ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H5121582 · 2018-08-01 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1581 Minskade utbetalningar av bilstöd i och fråga 2017/18:1582 Rapportering av handläggning av bilstödsärenden av (M) har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta i närtid så att den som behöver bilstöd också får det. Vidare har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa öppenhet och transparens i rapporteringen av handläggning av ärenden när det kommer till bilstödet. Först och främst vill jag säga att bilstödet är en oerhört viktig förmån för att främja delaktighet i samhällslivet för personer med funktionsnedsättning. Bilen är en förutsättning för många för att arbete, föräldraskap och fritid ska fungera. Det är självfallet regeringens utgångspunkt att bilstödet ska fungera tillfredsställande för dem det är till för. Det fanns flera skäl till att regeringen genomförde reformeringen av bilstödet. Ett av dem var att förbättra stödet till personer med sämre ekonomiska möjligheter att köpa bil. Ett annat var att bättre gynna personer med de mest omfattande anpassningsbehoven. Vi kan konstatera att vi nu får signaler om att bilar som berättigar till bilstöd har blivit orimligt dyra i inköp för vissa grupper. Det beror till viss del på att det ställs högre krav på bilens ålder och skick i nuvarande bestämmelser, men också på andra bestämmelser som samverkar och får oönskade effekter. Vi kan också konstatera att användes endast av tilldelade medel för bilstödet. Jag är angelägen om att avsatta medel kommer enskilda till del på det sätt som det är tänkt. Därför har regeringen också vidtagit ett antal åtgärder. För att få en bättre bild av vilka konsekvenser den nya lagstiftningen har fått för enskilda som har behov av bilstöd och hur stödet kan förbättras, har regeringen gett ett särskilt uppdrag att i samråd med se över detta. Uppdraget ska redovisas till tillsammans med eventuella åtgärder . ska särskilt titta på konsekvenserna för dem med låga inkomster, dem som har behov av bil med särskilda mått för motordriven rullstol (eller liknande hjälpmedel) och dem som har behov av särskild utrustning (bl.a. särskild teknik) för att kunna använda bilen. ska lämna förslag till åtgärder om det behövs för att stärka enskildas möjligheter att kunna köpa bil med bilstöd. och ska också analysera vilka konsekvenser bilstödsreformen har fått för respektive myndighets administration. De ska rapportera gemensamt till . Jag vill också i sammanhanget berätta att jag kallade till mig och för en gemensam myndighetsdialog tillsammans med infrastrukturminister med anledning av problemen med just bilstödet. Vad gäller fråga om handläggning av ärenden och statistik kan jag konstatera att statistiken om bilstöd är en del av den officiella statistiken som ansvarar för att samordna. Den officiella statistiken regleras både genom lagen (2001:99) om den officiella statistiken och en förordning (2001:100) om den officiella statistiken. Det är och andra statistikansvariga myndighet som ska tillhandahålla och ta fram statistiken. Vi vet att det finns fördröjningar i handläggningen när det gäller bilstöd och som myndigheterna nu arbetar intensivt med för att komma till rätta med.
frs · H5121583 · 2018-08-01 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1583 Konsulttjänster för omfattande belopp av (M) har frågat mig vad jag och regeringen avser vidta för åtgärder för att möjliggöra krav på myndigheterna att redovisa sina köp av konsulttjänster i syfte att möjliggöra uppföljning av användandet av konsulter. Varje myndighetsledning ansvarar enligt myndighetsförordningen inför regeringen för verksamheten och ska se till att den bedrivs effektivt och enligt gällande rätt, att den redovisas på ett tillförlitligt och rättvisande sätt samt att myndigheten hushållar väl med statens medel. Detta gäller självklart även användandet av konsulttjänster. I tillitsreformens anda är det viktigt att noggrant pröva ytterligare återrapporteringskrav på myndigheterna. Det är dessutom möjligt att genom uppdrag eller återrapporteringskrav begära in information om enskilda myndigheters konsultanvändning. bereder den rapport från som hänvisar till. Regeringen kommer att återkomma till med en särskild skrivelse som redovisar vilka åtgärder regeringen vidtagit och avser att vidta med anledning en de rekommendationer som redovisas i .
