ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H5111428 · 2018-06-18 00:00:00 — Fråga 2017/18:1428 Våldsbejakande islamistiska extremister av (SD) till Justitie- och inrikesminister (S) Vi har tagit del av uppgifter som gör gällande att den så kallade radikaliseringen har blivit ett allt större problem i . uppgav att det fanns drygt 2 000 så kallade våldsbejakande islamistiska extremister i , vilket ska jämföras med siffran som var ca 200. Såväl den tidigare Säpochefen som terrorforskaren vid finns bland dem som har uttryckt djup oro för den uppkomna situationen. rapporterade SVT att ett åttiotal intagna i svenska fängelser är i riskzonen för våldsbejakande radikalisering. Av dessa bedöms 65 personer ha våldsbejakande islamistiska uppfattningar. Det rapporteras också att problemet kan komma att öka, inte minst som en direkt följd av fler ”återvändare” från islamistiska miljöer. Självmordsbombaren som sprängde sig själv på i och terrorattentatet på där fem personer dödades visar att befinner sig i en mycket allvarlig situation och att vi går en mycket osäker framtid till mötes om ingenting drastiskt görs. Det mångkulturella samhällets och den sittande regeringens misslyckande är monumentalt. Den uppkomna situationen är en direkt följd av den massinvandring och islamisering som regeringen har bejakat och fortfarande bejakar och att det vilar ett tungt ansvar på den sittande regeringen för den uppkomna situationen, vilken hade kunnat undvikas om man hade valt att lyssna på i ett tidigare skede. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att nu vända utvecklingen?
fr · H5111429 · 2018-06-04 00:00:00 — Fråga 2017/18:1429 Kostnadseffektivare vård av (M) till Socialminister (S) I en tidigare skriftlig fråga till (2017/18:1264) frågade jag vilka åtgärder ministern avser att vidta för att svensk sjukvård ska nå paritet med den sjukvård som länderna inom erbjuder sina medborgare relaterat till skattepengar, antal medarbetare, besök och väntetider. Det svaret som ger upphov till ytterligare frågor. svarar att den svenska vården behöver mer resurser på nästan samtliga områden. Detta är anmärkningsvärt då min fråga handlade om att de ekonomiska medel som vården redan nu tilldelas är stora i jämförelse med tanke på den sjukvård som skattebetalarna får. Min fråga är obesvarad. Strandhäll skriver att primärvården är underförsörjd vad gäller allmänläkare. Detta är anmärkningsvärt med tanke på att denna grupp tar emot långt färre patienter än OECD-genomsnittet. Påståendet blir än mer otydligt när Strandhäll sedan säger att läkarna får mycket hjälp av sjuksköterskor. Att Strandhäll svarar att läkarna får hjälp av sjuksköterskor på vårdcentralerna är även i sig anmärkningsvärt, och faktiskt mycket förvånande. Sjuksköterskorna har ett eget självständigt ansvar och utför arbetsuppgifter inom ramen för sin legitimation som sjuksköterskor. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialminister : På vilket sätt kommer ministern att verka för att svenska skattebetalare ska få en kostnadseffektivare vård i paritet med relaterat till skattepengar, antal medarbetare, besök och väntetider genom ännu mer resurser?
