ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H5121500 · 2018-07-12 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1500 av (M) Straffen för narkotikaförsäljning har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att skärpa straffen för narkotikaförsäljning. Att motverka förekomsten av narkotika är en prioriterad fråga för regeringen. På regeringens initiativ har vi nya regler för narkotikabrotten. Straffskalorna för grovt narkotikabrott och grov narkotikasmuggling delades då upp och det infördes två nya brott: synnerligen grovt narkotikabrott och synnerligen grov narkotikasmuggling. En utgångspunkt för lagförslagen var att det inte bör finnas sådana straffvärdemässiga ”tak” för betydelsen av mängden narkotika som några av Högsta domstolens domar från tiden före lagändringarna har uppfattats innebära. Avsikten med lagändringarna var bl.a. att ge domstolarna förutsättningar att fullt ut beakta samtliga omständigheter som är relevanta för straffvärdet och att döma ut det straff som en viss gärning är värd. Den nya regleringen innebär att vissa gärningar som avsett hantering av synnerligen stora mängder narkotika är så allvarliga att de bör innebära ett straff på den övre delen av de tidigare straffskalorna för grovt narkotikabrott och grov narkotikasmuggling. Andra gärningar som bör bedömas strängare är när narkotika i större omfattning tillhandahålls ungdomar utan betalning i syfte att skapa en ny kundkrets eller om narkotika bjudits ut och försålts på en webbplats till en stor krets av okända köpare, och därmed gjorts lätt åtkomlig för bl.a. ungdomar. Regeringen arbetar just nu med flera frågor på påföljdsområdet som har betydelse även när det gäller narkotikabrottslighet. Regeringen analyserar frågan om straffvärdebestämning vid flerfaldig brottslighet med inriktning på en översyn av regleringen. Vidare bereds förslag om nya ungdomspåföljder i högt tempo. Regeringen har också tillsatt en utredning som ska föreslå ändringar beträffande den straffrättsliga särbehandlingen av lagöverträdare i åldersgruppen 18–som innebär att de ska behandlas som andra myndiga lagöverträdare vid påföljdsbestämningen. Arbetet mot narkotika är en självklar och viktig del av verksamhet. Myndigheten arbetar på en rad sätt mot narkotika, till exempel genom riktade insatser och genom att vara extra synliga på utsatta platser. I regleringsbrevet till har regeringen gett myndigheten ett uppdrag om arbetet i utsatta områden, riskområden samt särskilt utsatta områden. Narkotikaproblematiken och åtgärder mot denna ska särskilt beaktas i redovisningen. Det behövs effektiva verktyg för att komma åt den narkotikaförsäljning som sker på gator och torg. införs en ny kamerabevakningslag som bl.a. ska göra det lättare att använda kamerabevakning i brottsbekämpande eller trygghetsskapande syften. Regeringen har också tillsatt en utredning som ska föreslå ytterligare förenklingar för den kamerabevakning som brottsbekämpande myndigheter bedriver.
frs · H5121501 · 2018-07-12 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1501 av (M) Ett nationellt exitprogram för kriminella har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att bygga upp ett nationellt exitprogram för gängmedlemmar. Att bekämpa gängbrottsligheten är en av regeringens viktigaste frågor och en rad åtgärder har genomförts för att förebygga, förhindra och bekämpa sådan brottslighet. Bland annat förstärker vi polisen med för att utveckla verksamheten och öka antalet polisanställda. Därtill har regeringen avsatt ytterligare i vårändringsbudgeten för att stärka polisverksamheten. har regeringens uppdrag att fördela bidrag till organisationer som hjälper personer att lämna ett liv i kriminalitet, s.k. avhopparverksamhet. För detta ändamål har regeringen avdelat till . har inrättat en nationell samordningsfunktion för att bedöma inkomna ansökningar och för att följa upp hur medlen används. Dessa särskilda medel utgör dock bara en del av de statliga medel som används till avhopparverksamhet. Utöver de fristående organisationer som bedriver avhopparverksamhet finns även ett antal myndighetsdrivna verksamheter för avhoppare som finansieras inom ramen för respektive myndighets budget. har exempelvis ett omfattande brottsoffer- och personsäkerhetsarbete där avhopparverksamhet berörs. I regeringens nationella brottsförebyggande program Tillsammans mot brott lyfts stöd och hjälp för att lämna kriminella eller extremistiska grupperingar fram som en viktig del i det brottsförebyggande arbetet. Individer i sådana grupperingar är i behov av olika typer av stöd vilket kräver samverkan mellan ett flertal samhällsaktörer. Inte minst är det viktigt att kommunerna tar sitt ansvar, bland annat genom åtgärder från . Jag avser att fortsatt följa denna viktiga fråga för att vid behov kunna vidta ytterligare åtgärder.