frs · H5121584 · 2018-08-07 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1584 av (M) Torkan och det svenska köttet har frågat mig om jag har för avsikt att ta initiativ till att öka konsumtionen av svenskproducerat kött för att förbättra lantbrukarnas möjligheter att få avsättning för alla de djur som tvingas till slakt på grund av torkan. Regeringen har haft en nära dialog med och näringen kring torkan. Vi fortsätter tillsammans att se på olika lösningar som kan underlätta för lantbrukare framöver. arbetar aktivt och har till exempel medgett undantag för att lantbrukare ska kunna skörda foder på gräsmarker som annars inte ska skördas. Näringen arbetar på sitt håll till exempel med att samordna lantbrukare för att hantera foderbristen. Hela branschen sluter upp och det gläder mig att se ett sådant stort engagemang i den svåra situation som råder. Det är konsumenterna själva som i slutändan avgör vilka livsmedel de köper. Den frivilliga ursprungsmärkningen ”Från ” som tagits fram av branschen syftar till att hjälpa konsumenter göra informerade val i butik. Regeringen anser att det ska vara lika lätt för konsumenter på restaurang att göra informerade val om livsmedlens ursprung. Därför har regeringen gett i uppdrag att analysera vilka åtgärder som krävs för en anmälan till om obligatorisk ursprungsmärkning av kött på restaurang och i storhushåll.
frs · H5121585 · 2018-08-07 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1566 av (M) Torkans effekter på lantbrukarnas likviditet och 2017/18:1585 av (M) utbetalningar av EU-medel har frågat mig om jag avser på något sätt försöka skynda på de ännu inte utbetalade och sena EU-utbetalningarna samt att försöka tidigarelägga årets EU-utbetalningar för att om möjligt minska de likvida påfrestningarna för landets lantbrukare. har frågat mig om jag har för avsikt att verka för att få till stånd en skyndsam utbetalning av de ännu ej utbetalade EU-medlen och därtill försöka tidigarelägga utbetalningen av innevarande års utbetalningar av EU-medel för att stärka lantbrukarnas situation och likviditet. Vi har ett extremt väder i som påverkar växtodlingen och fodertillgången negativt. Regeringen följer situationen och har en nära dialog med och näringen för att följa upp de utmaningar som situationen innebär och har annonserat och vidtagit åtgärder som kan underlätta lantbrukarnas svåra situation. Den oroväckande och allvarliga utvecklingen med värme som vi sett är någonting vi kommer få se allt oftare på grund av klimatförändringarna. Därför har regeringen beslutat att inrätta ett nationellt expertråd för klimatanpassning vid . Rådet ska ta fram underlag som ska ligga till grund för det nationella arbetet med klimatanpassning kommande år. Regeringen har även mer än fördubblat miljö- och klimatbudgeten vilket är viktigt för att kunna arbeta förebyggande för att undvika situationer som den vi har haft . För att motverka svenska lantbrukares förväntade problem med likviditeten har bland annat ansökt hos Europeiska kommissionen om att betala ut höjt förskott för stöd finansierade genom landsbygdsprogrammet 2014–2020. I och med att kommissionen öppnat upp för denna möjlighet kan betala ut förskott av en högre andel av exempelvis betesmarksersättning, ersättning för ekologisk produktion och kompensationsstöd. Angående frågan om skyndsam utbetalning av ännu ej utbetalade EU-medel gäller att ska sträva efter att utbetalningarna av EU-medel kan betalas ut så tidigt som regelverket tillåter. Det framgår av myndighetens regleringsbrev. För att klara den uppgiften har regeringen tillfört myndigheten medel. Myndigheten tillfördes , 2017 och 2018. Vidare tillfördes myndigheten ytterligare . Regeringen beräknade i budgetpropositionen att anslaget bör förstärkas med även 2019 och 2020. Regeringens bedömning är att myndigheten har de resurser som behövs.