fr · H5111430 · 2018-06-04 00:00:00 — Fråga 2017/18:1430 Personalliggare och familjeföretag av Per Åsling (C) till Finansminister (S) En ny lag som regeringen har drivit igenom i innebär att kommer att både utöka och fördjupa sina kontroller av småföretagen. Denna lag drabbar familjeföretagare på landsbygden särskilt hårt. Den verksamhet som bedrivs ska registreras i en så kallad personalliggare. har bland annat restaurang- och byggbranschen omfattats. tillkommer fordonsservice, livsmedels- och tobaksgrossistverksamhet samt kropps- och skönhetsvård. Regeringens lagstiftning är oerhört omfattande. Alla personer som bor under samma tak där det bedrivs näringsverksamhet kommer att behöva registrera sig om de på något sätt bidrar till verksamheten. Regeringen skärper nämligen kontrollinstruktionerna till för den tid som "make, maka, sambo och barn " är verksamma i verksamheten. slumpmässiga tillsyn kommer bland annat innebära att myndigheten kontrollerar om företagaren har bett sina yngre barn om hjälp med att kasta kökssoporna eller ta med sig disken från restaurangen bredvid bostaden. Vid en missad notering om detta i personalliggaren riskerar småföretagaren dryga böter. Alla som lever och verkar på landsbygden förstår att detta är helt orimligt. Mot bakgrund av de negativa effekter och den kraftigt negativa respons som förslaget har väckt hos småföretag och familjeföretag måste statsrådet vidta åtgärder. Den regelefterlevnad som småföretagaren avkrävs måste stå i proportion till den nytta som eftersträvas. Med de nya reglerna för registrering i personalliggaren har gränsen med råge passerats. Regeringen behöver utvärdera och se över det regelkrångel som systemet med personalliggare orsakar. Det är uppenbart att regeringen i sin iver att kontrollera näringsverksamhet har gått för fort fram. I lagen saknas såväl småföretagar- och landsbygdsperspektivet som en känsla för proportionalitet. Jag vill därför fråga finansminister följande: Avser ministern att skyndsamt vidta åtgärder genom ny lagstiftning för att förhindra orimliga konsekvenser för familjeföretagen på landsbygden?
fr · H5111431 · 2018-06-04 00:00:00 — Fråga 2017/18:1431 Våldsamheterna i av (V) till Utrikesminister (S) De politiska oroligheterna i har pågått i . har strax under 100 människor dött och nästan 900 skadats i de våldsamma demonstrationerna. Flera hundra personer har gripits. Också journalister har skadats och dödats. Demokratiaktivister vittnar om risken för att våldet eskalerar ytterligare. Protesterna kommer som ett svar på regeringens planer på ett nytt pensionssystem med höjda avgifter och sänkta pensioner. Men demonstranterna visar också missnöje mot den politiska maktkoncentrationen, korruptionen och landets ekonomiska svårigheter. Många lever i fattigdom som makteliten har enorma förmögenheter. Pensionsförslaget har dragits tillbaka efter de våldsamma protesterna, men mycket lite görs för att dämpa oroligheterna. Istället har polisen skjutit med både tårgas och skarp ammunition, och militär har satts in mot demonstranterna. berättar i rapporten to kill, ’s strategy to repress protest 2018 om hur nicaraguanska myndigheter gjort sig skyldiga till såväl överdrivet våld som utomrättsliga avrättningar och kontroll av medierna. De har även använt sig av regeringstrogna väpnade grupper för att stoppa demonstrationerna. har varit engagerat i , med både bistånd och ambassad. finns endast mindre organisationer på plats. Vårt engagemang behöver öka så att befolkningen känner att omvärlden bryr sig. Min fråga till utrikesminister är: Avser ministern att ta några initiativ inom FN och EU för att få det internationella samfundet att agera så att våldsamheterna i stoppas och mänskliga rättigheter värnas?
