ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H511895 · 2018-02-28 00:00:00 — Fråga 2017/18:895 Arbetskraftsinvandring av (M) till Statsrådet (S) Fackliga organisationer fungerar som remissinstans i samband med bedömningen av kravet på kollektivavtalsenlig nivå vid arbetskraftsinvandring. Yttranden från arbetstagarorganisationer inhämtas av vid prövning av olika fall, vilket ger facket direkt inflytande över svensk arbetskraftsinvandring i de enskilda fallen. I flera uppmärksammade fall har vi kunnat ta del av uppgifter om att människor utvisats från på grund av att lönen varit marginellt lägre än den kollektivavtalsenliga nivån eller att lönen under enbart en månad understigit vad kollektivavtalet förordar. Flera fackförbund har även börjat avslå ansökningar om arbetstillstånd på grund av att personen inte är medlem i facket och på grund av att det inte finns kollektivavtal på arbetsplatsen, trots att det är anställningsvillkoren som ska beaktas. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder för att människor som kommit till som arbetskraftsinvandrare inte ska utvisas på grund av fackliga organisationers snäva tolkningar av de kollektivavtalsenliga nivåerna, vid ansökan om arbetstillstånd?
fr · H511896 · 2018-02-28 00:00:00 — Fråga 2017/18:896 Butiksstölder av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) Ett stort problem för handeln i är butiksstölder. Varor för åtskilliga miljarder stjäls . Många handlare uppger att de numera slutat anmäla butiksstölder på grund av långa väntetider och nedlagda ärenden hos polisen. Även om mörkertalet är stort visar siffror från att antalet butiksstölder ökat . Små stölder kan vara en inkörsport till grövre brottslighet. Det är viktigt att rättsväsendet tar ringa stöld på stort allvar och att det sker snabba och tydliga återkopplingar från rättsväsendet med kännbara straffpåföljder, inte minst när det är unga som är förövarna. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Vilka åtgärder är ministern beredd att vidta för att se till att polisen får bättre förutsättningar att stävja det ökade antalet butiksstölder?
fr · H511897 · 2018-02-28 00:00:00 — Fråga 2017/18:897 Polishundar av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) Fler synliga poliser är nödvändigt för att skapa en ökad trygghet i . Polisen behöver även rätt resurser för att kunna utreda brott snabbare. Många poliser upplever hundar som en viktig del i arbetet att upprätthålla lag och ordning. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Vad avser ministern att vidta för åtgärder för att öka antalet polishundar i ?
fr · H511898 · 2018-02-28 00:00:00 — Fråga 2017/18:898 Biografmomsen av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) höjde regeringen momsen på biobiljetter. Det har lett till att flertalet små biografer på landsbygden nu kämpar för sin överlevnad, och vissa tvingas slå igen. Regeringen har för att kompensera biograferna inrättat en tillfällig momskompensation i form av ett investeringsstöd som fördelas till små biografer. Investeringsstödet får dock bara användas till investeringar och kan inte användas till att täcka de ökade kostnader i själva driften av biografen som momshöjningen har medfört. Med anledning av ovanstående vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Hur menar ministern att de små biograferna kan använda det nyinrättade investeringsstödet för att täcka de höjda driftskostnader som momshöjningen har skapat?
fr · H511899 · 2018-02-28 00:00:00 — Fråga 2017/18:899 Bättre integration av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) Det mest effektiva sättet att som nyanländ till integreras i samhället är att skapa sig en egen försörjning. råder det stora skillnader mellan olika kommuner i fråga om hur väl man lyckas med att få utrikes födda i arbete. Genom att föra över arbetssätt och erfarenheter från de kommuner som har lyckats väl till de kommuner som lyckas mindre bra skulle integrationen i kunna förbättras. kommuner måste bli bättre på att lära av de kommuner som är bäst på integration. Med anledning av ovanstående vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister följande: Vad avser ministern att vidta för åtgärder för att kommuner enklare ska kunna lära av de kommuner som är mest framgångsrika när det gäller att få utrikes födda i arbete?