frs · H5121587 · 2018-08-06 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1587 av (C) Försvarsmaktens uppgifter i samband med extraordinära händelser har frågat mig om jag skyndsamt avser att se över regelverk och förordningar som reglerar Försvarsmaktens uppgifter i samband med bränder och andra extraordinära händelser. Det finns ett tydligt regelverk. Enligt lagen (2003:778) om skydd mot olyckor ska Försvarsmakten, precis som alla andra statliga myndigheter, lämna stöd till räddningsinsatser, t.ex. brandbekämpning. Stöd ska lämnas med de lämpliga resurser myndigheten har om räddningsledaren begär det och förutsatt att ett stöd inte allvarligt hindrar myndighetens vanliga verksamhet. Försvarsmakten kan även lämna stöd enligt förordningen (2002:375) om Försvarsmaktens stöd till civil verksamhet. Det kan t.ex. röra sig om stöd som behövs i samband med brandbekämpning, men som inte avser deltagande i själva räddningsinsatsen. Stöd enligt förordningen får endast lämnas om Försvarsmakten har resurser som är lämpliga för uppgiften och det inte allvarligt hindrar myndighetens ordinarie verksamhet eller dess medverkan enligt lagen om skydd mot olyckor. Stödet från Försvarsmakten i de pågående brandbekämpningsinsatserna är omfattande. har cirka 500 personer ur Försvarsmakten deltagit i brandbekämpningsinsatserna, varav flertalet kommer från hemvärnet. I myndighetens stöd ingår bl.a. brandbekämpning med helikoptrar, luftrumsövervakning över brandområdena, transportflyg, fordon, flygdrivmedel, vattentankbilar, utspisning och sjukvård. Det pågår ett intensivt arbete med att släcka skogsbränderna runt om i . När väl bränderna är släckta är det viktigt att utvärdera händelserna för att se vad som kan utvecklas .
frs · H5121588 · 2018-08-16 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1588 av (M) Uppföljning av MSB:s förslag om stärkt samhällsskydd och förbättrad krisberedskap har frågat mig om vilka förslag som regeringen har gått vidare med av dem som MSB presenterade i en rapport om fördjupat samarbete inom ramen för Hagadeklarationen. Regeringen beslutade om att uppdra åt MSB att analysera och redovisa hur de praktiska förutsättningarna för stöd mellan de nordiska staterna vid kriser och allvarliga händelser i fredstid kan utvecklas på grundval av den nordiska solidaritetsförklaringen och nationella åtgärder till följd av europeiska riktlinjer för värdlandsstöd. Syftet var att redovisningen skulle kunna användas som underlag för fortsatta överläggningar om utveckling av det nordiska samarbetet på krisberedskapsområdet vid ett kommande ministermöte . I underlaget som redovisades finns inga konkreta förslag på åtgärder från regeringen. Framförallt behandlas frågan om hur arbetet fortsättningsvis bör bedrivas på myndighetsnivå. Vid mötet enades de nordiska länderna om att förmågan till stöd mellan länderna ska stärkas genom en fortsatt samordnad utveckling av förmågan till värdlandsstöd och genom att stärka förmågan till att genomföra samordnade räddningsinsatser. Samarbetet har därefter fortsatt såväl mellan de nordiska myndigheterna som på politisk nivå. Utvecklingen har bland annat handlat om att förbättra möjligheter för att kunna ge och ta emot stöd inom , att utveckla samarbetet kring analys av gränsöverskridande risker och de nordiska ländernas förmåga att hantera dem och att utnyttja existerande ramar för informationsutbyte. beslutade regeringen om att bemyndiga MSB att ingå ett samarbetsavtal med norska Direktoratet för nödkommunikation (DNK) för att sammankoppla Rakelsystem med Nödnett. För att ytterligare förbättra kommunikationen inom har regeringen bemyndigat MSB att förhandla nödvändiga avtal med finska Erillisverkot för att möjliggöra kommunikation mellan och det finska kommunikationssystemet . Sammankopplingen av kommunikationssystemen syftar till en effektivare kommunikation över nationsgränserna i samband med olyckor, kriser och andra händelser. Vikten av ett välfungerande nordiskt samarbete har blivit tydligt särskilt under denna varma sommar. Genom det nordiska räddningstjänstsamarbetet Nordred har fått hjälp av , och i arbetet med att bekämpa skogsbränderna i landet.