frs · H5121502 · 2018-07-10 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1502 av (M) LIS-område och detaljplan har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att stärka mindre kommuners inflytande över utpekandet av så kallade LIS-områden, och vilka åtgärder jag avser att vidta för att förenkla och snabba på själva processen. Regeringen har, som mycket riktigt påpekar, i propositionen En sammanhållen politik för landsbygder – för ett som håller ihop (prop. 2017/18:179) föreslagit att det övergripande målet ska vara en livskraftig landsbygd med likvärdiga möjligheter till företagande, arbete, boende och välfärd som leder till en långsiktig hållbar utveckling i hela landet. Strandskyddsfrågan har betydelse för landsbygdsutvecklingen. Regeringen arbetar mycket aktivt för ett ökat bostadsbyggande genom det bostadspolitiska paketet. ger strandskyddet både boende och besökande tillgång till attraktiva miljöer längs stränderna, vilket inte minst är viktigt för besöksnäringen på landsbygden. Regeringen gav i uppdrag att se över reglerna om landsbygdsutveckling i strandnära läge i och (2010:900). Uppdraget var att se över LIS-reglerna och deras tillämpning samt föreslå författningsändringar och eventuella andra åtgärder som behövs för att ytterligare främja landsbygdsutveckling i områden med god tillgång till stränder. I uppdraget ingick att överväga förfaranden som möjliggör att systemet blir mer flexibelt för behov som inte kan förutses bl.a. vid en översiktsplanering. ansåg att en frikoppling av LIS-systemet från översikts-planeringen är förenat med vissa negativa konsekvenser och skulle kunna leda till att strandskyddets syften äventyras . Översiktsplaneringen utgör en naturlig form för avvägning mellan olika intressen och ger möjlighet till en helhetsbild av kommunens samlade syn på mark- och vattenanvänd-ningen. rekommenderade att bibehålla nuvarande ordning och menade att de fördelar som översiktsplaneprocessen erbjuder överväger de nackdelar som processen är förenad med. föreslår alltså bibehållen koppling till översiktsplaneringen, men ökad flexibilitet i att LIS-områden ska kunna bli större än tidigare, att kraven sänks på att visa att en åtgärd ska bidra till landsbygdsutvecklingen och att de särskilda skälen för dispens från strandskyddet breddas något. redovisades till och är en av utgångspunkterna för en fördjupad analys som sker inom ramen för den fortsatta beredningsprocessen inom . kommer att inom närtid skickas ut på remiss. delbetänkande En utvecklad översiktsplanering – att underlätta efterföljande planering (SOU2018:46) har förslag om fortsatt utredning av utökade möjligheter att i översiktsplanen även kunna peka ut områden för tätortsutveckling i strandnära lägen. En remiss av utredningens förslag bereds inom .
frs · H5121503 · 2018-07-03 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1503 av (M) Underlättande av skärvård i skärgård har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att underlätta för lantbruksföretagare som håller skärgården levande och tillgänglig. Frågan om bevarande av kulturlandskapet i skärgården är viktig både för jordbruket och för den biologiska mångfalden. EU:s gemensamma jord-brukspolitik är det huvudsakliga verktyget för att stötta jordbruket i . Utöver de generella stödformer som finns inom jordbrukspolitiken, framför allt gårdsstödet, så medger landsbygdsprogrammet flera ersättningsformer som syftar till att underlätta för lantbrukare som bedriver jordbruk i områden där naturgivna förhållanden kan göra jordbruk mer komplicerat, bland annat skärgården. För dessa områden finns ett kompensationsstöd som ger ersättning för de naturgivna nackdelarna. Därutöver finns mer riktade ersättningar. Hit hör till exempel ersättning för skötsel av mosaik-betesmarker som ger möjlighet till extra ersättning om betet sker på öar. Kommissionen presenterade sina förslag till reform av jordbrukspolitiken efter 2020. Regeringen kommer parallellt med förhandlingarna om politikens utformning att inleda arbetet med att se över de stöd och ersättningsformer som finns tillgängliga.