fr · H511900 · 2018-02-28 00:00:00 — Fråga 2017/18:900 Brottsligheten mot företagare av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) En undersökning från visar att av företagarna upplever brott som ett problem i verksamheten, och av de svarande upplever att problemet ökat . Bedrägeri, rån och skadegörelse är de vanligaste brotten mot företag. Vi har kunnat ta del av uppgifter om företagare som har fått hundratals polisanmälningar nedlagda, om företag som har fått sina skyltfönster krossade eller beskjutna, liksom om ökat hot och våld mot butiksmedarbetare. Det här är en utveckling som måste brytas. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Vilka åtgärder vidtar ministern och regeringen för att stävja vardagsbrotten som drabbar företagare?
fr · H511901 · 2018-02-28 00:00:00 — Fråga 2017/18:901 Arbetsförmedlingen och jämställda insatser av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) presenterade Arbetsförmedlingen en rapport där man har granskat myndigheten och dess insatser ur ett jämställdhetsperspektiv. Rapporten visar på skillnader i hur män och kvinnor får ta del av Arbetsförmedlingens insatser på arbetsmarknaden. Studien poängterar att kvinnor träffar sina arbetsförmedlare senare i processen och inte alls lika ofta som män. Män tenderar dessutom att få fler arbetsnära insatser såsom subventionerade anställningar samt arbetsmarknadsutbildningar. Värt att notera är att detta gäller för alla grupper, men studien visar att det är extra tydligt hos utrikes födda och deltagare i etableringsuppdraget. Rapporten visar även att män i högre grad bedöms som matchningsbara på arbetsmarknaden. Med anledning av ovanstående vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att öka jämställdheten mellan män och kvinnor när det kommer till Arbetsförmedlingens insatser?
fr · H511902 · 2018-02-28 00:00:00 — Fråga 2017/18:902 Kompetensbristen inom sågverksindustrin av (M) till Närings- och innovationsminister (S) En av mest betydelsefulla näringar är skogsnäringen. Den svenska skogsindustrin är ett stort kugghjul i vår ekonomi där vi under bland annat 2016 exporterade varor till ett värde av 125 miljarder. Skogsnäringen sysselsätter 70 000 personer samt ytterligare 30 000 enskilda företagare, enligt siffror från Skogsindustrierna. Men trots denna statistik råder det kompetensbrist inom näringen, till exempel inom sågverksindustrin där denna brist har lett till nedläggningar av sågverk som därigenom har påverkat hela skogsindustrin. Regeringen har gjort en satsning, så kallade gröna jobb, där tillsammans med andra myndigheter har fått i uppdrag ”att tillvarata den jobbpotential som finns inom de gröna näringarna. Målgruppen för de gröna jobben är nyanlända och personer som varit utan arbete ”. Men trots detta har bland annat fackorganisationer kopplade till skogsnäringen varit tveksamma och deltar inte i förhandlingar om de så kallade etableringsjobben. ökar kompetensbristen, och sågverksindustrin skriker efter arbetskraft. Med anledning av ovanstående vill jag fråga närings- och innovationsminister : Vilka åtgärder, förutom satsningen på så kallade gröna jobb, avser ministern att vidta för att komma till rätta med kompetensbristen inom sågverksindustrin?
fr · H511903 · 2018-02-28 00:00:00 — Fråga 2017/18:903 Kompetensbrist och konkurrenskraft av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) konkurrenskraft vilar i mångt och mycket på kompetens, och just nu råder en omfattande kompetensbrist inom olika branscher och sektorer. Kompetensbristen är ingen nyhet utan något som olika aktörer och instanser har varnat för – industrin behöver rätt kompetens, it-branschen behöver mer kompetens och så vidare och så vidare. I relation till detta har också genomfört orimliga utvisningar av arbetskraft till följd av blankettmissar eller att arbetsgivaren har glömt att betala en skatt. Att regeringen nu adresserar detta problem är bra men skadan är redan skedd. Kompetent arbetskraft väljer bort till förmån för andra jämförbara länder. Senast i raden av olika aktörer har pekat på att återfinns först på åttonde plats av 13 jämförbara länder. I ett av världens mest nytänkande länder med företag som Spotify och borde vi kunna prestera bättre. Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknad- och etableringsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att komma till rätta med den kompetensbrist som finns i och som påverkar vår konkurrenskraft?
