU-budgeten eller medlemsstaternas nationella budgetar. Regeringen anser att starka offentliga finanser är en grundläggande förutsättning för hållbara framsteg på det sociala området. Verktygen som bör användas för att uppnå målsättningarna med pelaren för sociala rättigheter finns ofta på nationell nivå och arbetsmarknadens parter har en central roll. Uppföljningen av pelaren på EU-nivå bör främst ske genom existerande verktyg och processer för sysselsättnings- och socialpolitik inom den europeiska planeringsterminen.
frs · H5121140 · 2018-04-16 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1140 av (M) Grupper av kemikalier har frågat mig vilka initiativ jag och regeringen tagit, samt ämnar ta, för att uppfylla det tillkännagivande som riktat till regeringen om att bedöma grupper av ämnen samlat. I miljömålsarbetet har det varit en viktig fråga att kunna be-döma kombinationseffekter av ämnen och att utveckla arbetet med att bedöma grupper av ämnen samlat. Miljökvalitetsmålet Giftfri miljö omfattar åtta etappmål om farliga ämnen. Gruppvis hantering av ämnen och kombi-nationseffekter ingår i två etappmål. Jag delar bild av behovet av att kunna bedöma grupper av ämnen samlat och det är en fråga som bl.a. drivit i EU. Till exempel har tillsammans med tagit fram en begräns-ning av PFAS under Reach, som omfattar ca 200–400 ämnen inom . Ett annat exempel är Kemikalieinspektionens redovisning av ett regeringsuppdrag om bisfenoler – en kartläggning och analys. Inom ramen för arbetet med uppdraget om bisfenoler har myndig-heten utvecklat en ny metod för att ur ett mycket stort antal ämnen kunna få fram de mest relevanta. Metoden är en viktig del i arbetet med att lättare kunna hantera stora grupper av liknande ämnen och hitta dem som har liknande farliga egenskaper. Arbetet med att kunna hantera ämnen gruppvis har således pågått . I syfte att få fram än mer kunskap om hur ämnen kan hanteras gruppvis gav regeringen en särskild utredare (2018:25) i uppdrag att kart-lägga möjligheter, hinder och tidigare insatser inom relevanta EU-rättsakter för gruppvis hantering av ämnen, föreslå strategier för framtida gruppvis reglering och vid behov nödvändiga ändringar av relevanta EU-rättsakter för gruppvis hantering av ämnen, sammanställa det vetenskapliga kunskaps-läget, kartlägga vilka möjligheter och hinder som finns i olika relevanta EU-rättsakter och tidigare insatser på området för kombinationseffekter, och föreslå strategier för att möjliggöra reglering baserat på eller med hänsyn till kombinationseffekter, föreslå andra strategier för att minska riskerna och vid behov föreslå nödvändiga ändringar av relevanta EU-rättsakter. Uppdraget ska redovisas . Utredare är , professor i regulatorisk toxikologi och ekotoxikologi.
frs · H5121141 · 2018-04-10 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1141 av (M) En sammanhållen politik för landsbygder har frågat mig när regeringen avser att återkomma med de förslag som föreslås av men som saknas i den presenterade landsbygdspropositionen. Den proposition om en sammanhållen landsbygdspolitik som regeringen överlämnat till lägger fast inriktningen för en ny politik för landsbygder. Propositionen innehåller ett förlag till övergripande mål för den sammanhållna landsbygdspolitiken. Därutöver finns i propositionen flera satsningar och konkreta åtgärder baserade på landsbygdskommitténs förslag. Många av landsbygdskommitténs förslag är sådana att det är regeringen som fattar beslut i dessa frågor. Som exempel kan nämnas förordningsändringar och myndighetsuppdrag. Regeringen har redan förverkligat ett antal av landsbygdskommitténs förslag genom beslut fattade och början av 2018. Detta gäller exempelvis omlokalisering av statliga jobb, utökad lokal statlig service och utbyggnad av kommunala lärcentra. Regeringen kommer fortsätta arbetet med att verkställa de satsningar och åtgärder som presenteras i den landsbygdspolitiska propositionen.
