ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H5111375 · 2018-05-29 00:00:00 — Fråga 2017/18:1375 Återkommande trafikproblem i av (L) till Statsrådet (S) har vi kunnat ta del av uppgifter från hela landet om trafikstörningar och inställda tåg. Exempelvis har det i , på sträckan –, nästan inte gått utan att resenärerna drabbats av förseningar, oavsett färdriktning. Vi som pendlar har sett tusentals medborgare drabbas. Det har varit förseningar, tekniska problem och brister i information, överfulla tåg och pendlare som tvingas stå hela sträckan eller sitta i trapporna. Man undrar vad det är som hänt med vårt kommunikations- och infrastruktursystem med tanke på att det inte varit enstaka tågförseningar det handlar om. Problemen med pendlingen från via till har påverkat resenärerna negativt. Om det inte varit förseningar så har det varit minst sagt kaotiskt på med felaktig information på skyltarna, människor som hoppar på och av utan att få rätt reseinformation. Denna utveckling är fullständigt oacceptabel och kräver åtgärder. Samhällets förmåga att hantera tekniska fel, skador eller andra brister måste bli bättre. Den stora påverkan dessa problem har på kommunikationerna avslöjar tyvärr hur sårbart vårt system är. Det är tusentals resenärer som drabbas, oavsett om de ska iväg till arbetet eller för att ta anslutande kommunikationer. En annan åtgärd som torde vara enklare att åtgärda är bristen från SJ gällande information, skyltning och kommunikation med resenärer inför en resa vid förseningar. Information är helt avgörande för att resenärer ska kunna planera sin fortsatta resa. Om man exempelvis inte kan hämta sina barn från skola eller förskola på grund av förseningar krävs snabb, korrekt information för att man ska kunna lösa det på annat sätt. Det är uppenbart att det finns akuta problem som måste lösas. Med anledning av trafik- och tågkaoset i i allmänhet och i i synnerhet den senaste månaden vill jag fråga statsrådet : Vilka omedelbara åtgärder har statsrådet och regeringen vidtagit och vilka åtgärder planeras för att se till att tågen går och att informationen till resenärerna fungerar tillfredsställande?
fr · H5111376 · 2018-05-29 00:00:00 — Fråga 2017/18:1376 Neddragningar inom åklagarväsendet av (L) till Justitie- och inrikesminister (S) har det framkommit att det utöver den akuta polisbristen och det faktum att allt fler utredningar återigen samlas på hög inom polisen även råder resursbrist inom flera åklagarkamrar i landet. uppmärksammade SR i ett inslag att åklagarkammaren i aviserar neddragningar inom flera kompetenser. Detta är oroande och påverkar självklart åklagarkammarens förmåga att utreda grova brott. De aviserade satsningarna på polisen kan möjligen mildra effekterna av neddragningar av polisverksamheten. Med fler ingripanden och utredningar kommer det dock också behövas ett åklagarväsende med ökad kapacitet för att säkerställa att hela rättskedjan fungerar. Mot bakgrund av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister följande: Hur avser regeringen att agera för att se till att hela rättskedjan fungerar, i synnerhet när det gäller åklagarmyndighetens utredningskapacitet som riskerar att drabbas av neddragningar?
fr · H5111377 · 2018-05-29 00:00:00 — Fråga 2017/18:1377 Barnäktenskap som inte upptäcks av (M) till Statsrådet (S) har lämnat ett yttrande till finansutskottet angående regeringens proposition Ny möjlighet till uppehållstillstånd (prop. 2017:18/252). Regeringens lagförslag ger 9 000 personer som fått avslag på sin asylansökan, till övervägande majoritet män, en ny möjlighet att stanna i . Lagen är starkt kritiserad av flera remissinsatser. Lagrådet har även varit mycket kritiskt mot förslaget. I skrivelse framkommer att de föreslagna lagändringarna gör att det i vissa fall kan vara till den sökandes fördel att prövas som vuxen. Det kan leda till att personer som är minderåriga ändrar sina uppgifter och i stället utger sig för att vara vuxna för att kunna dra nytta av den nya lagen. Enligt riskerar det att leda till en situation där barnäktenskap inte kan identifieras. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att motverka att den föreslagna lagen försvårar upptäckandet av barnäktenskap i ?