fr · H511904 · 2018-02-28 00:00:00 — Fråga 2017/18:904 Prognoser gällande arbetslöshet av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) Regeringen presenterade nya prognoser om arbetslöshet där den bedömer att arbetslösheten ska falla till och sedan förbli där till 2020. Emellertid finns siffror från oberoende källor som pekar på att arbetslösheten i kommer vara högre och till och med öka. rapporter vittnar om 2020 för att sedan landa på 2022. prognoser visar också på en högre arbetslöshet än vad regeringen bedömer och ESV har beräknat att årsgenomsnittet kommer att ligga på 6,5 procents arbetslöshet. Ett av regeringens stora mål har varit att ska ha den lägsta arbetslösheten inom Europeiska unionen , något som inte tycks infrias enligt prognoserna. Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister : På vilka grunder anser ministern och regeringen att dessa prognoser kan skilja sig från regeringens?
fr · H511905 · 2018-02-28 00:00:00 — Fråga 2017/18:905 Bristen på psykologer av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) Närmare 190 000 barn och unga mellan lider av någon form av psykisk ohälsa. Antalet sjukskrivningar till följd av stress fördubblades . uppgav av befolkningen att de hade besvär med ångest, oro, stress och annan form av psykisk ohälsa. Detta är inte positiva siffror och ska även ställas mot den brist som finns på bland annat utbildad personal som arbetar med psykisk ohälsa. statistikrapport från visar att det råder brist på bland annat psykologer, särskilt psykologer med arbetslivserfarenhet. I arbetsmarknadsenkät rapporterade 14 av 18 landsting att det råder brist på psykologer i deras verksamheter. Detta är en bild som även stärks av Arbetsförmedlingens siffror. ställde frågan till arbetsgivare uppgav att det saknas utbildade nyexaminerade psykologer, och uppgav att det saknas utbildade psykologer med arbetslivserfarenhet. Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att kunna möta bristen på psykologer?
fr · H511906 · 2018-02-28 00:00:00 — Fråga 2017/18:906 Gårdsförsäljning av (M) till Socialminister (S) En levande landsbygd stärker , och för att landsbygden ska kunna leva måste det även vara möjligt att driva företag utanför storstadsregionerna. På landsbygden finns ett stort antal småskaliga livsmedelsföretag, och dessa är viktiga för det lokala näringslivet och den lokala försörjningen men även för arbetsmarknaden. är det tyvärr dyrt, svårt eller till och med förbjudet att sälja en del av de produkter som tillverkas på lokala gårdar eller mikrobryggerier i en gårdsbutik. Detta hotar i sin tur både miljön, turistnäringen, företagsklimatet och arbetsmarknaden på landsbygden. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialminister : Avser ministern att vidta åtgärder för att kunna se över möjligheterna till gårdsförsäljning
fr · H511907 · 2018-02-28 00:00:00 — Fråga 2017/18:907 Arbetsmiljöstrategin och kompletterande åtgärder av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) introducerade regeringen en arbetsmiljöstrategi med tre prioriterade områden: nollvision mot dödsolyckor och förebyggande av arbetsolyckor, ett hållbart arbetsliv samt psykosocial arbetsmiljö. Strategin syftade till att staka ut riktningen för arbetsmiljöarbetet –2020. Halva tiden har gått, och det kan konstateras att sjukskrivningar till följd av stress och psykisk ohälsa har ökat. Statistik från och visar att antalet människor som drabbas av psykisk ohälsa kommer att öka. Nästan 1 miljon människor i arbetsför ålder har någon form av psykisk ohälsa. Dessutom finns det siffror som pekar på att varannan person kommer att drabbas av psykisk ohälsa i livet. Följden blir ofta sjukskrivningar, något som även märks i statistiken då detta är den vanligaste sjukskrivningsorsaken. Med anledning av ovanstående vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister : Avser ministern att vidta åtgärder för att komma tillrätta med de arbetsmiljöproblem som ligger till grund för sjukskrivningar och som inte har kunnat hanteras inom ramen för arbetsmiljöstrategin?