frs · H5121589 · 2018-08-16 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1589 av (M) Vinterns och framtidens energiförsörjning har frågat mig vilka åtgärder regeringen avser att vidta med anledning av Svenska kraftnäts senaste rapport om kraftbalansen på den svenska elmarknaden. Det är ett viktigt ämne som tar upp i sin fråga. En robust elförsörjning är en grundläggande förutsättning för ett modernt och väl fungerande samhälle. Detta blir allt tydligare i en digitaliserad värld där fler områden blir beroende av säker tillgång på el. Jag är därför glad att kunna konstatera att antog den proposition om energipolitikens inriktning som utgår års energi-överenskommelse. En majoritet av partier står bakom proposi-tionen liksom energiöverenskommelsen, däribland . I inrikt-ningspropositionen slås fast att ska ha ett robust elsystem med en hög leveranssäkerhet, en låg miljöpåverkan och el till konkurrenskraftiga priser. Genom den inriktning på energipolitiken som godkänt säkerställs att regeringen både kommer att arbeta för en säker elförsörjning till konkurrenskraftiga priser. Regeringen har dessutom, sedan Energiöverenskommelsen slöts, vidtagit ett antal åtgärder för att säkra en trygg tillgång på el, bland annat sänkt skatt för vattenkraft och kärnkraft, förlängt effektreserven och moderniserat lagstift-ningen för vattenkraften. I sammanhanget är det viktigt att komma ihåg att har en väl fungerande elmarknad med jämförelsevis hög överföringskapacitet som möjliggör import och export mellan länderna beroende på hur situationen ser ut. har varit en nettoexportör av el och bedömer att vi även kommer vara det framöver. Enligt myn-dighetens senaste kortsiktsprognos väntas nettoexporten uppgå till mellan 14 och . De nordiska stamnäts-operatörerna samarbetar också för att säkerställa att det finns tillräcklig kapacitet i det nordiska elsystemet på lång sikt. Svenska kraftnäts årliga rapport om kraftbalansen är ett viktigt underlag för energipolitiken. Regeringen kommer självfallet att följa utvecklingen nog-grant och vidta nödvändiga åtgärder om så krävs. Jag ser inga skäl att vidta några nya åtgärder.
frs · H5121590 · 2018-08-07 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1590 av (M) Möjlighet att tillhandahålla drav för utfodring har frågat mig om jag med tanke på det akuta läget, ämnar vidta omedelbara åtgärder för att lätta på regelverket så att landets mikrobryggerier liksom tidigare ska kunna skänka restprodukten drav till lokala lantbrukare och djurhållare. Det svenska lantbruket är drabbat av foderbrist på grund av långvarig torka. Läget är allvarligt och regeringen arbetar tillsammans med myndigheter och bransch för att tillgängliggöra det foder som finns i . Flera åtgärder har vidtagits för att underlätta situationen för modernäringen. Drav kan fungera väl som foder. Möjligheten att skänka eller sälja det till djurhållare finns . EU-regler på foderområdet kräver emellertid att bryggerier registrerar sig som foderleverantörer hos för att leverera drav till foderindustri eller direkt till lantbrukare. Registreringen i sig medför inga kostnader. Däremot kommer bryggerierna vid en registrering att omfattas av offentlig kontroll. Kontrollfrekvensen regleras i kontrollföreskrift och avgifterna för kontrollen regleras i myndighetens föreskrifter om avgifter för vissa kontroller. har beräknat kontrollavgiften till mellan 610–på årsbasis. Därutöver kan det tillkomma kostnader för provtagning det år kontroll genomförs. De i frågesvaret nämnda års- och kontrollavgifterna på förefaller vara i överkant. Det är min förhoppning att beräkning kan bidra till ökad tydlighet kring kostnaderna och att svenska bryggerier väljer att göra sin drav tillgänglig som foder för att på så sätt underlätta för lantbruket.