frs · H5121142 · 2018-04-19 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1142 av (M) Informella EU-toppmötens förankring i har frågat mig om hur jag ser på förankringen av positioner i inför informella EU-toppmöten. EU:s stats- och regeringschefer träffas i olika sammanhang i så kallade informella EU-toppmöten och träffas även informellt i anslutning till de ordinarie mötena i . Regeringens syn på förberedelserna inför informella EU-toppmöten och behovet av förankring i överensstämmer med den bedömning som i denna del görs i den parlamentariska betänkande om EU-arbetet i som lämnades till riksdagsstyrelsen (2017/18:URF1). Förankring av en ståndpunkt kan ske inte bara genom samråd och inhämtande av mandat i utan även genom överläggning i ett utskott. I betänkande framhålls att det inte finns någon undantagslös samrådsskyldighet för regeringen när det handlar om informella EU-toppmöten. Behovet av samråd avgörs av om regeringen uteslutande avser att basera sitt agerande på tidigare förankrade ståndpunkter eller om regeringen avser att framföra ståndpunkter som inte är förankrade tidigare. Det är behovet av förankring som är vägledande för regeringen när det gäller de informella toppmötena. I de fall toppmöten inte kräver samråd är det viktigt att noggrant informera inför toppmöten. Formerna för den informationen till , anser regeringen vara en bedömning att göra tillsammans med ordförande, från fall till fall. I denna del vill regeringen också framhålla bedömning att information och samråd inför informella toppmöten i vissa fall bör kunna genomföras på statssekreterarnivå.
frs · H5121143 · 2018-04-11 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1143 av (M) En arbetsmyndighet på EU-nivå har frågat mig hur jag och regeringen har förvaltat mandatet om kommissionens aviserade förslag om en europeisk arbetsmyndighet. Vid arbetsmarknadsutskottets överläggning om kommissionens då aviserade förslag om en europeisk arbetsmyndighet förde en majoritet i utskottet bl.a. fram att man ser ett behov av att förbättra samarbetet och samordningen mellan medlemsstaterna och deras myndigheter. Dock ansåg man inte att det behöver inrättas en särskild myndighet på EU-nivå för detta och att aktivt bör arbeta för att en sådan myndighet inte inrättas. Utskottet delade regeringens uppfattning att det är centralt att respektera nationella arbetsmarknadsmodeller och medlemsstaternas kompetens på det sociala området och sysselsättningsområdet. Utskottet angav också att regeringen måste återkomma för överläggning när ett eventuellt förslag presenterades. Efter överläggningen har centrala svenska utgångspunkter utifrån mandatet från förts fram till kommissionen vid flera sammanhang på olika nivåer. Det har bl.a. anförts att behovet och mervärdet av att inrätta ett nytt EU-organ bör vägas mot andra möjliga sätt att förstärka existerande strukturer och verktyg. Detta särskilt mot bakgrund av EU:s minskade inkomster efter Brexit. Vikten av respekt för fördelningen av befogenheter mellan EU och medlemsstaterna, nationella arbetsmarknadsmodeller och sociala trygghetssystem har också lyfts fram. Kommissionen presenterade sitt förslag som analyseras. Jag återkommer till för att överlägga om en svensk ståndpunkt för förslaget.
frs · H5121144 · 2018-04-11 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1144 av (M) Information till försäkringstagare har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta för att försäkringsbolag ska ge tydlig information till försäkringstagare vid begäran om utbetalning av försäkringar. Försäkringar är ofta komplicerade, och det ställer stora krav på försäkringsbolagen. De är skyldiga att göra sitt bästa för att göra sina produkter begripliga för oss försäkringstagare. En pensionsförsäkring löper i regel . En försäkringstagare kan ha olika önskemål i fråga om efterlevandeskydd under olika perioder i livet. En försäkringstagare som väljer bort efterlevandeskyddet får i regel en högre ersättning än en försäkringstagare som väljer att ha ett efterlevandeskydd, men blir arvet till de efterlevande lägre. Det framstår därför som rimligt att en försäkringstagare kan ändra sig i detta hänseende. Det är dock självklart att försäkringstagaren måste ha möjlighet att förstå de val som han eller hon gör. Jag tycker därför att lagstiftningen på området bör ställa krav. Den är också utformad för att göra det. Försäkringsavtalslagen kräver att försäkringsbolag ska lämna klar och tydlig information. Bolagen har bl.a. en särskild skyldighet att informera om förhållanden som det är av betydelse för försäkringstagaren att känna till. Därutöver ställer försäkringsrörelselagen krav på att ett försäkringsbolag ska driva sin verksamhet enligt god försäkringsstandard. Av allmänna råd framgår det bl.a. att information bör utformas så att den underlättar de beslut som en försäkringstagare kan behöva fatta. Jag kan inte uttala mig om ett enskilt fall och känner inte heller till de närmare omständigheterna i det aktuella fallet. ser jag inte något behov av särskilda lagstiftningsåtgärder, men jag följer noggrant frågan om konsumentens rätt till god information. Att ett försäkringsbolag ska ge tydlig information till försäkringstagare är avgörande för att försäkringstagarna ska kunna känna sig trygga och för att försäkringsmarknaden ska fungera väl.