fr · H5111432 · 2018-06-05 00:00:00 — Fråga 2017/18:1432 Svenskt bistånd till av (SD) till Statsrådet (MP) Det svenska biståndet till , ett av världens fattigaste länder, uppgår till . Det är ett mycket generöst bidrag till ett land som definitivt behöver internationellt stöd. är det inte svårt att förfäras över landets prioriteringar. har det exempelvis framkommit att ledare beslutat att lägga motsvarande på att sponsra det brittiska fotbollslaget . Enligt är det tänkt att vara en satsning på turism, då det kommer att stå ”Visit ” på Arsenals matchtröjor. Sida, som i detta fall ansvarar för biståndsutbetalningarna, verkar inte se något skäl till att ompröva biståndet till . Sidas generaldirektör tycks inte heller vara särskilt intresserad av att kommentera det hela ytterligare utan är i stället nöjd med nuvarande strategi. Det är naturligtvis behjärtansvärt och bra att svenskt bistånd går till att främja utvecklingen i världens fattigaste länder. Den bästa lösningen på såväl misär som olika former av konflikter är i många fall demokratiutveckling och hjälp till välstånd, delvis genom stöd till infrastrukturprojekt, vattenförsörjning och näringsliv. I detta fall visar det sig dock att biståndet kanske bör vara tydligt villkorat, för att säkerställa att mottagarländerna inte slösar pengar på sådant som inte kommer invånarna till del. Med anledning av ovanstående önskas statsrådet svara på följande fråga: Är statsrådet nöjd med nuvarande strategi rörande , eller finns det skäl att villkora fortsatta utbetalningar med en ansvarsfull hantering av landets gemensamma tillgångar?
fr · H5111433 · 2018-06-05 00:00:00 — Fråga 2017/18:1433 Fiskeredskap som används av fritidsfiskare av (M) till Statsrådet (S) Havs- och vattenmyndigheten (Hav) har fått i uppdrag av regeringen att föreslå utformningen av bestämmelser om rapporteringsskyldighet och fördelning av den tillgängliga fiskeresursen för andra fiskare än yrkesfiskare. Hav har därför inkommit med en redovisning av regeringsuppdraget med förslag till ändringar i fiskelagen (1993:787). Hav föreslår ändringar i fiskelagen som innebär att den som fritidsfiskar enbart ska få använda handredskap. Vidare ska Hav få meddela föreskrifter om fritidsfiske med mängdfångande redskap om beståndssituationen tillåter det. Förslaget från Hav har skapat en oro bland många fritidsfiskare, särskilt i på . Förslaget ses som ett generellt förbud mot exempelvis fiske med krabbetinor, hummertinor, skädde- och krabbegarn och öringgarn. Många kustbor i upplever förslaget från Hav som ett hårt slag mot deras kultur och traditioner med fritidsfiske med mängdfångande redskap. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Är det statsrådets och regeringens avsikt att gå vidare med förslaget från Havs- och vattenmyndigheten om ändringar i fiskelagen som enbart tillåter handredskap vid fritidsfiske?
fr · H5111434 · 2018-06-05 00:00:00 — Fråga 2017/18:1434 Ökade resurser till av (M) till Finansminister (S) När regeringen beslutade att den före detta generaldirektören ska vikariera som generaltulldirektör och chef för sa finansministern i en kommentar: ”gränser ska vara säkra. Därför har vi gjort det största tillskottet till på över . Jag är mycket glad för att har tackat ja till detta uppdrag. är en stor myndighet med viktig verksamhet.” Regeringens satsning på är välkommen, men frågan är om den räcker. Problematiken ligger i att tullen har varit underfinansierad och att de tillskott som regeringen tillför enbart för tillbaka anslaget till samma nivå som 2013. Utöver den brottsbekämpande verksamheten kommer även nalkande utträde ur unionen samt digitaliseringen av myndigheten att kräva en hel del resurser. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Anser ministern att det extra tillskottet till räcker, eller avser ministern att tillföra ytterligare resurser för att få till en reell ökning av antalet anställda?