frs · H5121508 · 2018-07-12 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1508 av (M) Vistelseförbud – en ny form av påföljd har frågat mig om jag avser se över möjligheterna att införa en bestämmelse om vistelseförbud i . Att bekämpa den grova brottsligheten och gängkriminaliteten är en av regeringens viktigaste frågor. Regeringen har därför initierat omfattande skärpningar i den straffrättsliga lagstiftningen . Fler än 30 straffrättsliga bestämmelser relaterade till organiserad brottslighet har skärpts, bland dem bestämmelser som rör allvarliga våldsbrott och grova vapenbrott. Utöver detta arbetar regeringen med ett förslag som innebär att Kriminalvården ska kunna ge särskilda föreskrifter om t.ex. vistelseort till den som friges villkorligt från ett fängelsestraff om det behövs för att förhindra återfall i brott. Sådana föreskrifter kan avse såväl ett förbud att uppehålla sig på en viss plats där risken för återfall är särskilt stor som ett förbud att lämna ett visst område. Föreskrifterna ska kunna övervakas med fotboja. Överträds föreskriften kan den villkorligt medgivna friheten förverkas med högst åt gången. Förslaget är tänkt att omfatta alla som friges villkorligt och är alltså inte begränsat till att enbart träffa återfallsbrottslingar eller gängkriminella. Denna möjlighet till föreskrifter i kombination med elektronisk övervakning kan förväntas utgöra ett viktigt verktyg i kampen mot brottsligheten i samhället i stort. Vid sidan av straffrätten finns det andra viktiga verktyg i kampen mot den grova brottsligheten. måste ges möjlighet att öka antalet anställda och närvaron på lokal nivå. Regeringen har därför aviserat stora resursökningar till . Regeringen har också riktat och breddat tolv myndigheters gemensamma arbete mot den organiserade brottslighet som förekommer i de mest utsatta bostadsområdena. Utöver dessa initiativ införs en ny kamerabevakningslag som bl.a. ska göra det lättare att använda kamerabevakning i brottsbekämpande eller trygghetsskapande syften.
frs · H5121509 · 2018-07-12 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1509 av (M) Sänkt gräns för obligatorisk häktning har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att sänka gränsen för obligatorisk häktning. finns en presumtion för häktning vid allvarlig brottslighet. Att det föreligger en presumtion för häktning innebär att rätten utan närmare undersökningar kan utgå från att häktningsskäl föreligger så länge inte annat framgår av utredningen. Trots det har rätten en skyldighet i varje enskilt fall att pröva om häktningsförutsättningarna föreligger. Därutöver ska rätten även pröva om häktning är proportionerligt. Någon obligatorisk häktningsregel finns alltså inte. De brott som nämner är nära nog alltid häktningsgrundande på grund av främst kollusionsfara, dvs. risk för att den misstänkte försvårar sakens utredning. Den påstådda effekten av förslaget är därför inte självklar. En sänkning av gränsen för när det föreligger en presumtion för häktning väcker även frågan om det redan vid ett straffvärde fängelse är rimligt att det är den misstänkte som ska lyfta fram omständigheter som visar att det är uppenbart att häktningsskäl saknas. Normalt sett är det åklagaren som en följd av den s.k. oskuldspresumtionen ska föra fram dessa omständigheter. Att hålla personer som begår grova brott borta från gatorna är en högt prioriterad fråga för regeringen. Vi har därför vidtagit en rad åtgärder för att stärka de brottsutredande myndigheternas arbete. Regeringen har bland annat tagit initiativ till att minimistraffen har höjts för grovt vapenbrott och grovt brott mot tillståndsplikten för explosiva varor, t.ex. handgranater, för att öka möjligheten att använda sig av hemliga tvångsmedel och för att kunna häkta personer i flera fall. Dessutom har jag remitterat ett förslag om en möjlighet till häktning oavsett brottets straffskala, om det finns risk för att den misstänkte fortsätter sin brottsliga verksamhet och påföljden inte endast kan leda till böter. Förslaget syftar till att möjliggöra häktning av brottsaktiva personer som frekvent återfaller i mindre allvarliga brott men där påföljden förväntas bli ett fängelsestraff.