frs · H5121145 · 2018-04-11 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1145 av (M) Mänskliga rättigheter och har frågat mig vilka synpunkter och krav angående mänskliga rättigheter jag framförde vid besöket av utrikesminister . Den nordkoreanske utrikesministern besök skedde med utgångspunkt i det skyddsmaktsuppdrag har i för , och . Läget på den koreanska halvön behandlades också, med hänsyn till frågans vikt. Regeringen anser att kärnvapen- och robotprogram är ett allvarligt hot mot internationell fred och säkerhet. Samtliga stater har ett ansvar att verka för en fredlig lösning och för att sanktionerna mot landet ska genomföras, i enlighet med de resolutioner har antagit om . Regeringen ser med stor oro på den allvarliga situationen för de mänskliga rättigheterna i . 2017 gav regeringen ut 135 landspecifika rapporter om mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer världen över. var ett av de granskade länderna och rapporten framhåller att grova, omfattande och systematiska kränkningar av de mänskliga rättigheterna sker i . Brister finns på områden som de politiska rättigheterna, yttrandefrihet, mötesfrihet, dödsstraff, rätten till en tillfredsställande levnadsstandard och kvinnors åtnjutande av de mänskliga rättigheterna. har liksom alla stater skyldighet att leva upp till sina folkrättsliga förpliktelser om de mänskliga rättigheterna. Regeringen tar upp situationen med nordkoreanska företrädare i olika sammanhang. Under den nordkoreanske utrikesministerns besök uppmärksammade jag den fortsatt mycket allvarliga humanitära situationen, som försvårar för nordkoreaner att åtnjuta sina mänskliga rättigheter. I synnerhet har de humanitära svårigheterna påverkat barns och mödrars rätt till bästa uppnåeliga hälsa, med betydande förekomst av undernäring bland barn.
frs · H5121146 · 2018-04-11 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1146 av (M) Systembolagets behandling av småskaliga producenter har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att Systembolaget inte ska hindra möjligheterna för små producenter av alkoholhaltiga drycker att sälja sina produkter. Systembolagets produkturval regleras i avtalet mellan Systembolaget och staten. Urvalet får endast grundas på en bedömning av produktens kvalitet, särskilda risker för skadeverkningar av produkten, kundernas efterfrågan och andra affärsmässiga hänsyn. Om en produkt avvisas från eller avförts ur sortimentet har leverantören rätt att få beslutet överprövat av . Systembolagets produkturvalsprocess är utformad för att säkerställa att ingen favorisering sker av inhemska produkter. En förutsättning för detaljhandelsmonopolets legitimitet är att Systembolaget fungerar icke-diskriminerande. Inom de ramar som avtalet stipulerar arbetar Systembolaget kontinuerligt med att möta konsumenternas ökade intresse för det hantverksmässiga och småskaliga, vilket också slagit igenom för de lokala och småskaliga drycker som Systembolaget säljer. Systembolaget tar hänsyn till denna utveckling genom nya tillvägagångssätt för hantering av lokala och småskaliga artiklar i syfte att öka tillgänglighet, produktinformation och kvalitetskontroll. Antal leverantörer och artiklar både vad gäller öl och vin har ökat kontinuerligt i Systembolagets småskaliga sortiment. Jag håller med om att vi ska uppmuntra företagande i alla delar av landet. Regeringen arbetar aktivt med att förbättra för företagen på landsbygden genom en aktiv näringslivspolitik. Bland annat har regeringen öronmärkt för att utveckla svensk måltidsturism. Jag är övertygad om att nya jobb och tillväxt på landsbygden kan gå hand i hand med en folkhälsobaserad alkoholpolitik.