fr · H5111435 · 2018-06-04 00:00:00 — Fråga 2017/18:1435 IVO:s handläggningstider av (C) till Statsrådet (S) Det sociala företaget /Solrosen i i driver via en ekonomisk förening omfattande verksamhet genom att skapa sysselsättning, arbetsträning, praktik och dagligverksamhet för den som vill och kan arbeta men som ändå har svårt att få ett arbete. Företaget samarbetar med Arbetsförmedlingen och samt med kommunerna . har företaget deltagare från Arbetsförmedlingen, samt från individ- och familjeomsorgen och LSS-verksamheten i . Antalet placerade är 47 personer. Företaget bedriver också volontärverksamhet, och har 31 anställda. Målet med verksamheten är bland annat att skapa goda och utvecklande verksamheter för personer med funktionsvariationer och för dem som efter lång sjukskrivning behöver se att arbetslivet fungerar innan de kan ge sig ut på den öppna arbetsmarknaden. Personerna är i sysselsättning/arbetspraktik, dagligverksamhet och arbetsrehabilitering. Uppdraget innebär att tjänsterna ska innehålla förberedande insatser av rehabiliterande, utredande och vägledande karaktär och syfte. Dessutom ska Solrosen utföra de kompletterande insatser som Arbetsförmedlingen och har ansvar för. För nästan exakt ansökte verksamheten hos , Inspektionen för vård och omsorg, om att bli godkänd som tillståndspliktig verksamhet. har hört av sig och sagt att de har så mycket att göra att handläggningstiden kommer att dra ut . Detta innebär givetvis problem för verksamheten, och väcker oro hos alla som omfattas av verksamheten och för de anställda. har Solrosen fått avslag på sin ansökan, utan vidare kontakt. Jag vill fråga statsrådet följande: Vilka generella åtgärder vidtar statsrådet för att förbättra hanteringen, det vill säga förkorta de långa handläggningstiderna?
fr · H5111436 · 2018-06-07 00:00:00 — Fråga 2017/18:1436 Bistånd till av Boriana (M) till Statsrådet (MP) Sidas generaldirektör ser ingen anledning att ompröva bistånd på till , trots att landets president har beslutat att ska sponsra det engelska fotbollslaget med . Med anledning av det ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att de svenska skattebetalarnas pengar inte ska användas till att sponsra fotbollslag?
fr · H5111437 · 2018-06-07 00:00:00 — Fråga 2017/18:1437 Förbättringar av de nationella proven på kort sikt av Boriana (M) till Statsrådet (S) I svar på min tidigare skriftliga fråga 2017/18:1328 Nationella prov framgår det att förändringar och förbättringar av säkerheten kring proven är att vänta först . Utöver att göra proven digitala överväger bland annat att göra proven spårbara. Det är positivt. Ansvaret för att följa anvisningar lämnas dock tills vidare till skolor och huvudmän, med andra ord samma ansvarsfördelning som finns . Trots att statsrådet anför att inga läckage kommer att ske om riktlinjerna följs kan det konstateras att nuvarande system inte har gett önskvärt resultat. Både prov och ersättningsprov har läckt ut. Något måste förändras även på kort sikt. Med anledning av det ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Hur avser statsrådet att säkerställa att de nationella proven ska vara ett över landet likvärdigt stöd till betygsättning även på kort sikt, fram till dess att proven gjorts digitala och spårbara?
fr · H5111438 · 2018-06-07 00:00:00 — Fråga 2017/18:1438 Förenklad ansökan om bostadstillägg för pensionärer av (S) till Socialminister (S) De som har varit med och byggt upp vårt land ska ha en bra pension. Det är en del av den svenska modellen. När ekonomi går som tåget ska det också komma alla till del. Därför är det bra att regeringen både har sänkt pensionärsskatten och höjt bostadstillägget för pensionärer. För pensionärer med låg inkomst är bostadskostnaden ofta den största månadsutgiften. Taket i bostadstillägget har varit oförändrat på , trots att hyrorna har stigit. Regeringens höjning av taket till , med en 70-procentig ersättning av bostadskostnaden, var därför viktig. För att den ekonomiska situationen ska förbättras även för dem med en lägre bostadskostnad har ersättningen höjts till . För pensionärerna med särskilt bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd höjs förmånerna i motsvarande grad. Runt 290 000 pensionärer påverkas av höjningen, varav är kvinnor. För en ogift pensionär som enbart har garantipension och en boendekostnad på innebär detta