frs · H5121510 · 2018-07-12 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1510 av (M) Hemliga tvångsmedel har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att sänka gränsen för hemliga tvångsmedel och på så sätt skapa bättre verktyg för polisen att bekämpa grov brottslighet. De nuvarande reglerna kring hemliga tvångsmedel är utarbetade över och framtagna med noggrann omsorg. Det finns trösklar som bestämmer när ett hemligt tvångsmedel får användas. Dessa är en del av en helhet och inte avsedda att höjas eller sänkas på ett lättvindigt sätt. finns dock vissa ventiler i lagstiftningen som gör det möjligt att använda hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation (hemlig teleavlyssning) och hemlig kameraövervakning även när de föreskrivna gränserna inte är uppnådda. Reglerna för användning av hemliga tvångsmedel inrymmer svåra och viktiga avvägningar mellan brottsbekämpningens effektivitet och enskildas integritet. Härtill kommer att hemliga tvångsmedel är mycket resurskrävande att verkställa. En ändring av regelverket måste alltså föregås av mycket noggranna analyser av hur förändringen skulle kunna genomföras i praktiken och om det är det mest effektiva sättet att använda polisens utredningsresurser. De signaler regeringen fått från den brottsbekämpande verksamheten är främst att de tvångsmedel som finns måste kunna verkställas på ett effektivare sätt. Därför har regeringen låtit utreda ett nytt hemligt tvångsmedel: hemlig dataavläsning. Ett förslag om detta, som möjliggör avlyssning även av krypterade dataflöden, har lämnats och remitterats. Regeringen har även låtit utreda hur vissa beslut om hemlig avlyssning ska kunna fattas enklare och effektivare. Det förslaget är nu ute på remiss. För regeringen är effektiva utredningsverktyg för de brottsbekämpande myndigheterna en viktig och högt prioriterad fråga.
frs · H5121513 · 2018-07-03 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1513 av (C) Strategi om civilsamhällelig mobilisering och jämställdhetsintegrering och fråga 2017/18:1514 av (C) Winnet och civilsamhällets roll i arbetet med jämställd regional tillväxt. har frågat mig på på vilka grunder som regeringen baserade sitt beslut att ändra en tidigare dubbelstrategi till att förlita sig enbart på den förvaltningspolitiska strategin i arbetet med jämställd regional tillväxt. har vidare frågat mig vilken roll jag och regeringen vill att civilsamhället ska ha i arbetet med jämställd regional tillväxt. Jag besvarar de båda frågorna i ett sammanhang. Jämställdhet är en av regeringen prioriterad fråga och en förutsättning för hållbar regional tillväxt. I regeringens nationella strategi för hållbar regional tillväxt och attraktionskraft –2020 lyfts jämställd regional tillväxt fram som ett viktigt verktyg för ett framgångsrikt och hållbart genomförande av den regionala tillväxtpolitiken. Mot bakgrund av detta fattade regeringen ett beslut om att ska utveckla och stödja arbetet för jämställd regional tillväxt bland annat genom samordning, stöd och lärande riktat till aktörer med regionalt utvecklingsansvar. Det är nu alltså upp till aktörer med regionalt utvecklingsansvar att prioritera insatser och utveckla arbetet med jämställd regional tillväxt i respektive län. Detta med stöd från i enlighet med uppdraget. Uppdraget jämställd regional tillväxt är nu inne på sitt sista . Regeringen följer uppdraget noga och de kommande slutresultaten. I ser man vilket händelserikt år det har varit och där många regioner har kommit väldigt långt i sitt arbete. Det är extra roligt att höra att två tredjedelar av regionerna uppger att genomförandet är i linje med planen eller att det har gått bättre än förväntat. När det gäller frågan om civilsamhällets roll i arbetet med jämställd regional tillväxt så ser regeringen positivt på ett aktivt deltagande från civilsamhället. Arbetet för en jämställd regional tillväxt är långsiktigt och kräver ett brett engagemang. I regionernas lägesrapporter visas redan nu flera tidiga resultat, vilket är särskilt glädjande. Det handlar om jämställdhetsintegrerade regionala utveckligstrategier, genomförda utbildningar för politiker, chefer och tjänstemän, kontakter med samverkansaktörer däribland organisationer från det civila samhället. Flertalet regioner driver jämställdhetsnätverk med både företag och organisationer från det civila samhället för att få ett brett engagemang i arbetet med jämställd regional tillväxt.