fr · H5111378 · 2018-05-29 00:00:00 — Fråga 2017/18:1378 Aluminiumburkar i skörden av (M) till Statsrådet (S) Levande natur med biologisk mångfald krävs för att landskapet ska kunna motstå påfrestningar utan att ta skada. Biologisk mångfald är en förutsättning för att ekosystemen ska fungera och för ekosystemtjänster som påverkar människor . För välfärd och en stabil samhällsekonomi behöver ekosystemen vara i balans. Då krävs ett varierat landskap i . Både det ansvarsfulla skogsbruket och varierade naturbetesmarker är en del i den mix som säkerställer livs- och bärkraftiga ekosystem. Tyvärr finns det fortfarande flera utmaningar kvar på vägen mot miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap. Den kanske mest diskuterade utmaningen har varit mjölkproducenternas utsatta situation, och de många konkurserna i dess spår. Tydligt är att utan betande djur i våra hagar finns små eller inga chanser att nå målet. Ett växande problem som också gör sig gällande för betande djurs situation i är nedskräpning – ofta i form av lättmetallburkar längs med vägar nära odlingslandskap. Burkar kastas längs vägarna och hamnar sedan i fodervallar som skördas till vinterfoder. Det blir ett särskilt fruktansvärt problem när burkarna plågar nötkreatur, i och med att söndertrasade burkar som hamnat i ensilage skär upp kon inifrån. Just nu delas flera inlägg på sociala medier som uppmärksammar detta. En text från privatpersonen i Himle har nått ca 80 000 delningar. Det är tydligt att detta problem upprör och engagerar. Problemet har tidigare påtalats i andra länder, vilket fått skördemaskinstillverkare att utrusta maskinerna med sensorer som stoppar maskinen automatiskt när den känner av magnetiska metaller. Men tyvärr är detta verkningslöst i eftersom lättmetallburkar nästan uteslutande görs av aluminium. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Bereds det inom , eller hos myndigheter som ligger under statsrådets ansvar, förslag till åtgärder för att minska uppkomsten av skador på djur till följd nedskräpning i betesmarker?
fr · H5111379 · 2018-05-29 00:00:00 — Fråga 2017/18:1379 Högskolans "nya" kvalitetssäkringssystem av (M) till Statsrådet (S) Kvaliteten i högre utbildning är av avgörande betydelse för såväl bildning som svensk konkurrenskraft, men självklart också för den enskilde studenten som investerar tid och pengar för att plugga. Det är därför av avgörande vikt att har ett kvalitetssäkringssystem på plats för att säkerställa att utbildningarna motsvarar förväntad vetenskaplig nivå. Det är inte minst viktigt sedan resultatet av det tidigare systemet visat att av utbildningarna inte uppfyllde det kravet. För att motsvara det internationella kvalitetssäkringsorganet ENQA:s krav beslutade att ett nytt kvalitetssäkringssystem skulle vara ”genomfört ”. Att notera särskilt är att tidpunkten för införandet grundade sig på regeringens bedömning. Då det nya systemet beslutades riktade en uppmaning till regeringen om att () skulle sammanställa årliga rapporter om hur väl systemet fungerar och till vilken grad det har bidragit till att utveckla kvaliteten på lärosätena, samt att systemet skulle utvärderas efter införandet. Det var klokt. Problemet är bara att eftersom det ”nya” kvalitetssäkringssystemet ännu inte har använts i skarpt läge, utan än så länge bara körts på försök, har det därmed inte gjorts några uppföljningar. Det innebär också att UKÄ:s senaste granskningsomgång av högskoleutbildningars kvalitet de facto skedde 2014. Med hänvisning till detta vill jag fråga statsrådet : Varför har det dröjt så länge för att få det ”nya” kvalitetssäkringssystemet på plats, och vilka åtgärder har statsrådet vidtagit för att se till att det nya systemet faktiskt skulle kunna ha implementerats i enlighet med beslut?