ett tillskott på . Bostadstillägg är ett tillägg till den allmänna pensionen och är en del av grundskyddet, liksom garantipensionen. Enligt kan fler ha rätt till bostadstillägg än som får det. Enligt kan det handla om närmare 100 000 pensionärer. Orsaken är att man själv måste ansöka om tillägget. I samband med att presenterade en ny rapport om bland annat bostadstillägget pekade de på att många inte känner till att pengarna finns eller känner sig obekväma eftersom bostadstillägget likställs med bidrag. Det leder till att många går miste om bostadstillägget. Enbart i kan det röra sig om som pensionärer går miste om eftersom de inte ansöker om tillägget, enligt PRO beräkningar. har på olika sätt försökt att nå ut med information till alla berörda, bland annat genom att ringa till målgruppen samt genom att göra särskilda utskick. Enligt myndigheten har det dock inte haft så stor effekt. Det är därför dags att testa något annat för att nå resultat. Det är välkommet att socialminister , i samband med nya rapport, har aviserat att regeringen ska göra en översyn av bostadstillägget till pensionärer för att bland annat komma till rätta med det stora mörkertalet. Ett förslag som har förts fram av bland andra PRO och SKPF är att underlätta ansökningsförfarandet genom att använda sig av den årliga deklarationen. Detta tillfälle bör användas för att dels informera alla pensionärer om möjligheten att få bostadstillägg, dels underlätta själva ansökningsförfarandet genom att en ansökan kan göras i samband med att deklarationen sänds in. Mot denna bakgrund vill jag ställa följande fråga till socialminister : Avser ministern att i översynen av bostadstillägget till pensionärer inkludera frågan om hur den årliga deklarationen kan användas för att dels informera alla pensionärer om möjligheten att få bostadstillägg, dels underlätta själva ansökningsförfarandet genom att en ansökan kan göras i samband med deklarationen?
fr · H5111439 · 2018-06-07 00:00:00 — Fråga 2017/18:1439 Loftgångar och balkonger av Nooshi Dadgostar (V) till Statsrådet (MP) rasade en loftgång i ett studentboende i . Flera personer skadades och fick föras till sjukhus. Det pågår nu en förundersökning i syfte att fastställa vad olyckan berodde på och vem som bär ansvaret. i är en av flera olyckor där balkonger och loftgångar gett vika med personskador som följd. Boende i den aktuella byggnaden i har tidigare uppgett att bostäderna har brister vad gäller både byggnation och underhåll, bland annat vad gäller loftgångarna. Om såväl byggnation som underhåll utförts på ett korrekt sätt hade olyckan sannolikt inte inträffat. har regeringen försämrat kontrollen av byggnader enligt . Bland annat har kravet på bygglov för balkong på en- och tvåbostadshus avskaffats (proposition 2016/17:151). ville gå längre och föreslog att balkonger skulle undantas på samtliga typer av byggnader (Rapport 2015:28). avslog regeringens förslag bland annat med hänvisning till att undantaget skulle leda till sämre kontroll vad gäller säkerhet, vilket skulle kunna medföra fara för såväl boende som individer i närmiljön. Olyckan i visar på behovet av höga krav och skarpa regelverk för byggnation av balkonger och loftgångar. Människors liv och hälsa måste alltid gå före. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att skärpa regelverket kring byggnation av loftgångar och balkonger i syfte att förebygga olyckor liknande den som inträffade i ?
fr · H5111440 · 2018-06-07 00:00:00 — Fråga 2017/18:1440 Lunds tingsrätts kansliort i av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) Regeringen beslutade att inte gå vidare med begäran att Lunds tingsrätts kansliort i ska omvandlas till tingsställe. Anledningen till begäran har varit att lokalerna i har stora brister avseende säkerhet och svårligen kan användas i nuvarande skick. Regeringens nej till omvandlingen från kansliort till tingsställe medför att fortsatt måste bedriva verksamhet i dessa säkerhetsmässigt undermåliga lokaler trots att helt nya och erforderligt säkerhetsklassade lokalerna byggts vid lite mer än till mil bort. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Vilka åtgärder ämnar ministern vidta i syfte att säkerställa säkerheten och en god arbetsmiljö för personalen vid kansliorten i , då regeringen motsätter sig den begäran om omvandling av kansliorten som inkommit från ?