fr · H511908 · 2018-02-28 00:00:00 — Fråga 2017/18:908 Brist på yrkeschaufförer av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) En rapport som presenterades av Transportfackens yrkes- och arbetsmiljönämnd (TYA) visar att arbetsmarknaden för lastbilschaufförer är god men att branschen har rekryteringsproblem; av åkerierna behöver anställa fler lastbilschaufförer, motsvarande ca 2 900 förare under det kommande halvåret. Behovet av fler förare är utbrett i hela landet. Bakgrundsfaktorerna anses vara ökad näthandel och den högkonjunktur som råder, och om kompetensbristen och rekryteringsproblem anses vara stora kommer det inte vara något emot framtidens utmaningar, anser TYA. Den långsiktiga bedömningen är att det kommer att finnas ett behov av ca 50 000 fler lastbilschaufförer de kommande tio åren. Med anledning av ovanstående vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att bemöta kompetensbristen och rekryteringsproblemen när det gäller yrkeschaufförer?
fr · H511909 · 2018-02-28 00:00:00 — Fråga 2017/18:909 En nollutsläppsstrategi för industrin av (M) till Statsrådet (MP) har satt upp världens mest ambitiösa klimatmål. ska inte ha några nettoutsläpp av växthusgaser. Det är bra att vi i tack vare arbetet i Miljömålsberedningen lyckats enas, brett över parti- och blockgränser, om den långsiktiga målsättningen för den svenska klimatpolitiken. En av största utmaningar för att nå målet om att bli klimatneutralt är omställningen av vår omfattande industri, och då särskilt vår järn- och stålindustri samt mineralindustrin. Av territoriella utsläpp står industrin för omkring en tredjedel, och av denna tredjedel står just järn- och stålindustrin tillsammans med mineralindustrin för mer än hälften av utsläppen. När det gäller stålproduktionen pågår ett mycket spännande och hoppingivande projekt som handlar om att utveckla koldioxidfri stålproduktion. Hybrit, som projektet heter och som är ett samarbete mellan först och främst företagen , har redan fått betydande statligt stöd, och det är bra. Ska svensk och europeisk industri kunna gå före i klimatarbetet utan att förlora konkurrenskraft måste staten också vara med och ta ansvar genom bland annat forskningsfinansiering. Att utveckla utsläppsfri processteknik är naturligtvis fantastiskt, men även den så kallade CCS-tekniken, som handlar om att avskilja och lagra koldioxid, behöver utvecklas, och det av flera anledningar – bland annat eftersom det är viktigt att ha en alternativ strategi för hur svensk stålindustri ska kunna bli koldioxidneutral om inte blir framgångsrikt eller om det drar ut . Men framför allt behöver CCS-tekniken utvecklas och storskaligt introduceras för att ta hand om utsläpp som vi svårligen eller omöjligen kan få bort ens med ny teknik. av koldioxidutsläppen från cementproduktionen kommer av den kemiska reaktion som uppstår när kalkstenen upphettas. CCS behövs för att hantera dessa stora utsläpp som alltså inte kan elimineras genom exempelvis bränslebyte. Vidare kan även koldioxid av biogent ursprung avskiljas och lagras, vilket inte bara möjliggör för att bli klimatneutralt, utan vi har därigenom också potential att bli ett land som lagrar in mer koldioxid än vi släpper ut. har länge pekat på behovet av en svensk nollutsläppsstrategi för basindustrin. Även Miljömålsberedningen, där undertecknad var ledamot, pekade på detta behov och lyfte fram att en sådan strategi bör inkludera såväl utveckling av utsläppsfri processteknik som CCS och bio-CCS (det vill säga avskiljning och lagring av koldioxid av biogent ursprung). Trots detta har regeringen ännu inte tagit initiativ till utvecklandet av en sådan bred strategi. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Kommer statsrådet och regeringen att ta initiativ, och i så fall när, till en bred nollutsläppsstrategi för industrin med fokus på både utvecklingen av utsläppsfri processteknik och CCS?