fr · H5111380 · 2018-05-29 00:00:00 — Fråga 2017/18:1380 av (M) till Statsrådet (S) När 2012 beslutade om en ny älgförvaltning var syftet att det bland annat skulle leda till minskade betesskador och viltolyckor med älg. Till följd av omfattande tillväxt av annat klövvilt har problemen på dessa områden trots detta eskalerat. Detta har bland annat lett till att lär ha begärt att regeringen ska ge myndigheten i uppdrag att ta fram ett fördjupat kunskapsunderlag om flerartsförvaltning. Detta vore mer än önskvärt. I samband med ett studiebesök i skogarna runt blev jag uppmärksammad på de stora problem som viltet orsakar i . På vägarna handlar det om cirka tio viltolyckor per dag, och i skogen är av alla tallar skadade, men även gran- och lövskog. Enligt beräkningar från motsvarar betesskadorna i hela en samhällsekonomisk kostnad på . Med hänvisning till detta vill jag fråga statsrådet : Är statsrådet beredd att införa flerartsförvaltning?
fr · H5111381 · 2018-05-30 00:00:00 — Fråga 2017/18:1381 Gripandet av aktivist och rapporteringsförbud för journalister av (SD) till Utrikesminister (S) greps den kontroversielle aktivisten av brittisk polis efter att ha rapporterat utanför en domstol i i samband med en rättegång i en omfattande härva där en lång rad åtalade misstänks för bland annat övergrepp mot brittiska barn. dömdes, enligt rapporter, efter gripandet av en jourdomstol till 13 månaders fängelse för livesändningen utanför rättegången. Domstolen förbjöd brittiska medier att rapportera om aktivistens gripande och snabba domstolsprocess. Oavsett vem det är som råkar ut för detta finns det skäl att se över vad som egentligen har skett. De västerländska demokratierna har nämligen länge utmärkt sig genom en hög tolerans mot yttranden även av känslig natur och genom en grundmurad pressfrihet och högt ställda krav på rättssäkerhet. Rapporter om att politiska aktivister grips, döms i interimsdomstolar och att medier beläggs med rapporteringsförbud har i allmänhet varit främmande i en västerländsk kontext. Omständigheterna kring gripandet av framstår därför som så anmärkningsvärda att händelsen förtjänar genomlysning för att säkerställa hur rättsstatens principer efterlevs av . Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : Har ministern och regeringen att i sina förbindelser med efterhört – eller avser att efterhöra – hur man ser på gripandet av , och är det enligt ministerns bedömning i något avseende principiellt problematiskt att i en EU-medlemsstat belägga journalister med rapporteringsförbud om ingripanden mot politiska aktivister?
fr · H5111382 · 2018-05-30 00:00:00 — Fråga 2017/18:1382 Skatt på sålda bilar av (S) till Finansminister (S) träffade jag från som berättade om problemet med skatt på sålda bilar. sålde han sin bil, och ett ägarbyte skickades in till Transportstyrelsen. Skatten på den nu sålda bilen skulle vara betald , men efter kontakter med Transportstyrelsen fick svaret att man räknar från månadens början och då skulle han vara ansvarig för att bilens skatt blev inbetald . Detta berodde på att inte kommer över den summa som krävs för att han ska kunna dela upp sin betalning. I stället betalar han i taget. Dessutom kunde inte ansvariga myndigheter ge något bra svar på varför det är så. Självklart är det viktigt att skatten betalas in, men det är svårt att förstå varför det skulle vara den gamla ägarens ansvar. Speciellt då en del kanske säljer sin bil för att överleva månaden ekonomiskt. menar till slut att det finns ett prejudicerande domslut med referatnummer R79 1:39 som slagit fast att ovanstående gäller. Därutöver svarade myndigheten att man kanske ska tänka på tidpunkten när man säljer sin bil. Det är frapperande att inte myndigheter 2018 kan vara tydliga om varför och när skatten ska betalas. Jag har själv forskat i frågan utan att få någon klarhet. Behovet av en översyn av dessa regler verkar vara skriande. Min fråga till finansminister är därför: Tänker statsrådet vidta några åtgärder för att förändra lagstiftningen på området?