fr · H5111441 · 2018-06-07 00:00:00 — Fråga 2017/18:1441 Ett globalt förbud mot djurtester för kosmetika av (V) till Socialminister (S) trädde EU:s förbud mot djurtester för kosmetika i kraft. röstade med bred majoritet igenom en resolution där man kräver att EU ska driva ett globalt förbud mot djurtester för kosmetika. Vi i har ett sådant förbud. EU-förbudet mot djurtester för kosmetika har inspirerat flera andra länder i världen. , och har infört restriktioner mot djurtester för kosmetika, men i av världens länder är det fortfarande både tillåtet att utföra kosmetikatester på djur och sälja produkter som har testats på djur. Över en halv miljon djur utsätts för lidande i tester för kosmetika och hygienprodukter, till exempel tvålar och tandkräm, . riksdag har en lång historia av att engagera sig mot djurtester för kosmetika. Den första riksdagsmotionen lades , efter att avslöjat att det genomfördes djurtester för kosmetika på . Den har varit aktiv i att stötta att EU-förbudet skulle träda i kraft . kan vi ta nästa steg och verka för ett globalt förbud. Det är det enda sättet att säkerställa att inget djur någonsin igen behöver lida och dö för schampo eller läppstift. har som medlemsland i FN möjligheten att kliva fram för att bygga en stark koalition och inom FN verka för att en internationell konvention mot kosmetikatester på djur blir verklighet. Målet är att en sådan resolution ska kunna finnas på plats till 2023. har med sin långa tradition som forskningsnation och förespråkare för djurs intressen en självklar roll att spela. Ministern har tidigare uttalat att hon följer frågan om globalt förbud mot djurtester i kosmetika med ”stort intresse” (svar på skriftlig fråga). Vi är många som hoppas att det intresset kan omsättas i handling. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialminister : Avser att inom FN verka för ett globalt förbud mot djurtestad kosmetika?
fr · H5111442 · 2018-06-07 00:00:00 — Fråga 2017/18:1442 Öppna geodata av (M) till Statsrådet (MP) Öppna data har länge pekats ut som en nyckel för att skapa nya tjänster och nya företag. Men trots det är det akilleshäl när det gäller digitalisering, och i EU:s rankning hamnade på plats 22 när det gäller öppna data inom e-förvaltningen. Tillgången på data är bristfällig, enligt en studie som Bisnode gjort med stöd från och där tio företag djupintervjuats. Statskontoret har analyserat vilka hinder som finns för att använda data eller vidareutnyttja information som myndigheter har publicerat som öppna data. Resultatet visar bland annat att myndigheter i allmänhet inte publicerar öppna data på ett sätt som gör det lätt för användarna att hitta dem. Statskontorets analys visar även att arbetet med öppna data ofta prioriteras ned till förmån för andra frågor ger i rapporten ska vara ett digitalt föregångsland besked om en riktad satsning på för att frigöra delar av Lantmäteriets geodata för allmänheten. Att tillgängliggöra dessa data kommer bidra till utvecklingen av nya tjänster, och som tidigare nämnts bedöms denna åtgärd vara samhällsekonomiskt lönsam. Inom området finns ett stort antal lågt hängande frukter att hämta in. Att i första hand prioritera att frigöra mer data från just Lantmäteriet är för att samhällsekonomin i det bedöms vara god och att efterfrågan från näringslivet och andra myndigheter är stor. Andra länder har även fått positiva effekter av liknande projekt. Regeringen har i budgetpropositionerna uttalat en avsikt att återkomma när det gäller modeller för långsiktig finansiering av förvaltningsutgifter för annan digital infrastruktur, till exempel och öppna geodata. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Kommer det något besked före valet om långfristig finansiering av öppna geodata?