fr · H511910 · 2018-02-28 00:00:00 — Fråga 2017/18:910 Resemöjligheter vid funktionsnedsättning av (M) till Statsrådet (S) Den som har en funktionsnedsättning och svårigheter att förflytta sig på egen hand eller åka kollektivt kan beviljas bilstöd. Det gäller även föräldrar som har barn med funktionsnedsättning. Bilstödet fungerar som ett bidrag för att köpa bil, anpassa den efter de behov som finns och ta körkort. För att en vuxen person ska kunna beviljas bilstöd krävs att denne kan köra bilen själv. Många personer med funktionsnedsättning lever aktiva liv, men saknar möjlighet att köra bil själva. I många fall finns dock en personlig assistent som skulle kunna göra detta. Kravet att man måste kunna köra bilen på egen hand medför därmed en onödig begränsning. är dessa personer hänvisade till färdtjänst, vilket sannolikt innebär ökade kostnader för samhället, kostnader som skulle kunna undvikas om bilstöd även kunde ges till dem som inte kan köra bilen själv men som kan få hjälp med detta av en personlig assistent. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Har statsrådet för avsikt att göra en översyn av möjligheten att bevilja bilstöd till personer med funktionsnedsättning som inte har möjlighet att köra bilen själv?
fr · H511911 · 2018-02-28 00:00:00 — Fråga 2017/18:911 Generationsskifte bland företag av (M) till Närings- och innovationsminister (S) I en undersökning gjord av Företagarna påvisas att behöver ta tag i frågan om generationsskiften bland företag. av alla företag i har färre än 50 anställda. De flesta är ägarledda. Det är i dessa företag som majoriteten av nya jobb skapas, och de står för en stor del av de kommunala skatteintäkterna. Företagarnas undersökning visar att mer än vart sjätte företag ser ett ägarskifte som troligt , och mer än vart fjärde . Möjligheterna att genomföra lyckade ägar- och generationsskiften är därför en avgörande fråga för många svenska företags framgång . Ett av de problem som har identifierats i Företagarnas undersökning är hur viljan i samhället att bli företagare eller ta över ett företag ska uppstå. Den rådande attityd i samhällsdebatten som uppfattas av företagarna själva är att företagare utmålas som ondsinta. finns det mängder av krångliga regler och höga skatter som gör att många drar sig för att bli företagare eller fortsätta någon annans livsverk. Med anledning av detta vill jag fråga närings- och innovationsminister : Vilka åtgärder ämnar ministern vidta för att stimulera fler att bli företagare, inklusive anställda och andra som planerar att ta över ett existerande företag?
fr · H511912 · 2018-02-28 00:00:00 — Fråga 2017/18:912 Effektivisering av arbete av (M) till Statsrådet (S) I – arbete med att ordna boende åt asylsökande (RiR 2016:10) framkommer att hade kunnat arbeta med boendeanskaffning på ett mer effektivt och systematiskt sätt . Om man hade gjort det hade arbetssituationen för personal sett annorlunda ut och lett till annat boende för asylsökande. Dessutom hade ABT- leverantörer fått bättre förutsättningar. Inte minst hade våra statliga medel, det vill säga våra skattemedel, kunnat användas på ett mer effektivt sätt än vad som gjorts under den stora flyktingvåg som kommit till . Det är självklart att ska ta sitt ansvar när människor flyr för sina liv. Men det måste ske med stor omsorg, transparens och öppenhet när det gäller gemensamma skattemedel. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet och regeringen att vidta för att säkerställa att arbete effektiviseras och att våra skattemedel används omsorgsfullt, transparent och effektivt?