fr · H5111383 · 2018-05-30 00:00:00 — Fråga 2017/18:1383 Helhetsgrepp över landets bredbandsnät av (S) till Statsrådet (MP) blev jag tillsammans med kommunalråden i och inbjuden till nätbolaget för att diskutera framtiden för bredbandsnätet. har skrivit om detta, och visst är det bra att satsningarna på bredband har gett stor effekt och att fibernäten nu byggs ut i allt större takt. är här bland de bästa i hela EU. Men oron gäller vad som händer sedan och hur digitaliseringen kommer att påverka välfärden och dem som bor på landsbygden. De demografiska utmaningarna är stora, och med det växer behovet av digitala välfärdstjänster som går via fibernätet. Utvecklingen sker , och det är troligt att både landets kommuner och landsting och större myndigheter som och Arbetsförmedlingen kommer att utöka sin digitala verksamhet än mer . Med den här utvecklingen i bakgrunden är det jätteviktigt att alla i vårt land får tillgång till bredband oavsett var i landet de bor eller arbetar. Regeringen har infört en garanti så att alla ska ha möjlighet att få en internetanslutning på , vilket är bra, men fortfarande finns problem att lösa. I denna utbyggnadsboom är aktörerna många, vilket leder till att även nätägarna kommer att bestå av en massa olika företag. Utifrån ett kundperspektiv innebär det att ingen har ett helhetsgrepp kring bredbandet i vårt land. Det är dessutom inte orimligt att tro att har många olika ägare till fibernät kommit och gått. En del kommer att bli uppköpta, och andra kommer att finnas kvar. I och med regeringens garanti om rätten till internetanslutning är det inte orimligt att staten också tar ett större ansvar för bredbandsnätet. Min fråga till statsrådet är därför följande: Tänker statsrådet vidta några åtgärder för att ta ett helhetsgrepp över landets bredbandsnät?
fr · H5111384 · 2018-05-30 00:00:00 — Fråga 2017/18:1384 Den extrema myggsituationen i delar av av (M) till Miljöminister (MP) har vi värmlänningar kunnat ta del av hur inte minst Dejeborna terroriseras av extrema mängder av översvämningsmyggor. Bekämpning av översvämningsmyggorna är nödvändigt för att människor ska kunna bo, arbeta, vistas och trivas i de nu drabbade områdena. Användandet av bekämpningsmedlet Vectobac G är en väl fungerande metod att bekämpa mygglarverna med. Det är ett bekämpningsmedel som innehåller den naturligt förekommande jordbakterien BTI. BTI-metoden används i en stor del av EU-länderna och även i flera andra delar av världen. Det svenska är dock negativt inställt till BTI-metoden. För att bekämpa stickmyggor i krävs en rad tillstånd och dispenser. fattar regeringen beslut om hur bekämpningen av översvämningsmyggor genom spridning av Vectobac G med hjälp av helikopter och inom Natura 2000-områden ska få ske. Rapporter visar att det inte finns någon fullt utprovad alternativ metod till Vectobac G, och det finns förslag på utvärdering av alternativa bekämpningsmetoder som har tagits fram i samråd med länsstyrelser. En sådan utprovning av metoder kräver dock tillskott av medel från staten. Mig veterligen har detta inte skett, och ställer fortsatt samma villkor som tidigare, vilket begränsar möjligheterna att effektivt bekämpa myggen. Jag förstår inte varför vill minska användningen av Vectobac G, och jag anser att regeringen behöver ge svar på varför man vill göra så och hur man vill bekämpa med bra effekt på populationen av översvämningsmygg. Bekämpning av stickmyggor med hjälp av det biologiska bekämpningsmedlet Vectobac G, som innehåller BTI som aktiv substans, har utförts. I tyska har man gjort detta utan att kunna påvisa några miljökonsekvenser, och inte heller här i har man kunnat påvisa några miljökonsekvenser på de allra känsligaste icke-målorganismerna, fjädermyggorna. Även studier gjorda vid den har visat att det inte förekommer några påvisbara miljökonsekvenser av att bekämpa stickmygglarver med BTI-baserade produkter. Det saknas alltså forskningsbaserad grund för en negativ inställning till bekämpning av stickmygglarver med hjälp av BTI. För egen del vill jag att åtgärder vidtas som löser problemen och obehagen för alla de värmlänningar som drabbas av mygginvasionerna. Med anledning av ovanstående vill jag fråga miljöminister följande: På vilket sätt anser ministern att myggen ska kunna bekämpas, och vad är beskedet till alla dem som lider av extrema invasioner av mygg?