frs · H5121514 · 2018-07-03 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1513 av (C) Strategi om civilsamhällelig mobilisering och jämställdhetsintegrering och fråga 2017/18:1514 av (C) Winnet och civilsamhällets roll i arbetet med jämställd regional tillväxt. har frågat mig på på vilka grunder som regeringen baserade sitt beslut att ändra en tidigare dubbelstrategi till att förlita sig enbart på den förvaltningspolitiska strategin i arbetet med jämställd regional tillväxt. har vidare frågat mig vilken roll jag och regeringen vill att civilsamhället ska ha i arbetet med jämställd regional tillväxt. Jag besvarar de båda frågorna i ett sammanhang. Jämställdhet är en av regeringen prioriterad fråga och en förutsättning för hållbar regional tillväxt. I regeringens nationella strategi för hållbar regional tillväxt och attraktionskraft –2020 lyfts jämställd regional tillväxt fram som ett viktigt verktyg för ett framgångsrikt och hållbart genomförande av den regionala tillväxtpolitiken. Mot bakgrund av detta fattade regeringen ett beslut om att ska utveckla och stödja arbetet för jämställd regional tillväxt bland annat genom samordning, stöd och lärande riktat till aktörer med regionalt utvecklingsansvar. Det är nu alltså upp till aktörer med regionalt utvecklingsansvar att prioritera insatser och utveckla arbetet med jämställd regional tillväxt i respektive län. Detta med stöd från i enlighet med uppdraget. Uppdraget jämställd regional tillväxt är nu inne på sitt sista . Regeringen följer uppdraget noga och de kommande slutresultaten. I ser man vilket händelserikt år det har varit och där många regioner har kommit väldigt långt i sitt arbete. Det är extra roligt att höra att två tredjedelar av regionerna uppger att genomförandet är i linje med planen eller att det har gått bättre än förväntat. När det gäller frågan om civilsamhällets roll i arbetet med jämställd regional tillväxt så ser regeringen positivt på ett aktivt deltagande från civilsamhället. Arbetet för en jämställd regional tillväxt är långsiktigt och kräver ett brett engagemang. I regionernas lägesrapporter visas redan nu flera tidiga resultat, vilket är särskilt glädjande. Det handlar om jämställdhetsintegrerade regionala utveckligstrategier, genomförda utbildningar för politiker, chefer och tjänstemän, kontakter med samverkansaktörer däribland organisationer från det civila samhället. Flertalet regioner driver jämställdhetsnätverk med både företag och organisationer från det civila samhället för att få ett brett engagemang i arbetet med jämställd regional tillväxt.