fr · H511913 · 2018-02-28 00:00:00 — Fråga 2017/18:913 En attraktivare lärarutbildning av (M) till Statsrådet (S) Lärarbristen i är väl känd. beräknas lärarbristen ligga på 65 000 lärare. Relativt presenterade Trender och Prognoser 2017. Rapporten visar att bristen på lärare kommer att vara hög även fortsättningsvis och till och med öka. Inräknat alla lärarkategorier beräknas lärarbristen uppgå till 80 000 lärare. Det här är en utveckling som måste vändas. Det måste bli mer attraktivt att vara och utbilda sig till lärare. presenterade Universitets- och högskolerådet siffror som visade att exempelvis grundlärarutbildningen hade färre sökande än föregående år. Vi moderater har ett antal förslag om vad som kan göras för att vända utvecklingen. Min fråga till statsrådet blir därför: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att vända utvecklingen och attrahera fler sökande till lärarutbildningen?
fr · H511914 · 2018-02-28 00:00:00 — Fråga 2017/18:914 Ett treterminssystem av (M) till Utbildningsminister (MP) Vägen in i det svenska samhället går via en väl fungerande skola. Oavsett bakgrund och vart man är på väg så ska man kunna lita på att skolan ger en så god start i livet som möjligt. Enskilt viktigast för elevernas kunskapsresultat är tid med skickliga lärare. I ljuset av detta är det oroande att har mindre undervisningstid jämfört med andra . Sammantaget handlar det om mindre undervisningstid under den obligatoriska skolformen. Ett sätt att öka undervisningstiden skulle vara att korta av sommarlovet och införa ett treterminssystem, något som vi moderater har föreslagit. Ett införande av ett treterminssystem skulle dock behöva utredas. Med anledning av detta vill jag fråga utbildningsminister : Avser ministern att ta några initiativ för att tillsätta en utredning om införande av ett treterminssystem?
fr · H511915 · 2018-02-28 00:00:00 — Fråga 2017/18:915 Utökad undervisningstid av (M) till Utbildningsminister (MP) Skolan är vägen in i det svenska samhället. Oavsett den enskildes förutsättningar och oavsett varifrån man kommer ska alla kunna lita på att man kan gå till en skola som ska ge en så god start i livet som det någonsin är möjligt. Vi vet att det enskilt viktigaste för elevernas kunskapsresultat är att man får mycket tid med en skicklig lärare. Det är därför alarmerande att se att i jämförelse med andra har avsevärt mycket mindre undervisningstid. Svenska skolelever har alltså nästan mindre undervisningstid än andra länder. har därför föreslagit att vi ska fortsätta att utöka undervisningstiden. Min fråga till utbildningsminister är därför: Vad avser ministern att vidta för åtgärder för att utöka elevernas undervisningstid?
fr · H511916 · 2018-02-28 00:00:00 — Fråga 2017/18:916 Ökad trygghet i skolan av (M) till Utbildningsminister (MP) har vi sett flera exempel på allvarliga hot och våld riktat mot lärare. Ett par exempel, från (): : En lärare försöker avstyra bråk mellan elever. En elev svarar med att hänga sig kring lärarens nacke och boxar mot nacken . ”Jag kan inte jobba på grund av det som hände”, berättar läraren. : En elev skriker och kastar pärlor i klassrummet. Vid tillsägelse börjar eleven slå och sparka på läraren. Det här är två av ett trettiotal grova och fruktansvärda historier från lärare i Malmös skolor . Detta är en arbetsmiljö som tyvärr är alltför vanlig i våra skolor och som inte skulle accepteras på någon annan arbetsplats. Men i många skolor har detta blivit gammal skåpmat. Enligt är andelen grundskollärare som utsätts för hot och våld högre än genomsnittet för samtliga yrken. Konsekvenserna av denna oacceptabla arbetsmiljö ser vi i sjunkande kunskapsresultat och lärare som ger upp och flyr från yrket. Jag vill med anledning av detta fråga utbildningsminister : Vad avser ministern att göra för att öka tryggheten i skolorna så att våra lärare och elever får en säkrare arbetsplats?