frs · H5121591 · 2018-08-13 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1591 av (M) Fartyg som skyddsobjekt (M) har frågat mig om jag är villig att ta initiativ till en lagändring i syfte att göra det möjligt att klassa fartyg avsedda för transport av särskilt farlig och skyddsvärdig last, såsom kärnämne och kärnavfall, som skyddsobjekt. Vissa byggnader m.m. som används för samhällsviktig verksamhet kan med stöd av skyddslagen (2010:305) ges ett förstärkt skydd mot bl.a. sabotage och terroristbrott. Ett beslut om skyddsobjekt innebär att obehöriga inte har tillträde till skyddsobjektet. Skyddslagen innehåller också bestämmelser om straff för den som t.ex. bryter mot tillträdesförbudet. infördes en del ändringar i skyddslagen som bl.a. innebar att straffet för intrång på skyddsobjekt skärptes (prop. 2017/18:102, bet. 2017/18:FöU17, rskr. 2017/18:280). Regeringen beslutade att tillsätta en parlamentarisk kommitté med uppgift att se över vilka författningsändringar som kan behöva göras för att bättre kunna värna totalförsvarets intressen på olika områden inom samhället (Fö 2017:02, Förbättrat skydd för totalförsvarsverksamhet). I uppdraget ingick att bedöma om det finns behov av utökade möjligheter att besluta om skyddsobjekt till skydd för civil och militär verksamhet. Kommittén redovisade denna del av sitt uppdrag i delbetänkandet Några frågor i skyddslagstiftningen (SOU 2018:26) . I delbetänkandet behandlar kommittén bl.a. frågan om skydd för transporter av särskilt farliga ämnen, såsom kärnämne och kärnavfall. Kommittén föreslår inte att den här typen av transporter ska kunna utgöra skyddsobjekt. Delbetänkandet har remitterats och svar ska ha kommit in till Försvarsdepartementet . Ärendet kommer därefter att beredas inom . Jag har inte för avsikt att föregripa den processen.
frs · H5121592 · 2018-08-14 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1592 av (C) ärendehandläggning har frågat mig hur jag säkerställer att ärendeprövning sker på det enklaste och mest effektiva sättet. Handläggningstiderna i asylärenden påverkar den enskilde, statens planering och kommunernas mottagande i hög utsträckning. Det är därför en prioriterad fråga för regeringen att handläggningen av asylärenden är effektiv. Att ett ärende ska handläggas så enkelt, snabbt och kostnadseffektivt som möjligt utan att rättssäkerheten eftersätts följer av förvaltningslagen. Vidare ger den nya förvaltningslagen, som trädde ikraft , ökade möjligheter för den enskilde att ta till vara sin rätt till en effektiv prövning. Regeringen för en nära och löpande dialog med och har också lämnat uppdrag till med syftet att uppnå ökad effektivitet. har till exempel fått i uppdrag att redovisa en plan för hur handläggningstiderna för asylärenden kan göras kortare genom bland annat produktivitetsökningar. Vidare har regeringen gett myndigheten i uppdrag att genomföra åtgärder för att utveckla en mer ändamålsenlig och effektiv organisation. Regeringen förväntar sig att de åtgärder som vidtas till följd av dessa uppdrag kommer att leda till ökad effektivitet. När omställning och omorganisation är slutförd och genom ökat fokus på processutveckling och digitalisering, ökar förutsättningarna för högre effektivitet i prövningen av ärenden med bibehållen god rättslig kvalitet. Jag följer arbete med att öka produktiviteten och förkorta handläggningstiderna noga och är vid behov beredd att vidta ytterligare åtgärder.
frs · H5121593 · 2018-08-13 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1593 av (M) Utvecklingen i har frågat mig om regeringen har för avsikt att på egen hand eller via EU agera till stöd för de katalanska politiker som sitter fängslade enkom för att ha beslutat om en folkomröstning. Frågan om ställning i är en intern spansk angelägenhet och en lösning måste sökas inom den spanska konstitutionens ramar. Den har uttryckt sitt fulla stöd för den spanska regeringens och dess institutioners ansträngningar för att säkerställa den konstitutionella ordningen i . En långsiktig lösning på konflikten mellan regeringarna i och bygger på en vilja till politisk dialog, respekt för mänskliga rättigheter och rättsstatens principer.