frs · H5121515 · 2018-07-03 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1515 av (C) Fördelning av företags- och projektstöd har frågat mig hur jag och regeringen säkerställer att den skeva fördelningen av företags- och projektstöd inte får fortgå. Regeringen bedriver en modern och aktiv regional tillväxtpolitik för hela landet som ska bidra till att får konkurrenskraftiga, dynamiska och attraktiva regioner. Regeringens inriktning för den regionala tillväxtpolitiken är ett starkt lokalt och regionalt inflytande och ansvar. Regeringen har som mål att kvinnor och män ska ha samma förutsättningar att nå inflytande i det regionala tillväxtarbetet och få tillgång till tillväxtresurser. En jämställd fördelning av projekt- och företagsstöd är en viktig del i detta. Syftet med de regionala företagsstöden är att främja hållbar tillväxt i stödföretagen och därmed en hållbar regional tillväxt. Stöden fyller en viktig funktion i områden där marknaden inte fungerar tillfredsställande eller som viss kompensation för kostnadsnackdelar i områden med mer permanenta nackdelar som exempelvis mycket långa avstånd. Regeringen är väl medveten om de brister som finns i fördelningen av stöden, och anser att de regionala företagsstöden måste utvecklas avseende flera hållbarshetskriterier såsom jämställdhet, integration samt miljö och klimat. I det arbetet har de aktörer som hanterar regionala företagsstöd i olika delar av landet en viktig roll. Regeringen har därför i regleringsbrev respektive villkorsbeslut givit och berörda regionala aktörer i uppdrag att kartlägga och analysera det nationella och regionala arbetet med att utveckla stöden avseende jämställdhet, integration samt miljö och klimat. Enligt redovisning av uppdraget framgår bl.a. behov av ökat stöd och en tydligare styrning i hanteringen av de regionala företagsstöden. Därtill uppmärksammas flertalet goda exempel på hur hållbarhetskriterier används på regional nivå kopplat till de regionala företagsstöden. Uppdraget fortsätter i brett samarbete mellan och berörda regionala aktörer. Regeringen följer genomförandet noga och kommer vid behov vidta de åtgärder som behövs för att uppnå en mer hållbar fördelning av de regionala företagsstöden.
frs · H5121518 · 2018-07-03 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1518 av (V) ordförandeskap i Baltfish har frågat mig om jag avser presentera den svenska strategin och prioriteringarna inför ordförandeskapet i Baltfish för , och hur jag avser att löpande informera om agerande som ordförande. Ett gott och effektivt samarbete med övriga är en prioriterad fråga för regeringen. Detta framförallt mot bakgrund av att många av de utmaningar som finns vad gäller är gränsöverskridande och således endast kan föras framåt genom nära dialog och samarbete mellan berörda länder. I syfte att skapa ett forum för de som är medlemmar i att diskutera för regionen relevanta fiskeriförvaltningsfrågor skapades Baltfish 2009. Sedan reformen av den gemensamma fiskeripolitiken nyttjas Baltfish också som forum där alla , så som länder med ett direkt förvaltningsintresse, kan diskutera och lämna in gemensamma rekommendationer till kommissionen i syfte att nå vissa av de av lagstiftarna utpekade målen. Denna regionalisering är i enlighet med vad som beslutades i den senaste översynen av EU:s gemensamma fiskeripolitik. kommer att vara ordförande i mellan och . Som ordförande i kommer att verka för att föra arbetet med ett långsiktigt hållbart fiske i framåt och verka för att förvaltningsåtgärder ska vara i linje med den reformerade gemensamma fiskeripolitikens mål och principer. Detta är en ståndpunkt som är väl förankrad i . Frågan om ett bra informationsflöde och samråd mellan regering och riksdag är viktigt för oss alla och den grundpelare på vilken vår demokrati och parlamentarism vilar. Enligt regeringsformen ska regeringen fortlöpande informera om vad som sker inom ramen för samarbetet i EU. Regeringen ska enligt riksdagsordningen lämna en skrivelse till med berättelse över verksamheten i EU. Regeringen ska också redovisa sitt agerande i EU för och informera om sin syn på de förslag från EU:s institutioner som regeringen bedömer som betydelsefulla. Regeringen ska underrätta om frågor som ska beslutas i rådet och ska inför beslut i rådet rådgöra med nämnden om hur förhandlingarna i rådet ska föras. Det är viktigt för regeringen att uppfylla den ordning som gäller för samarbetet mellan regering och riksdag i EU-arbetet. Regeringen kommer således även fortsatt att hålla informerad i enlighet med denna ordning.