fr · H5111385 · 2018-05-30 00:00:00 — Fråga 2017/18:1385 Fyra förlorade år för en ny nationell cancerstrategi av (M) till Socialminister (S) gav regeringen besked om en ny långsiktig inriktning för det nationella arbetet med cancervården. Regeringen menar att cancervården är en prioriterad fråga. Det är bra. För det ska vara en prioriterad fråga. Dock har den socialdemokratiskt ledda regeringen konsekvent under hela vägrat att vara med och ta fram en ny nationell cancerstrategi. Det har gått alliansregeringen genomförde den första nationella cancerstrategin, och händer det mycket. Det är därför nödvändigt, för alla cancerpatienters skull, att den nuvarande cancerstrategin skyndsamt uppdateras för att kunna möta utvecklingen och ytterligare förbättra cancervårdens resultat. Cancer är den vanligaste allvarliga sjukdomen i . får en människa i ett besked om att man har cancer. Över en halv miljon svenskar är just nu drabbade av cancer. Och kommer över 100 000 svenskar att drabbas. Detta är vår tids vanligaste folksjukdom. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga socialminister : Hur kommer det sig att regeringen under hela inte har prioriterat cancervården och konsekvent har vägrat att vara med och ta fram en ny nationell cancerstrategi?
fr · H5111386 · 2018-05-30 00:00:00 — Fråga 2017/18:1386 Infriande av löften om att korta väntetider i cancervården av (M) till Socialminister (S) Cancer är den vanligaste allvarliga sjukdomen i . får en människa i ett besked om att man har cancer. Över en halv miljon svenskar är just nu drabbade av cancer. Och kommer över 100 000 svenskar att drabbas. Detta är vår tids vanligaste folksjukdom. gav regeringen besked om en ny långsiktig inriktning för det nationella arbetet med cancervården. Regeringen menar att cancervården är en prioriterad fråga och slår fast ett tydligt mål om att få bort alla onödiga väntetider från cancervården. och lovade redan inför förra riksdagsvalet att korta vårdköerna i allmänhet och väntetiderna till cancervården i synnerhet. ”Löfte till alla cancerpatienter – behandling ” lät det då. ”Få bort alla onödiga väntetider från cancervården” låter det . Men vi har facit. Gällande exempelvis livmoderhalscancer får endast en av tio patienter operation inom den maximala tidsgräns som satt upp. Flertalet män som drabbats av prostatacancer får även de vänta alldeles för . Regionala cancercentrum i samverkans (RCC) mål ligger , men enligt deras siffror kan de som väntar längst gå i från det att de fått besked om cancer till det att de får ett kirurgiskt ingrepp. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga socialminister : Vilka åtgärder avser statsrådet och regeringen att vidta för att infria det nya löftet om att få bort alla onödiga väntetider i cancervården, då regeringen inte kunnat infria sitt tidigare löfte om att korta väntetiderna för cancerpatienter?
fr · H5111387 · 2018-05-30 00:00:00 — Fråga 2017/18:1387 Kompetensförsörjning inom cancervården av (M) till Socialminister (S) gav regeringen besked om en ny långsiktig inriktning för det nationella arbetet med cancervården. Regeringen menar att cancervården är en prioriterad fråga. Det är bra. För det ska vara en prioriterad fråga. I beskedet lyfter regeringen kompetensförsörjning som ett område. Man nämner att hälso- och sjukvårdens viktigaste resurs är medarbetarna och att det ska vara attraktivt både att utbilda sig och att jobba inom vården. Cancerfonden anser att regeringen är för vag om personalförsörjningen. De menar att regeringen pratar mer i breda penseldrag om vilka satsningar som har gjorts och vikten av vidareutbildning och att det därför mest blir ett konstaterande av det vi redan vet. Verkligheten är att vården skriker efter personal. Och detta sker som över 100 000 människor står i vårdköer. Vårdköerna för att få ens operation eller behandling inom specialistvården har fördubblats på bara . Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga socialminister : Vad avser ministern och regeringen att konkret göra för att långsiktigt säkerställa kompetensförsörjningen inom cancervården?