frs · H5121594 · 2018-08-07 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1594 av (M) Gränskontroll vid import av lantbruksdjur har frågat mig vilka åtgärder jag har vidtagit för att försöka stoppa kommissionens beslut samt vilka åtgärder jag kommer att vidta för att virussmittade levande lantbruksdjur inte ska kunna föras in i . Det kan till att börja med konstateras att det verkar råda vissa missuppfattningar om innebörden av EU:s nya djurhälsoförordning. Det har rapporterats att den nya regleringen skulle innebära att det inte längre kommer att finnas regler vid handel med djur från andra EU-länder. Låt mig vara tydlig med att det inte stämmer. Den nya djurhälsoförordningen innebär att vi kommer få nya gemensamma regler på EU-nivå som syftar till att stärka det förebyggande djurhälsoarbetet. Förordningen reglerar vilka sjukdomar som ska omfattas och vilka åtgärder som ska vidtas mot olika sjukdomar. Förordningen reglerar bland annat djurhälsokrav vid handel, till exempel vilka sjukdomar som länder som är fria från en sjukdom kan ha särskilda djurhälsokrav för vid införsel av djur från andra EU-länder. För vissa sjukdomar kommer den nya förordningen innebära skärpta krav för att förhindra spridning av smitta i samband med förflyttning av djur. Det gäller bland annat nötkreaturssjukdomen bovin virusdiarré (BVD) som utrotat och önskat få listad i den nya förordningen. Detta är en positiv förändring som beror på framgångar i EU-förhandlingarna. I förhandlingarna om den nya förordningen har drivit frågan om att reglera djursjukdomarna PRRS (Porcine Reproductive and Respiratory Syndrome) och paratuberkulos mycket aktivt. har arbetat hårt för att kunna få ställa särskilda krav för införsel av djur från andra länder. Regeringen har arbetat tillsammans med berörda myndigheter och för att uppnå målet, men vi nådde på denna punkt tyvärr inte ända fram eftersom det inte fanns stöd från andra medlemsländer. Positivt är dock att de aktuella sjukdomarna blir listade genom den nya lagstiftningen, även om de inte kategoriserats så som önskat. Att säkerställa en fortsatt god djurhälsa är av högsta prioritet för regeringen. Inför att det nya regelverket ska börja tillämpas planerar vi för hur vi fortsatt ska säkerställa ett gott djurhälsoläge i , där utgångspunkten är att inte få in PRRS och paratuberkulos i landet. Detta är en utmaning, men har en lång historia av framgångsrikt smittskyddsarbete i samarbete mellan myndigheter och näring. Jag har stort förtroende för att vi får till stånd ett lyckat samarbete också i detta fall. Vi behöver se över hur man kan tillämpa den nya EU-förordningen med utgångspunkt i att värna och behålla vårt goda djurhälsoläge och stoppa smittsamma djursjukdomar. Jag avser därför att ta initiativ till att ge ett uppdrag, att i nära samarbete med näringen, se över hur kan anpassa sig till det nya regelverket med mål om ett bibehållet högt smittskydd. ska fortsatt vara ett föregångsland när det gäller djurhälsa och en ansvarsfull antibiotikaanvändning.
frs · H5121595 · 2018-08-16 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1595 av (M) Vapenlagen har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att förtydliga lagstiftningen gällande utformningen av jaktgevär. Av 2 kap. 5 § vapenlagen (1996:67) framgår att ett av kraven för att få tillstånd för innehav av skjutvapen för skjutning är att vapnet är lämpat för det ändamål som tillståndet ska avse. När det gäller tillstånd för ett jaktgevär krävs alltså att vapnet är lämpat för jaktändamål. Det är som i första hand prövar om förutsättningar för vapentillstånd är uppfyllda. Ett beslut om avslag på en ansökan om vapentillstånd kan överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Det är viktigt att hantering av vapentillstånd är enhetlig och effektiv. Regeringen gav därför i uppdrag att säkerställa detta. Inom ramen för uppdraget vidtog flera åtgärder för att göra handläggningen av vapentillstånd mer effektiv och enhetlig. Som exempel bildade en referensgrupp för bedömning av vapens lämplighet. Vidare beslutade nya regler för en ökad enhetlighet i handläggningen. Regeringen har alltså vidtagit åtgärder för att öka effektiviteten och enhetligheten när det gäller hantering av vapentillstånd. Jag utgår ifrån att fortsätter med det arbete som myndigheten har påbörjat.