fr · H5111388 · 2018-05-31 00:00:00 — Fråga 2017/18:1388 Vård för personer som uppehåller sig i utan tillstånd av (M) till Socialminister (S) Nyhetsbyrån har tagit fram uppgifter om att kostnaderna för vård för personer utan uppehållstillstånd har stigit kraftigt. TT hänvisar till siffror från SLL, , , Statskontoret och . Enligt uppgift har kostnaderna i de tre storstadsregionerna ökat från till . Med anledning av det ovanstående vill jag fråga socialminister : Vilka prognoser gör ministern och regeringen för de framtida vårdkostnaderna för personer som uppehåller sig i utan tillstånd?
fr · H5111389 · 2018-05-31 00:00:00 — Fråga 2017/18:1389 Radikalisering på svenska fängelser av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) Enligt uppgifter från Kriminalvården till befinner sig ett åttiotal intagna i svenska fängelser i riskzonen för våldsbejakande radikalisering. Det handlar både om personer som redan är radikaliserade våldsbejakande extremister och om personer som ligger i farozonen för att bli radikaliserade. Enligt kan problemet komma att växa, bland annat på grund av fler återvändande från terrorgruppen . Antalet personer med våldsbejakande extremistiska uppfattningar kommer enligt Kriminalvården att öka, men man bedömer inte att fler kommer att radikaliseras på fängelset. Ökningen kommer enligt Kriminalvården främst att bestå av intagna som redan är radikaliserade när de kommer till fängelset. uppgav att antalet våldsbejakande islamistiska extremister i hela var drygt 2 000. Detta är en markant ökning då uppgav att antalet var cirka 200. Enligt är fängelserna en attraktiv plats att rekrytera på. Det är därför välkommet att Kriminalvården nu utbildar sin personal i att förebygga radikalisering. Med anledning av det ovanstående vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att motverka radikalisering på svenska fängelser och i svenska häkten?
fr · H5111390 · 2018-05-31 00:00:00 — Fråga 2017/18:1390 Flyktingspionage av (M) till Statsrådet (S) uppmärksammade att Arbetsförmedlingens webbtjänst Jobskills, där arbetsgivare kunde söka information om nyanlända, kunde utnyttjas vid flyktingspionage. Det var nämligen möjligt att registrera ett aktiebolag och sedan få tillgång till systemet. Det var något som potentiellt skulle ha kunnat användas av aktörer som vill bedriva spionage mot sina landsmän. Arbetsförmedlingen har agerat och stängt ned webbtjänsten. Det har tidigare förekommit uppgifter om att flyktingspionage är ett återkommande problem i . framkom det att hade anställt regimtrogna tolkar för förhör med eritreanska flyktingar, och det har även förekommit uppgifter om att andra stater har bedrivit spionage bland sina exilmedborgare i . Med anledning av det ovanstående vill jag fråga statsrådet : Kan statsrådet redogöra för vilka åtgärder regeringen vidtar för att motverka flyktingspionage i ?
fr · H5111391 · 2018-05-31 00:00:00 — Fråga 2017/18:1391 Utbildning för nyanlända av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) har granskat hur förberedande utbildningar för nyanlända fungerar, och utfallet verkar vara mycket dåligt. av deltagarna i förberedande utbildningar för nyanlända är fortfarande inskrivna vid Arbetsförmedlingen , enligt en granskning av som har följt upp hur det har gått för dem som deltog i insatsen . Av dem som inte är inskrivna har knappt var tredje fått ett jobb, och många varken arbetar eller deltar i några arbetsmarknadsinsatser . Enligt saknas tillräcklig kunskap gällande insatsens effektivitet. deltog drygt 42 000 nyanlända till en kostnad av . står inför en enorm utmaning att skapa förutsättningar för nyanlända att komma i jobb, och regeringen har inte lyckats tillräckligt väl på det här området heller. Med anledning av det ovanstående vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister följande: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att få bukt med de problem som poängterar i sin rapport?