ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H511587 · 2018-01-17 00:00:00 — Fråga 2017/18:587 Inbrottsvåg över landsbygden av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) har antalet inbrott och stölder ökat på landsbygden i , i till exempel samhällen som Tun. Utmärkande för stölderna är att de enligt polisen sker . Inbrotten sker bland annat i maskinhallar, uthus och ladugårdar, och detta skapar oro. Eftersom det är olika typer av skogsredskap, röj- och motorsågar eller andra verktyg som stulits innebär det att de som drabbats inte kan utöva sitt arbete i skog och mark. Polisen uppger själv att det kan vara internationella ligor som ligger bakom stölderna. Det är relativt lätt att röra sig över gränserna i , vilket gynnar denna typ av ligor. Det är polisens kartläggning av internationella brottsnätverk som säger att ”anses vara som ett smörgåsbord för kriminella.” Internationella ligor kommer att fortsätta öka, därför att anses ha låga straff, prioriterar grövre brott och har alldeles för få gränskontroller. Därtill rapporteras det numera nästan om skottlossning eller att människor inte vågar gå ut i sitt eget bostadsområde. rapporterar att det finns 5 000 kriminella aktörer och 200 kriminella nätverk. Enligt en Sifo-undersökning anser att lag och ordning sköts på ett felaktigt sätt. Uppklarningsprocenten är den lägsta , och visas på försämrade utredningsresultat. Många poliser vittnar också om bristande organisation och styrning, med en rikspolischef som saknar förtroende inom kåren. Med anledning av ovan beskrivna vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att rejält minska stölderna och öka tryggheten, inte minst på landsbygden, och vad avser ministern att göra för att internationella ligor inte ska kunna ta sig över gränser med stöldgods?
fr · H511588 · 2018-01-17 00:00:00 — Fråga 2017/18:588 Ny polisstation i och framtida häktesverksamhet av (L) till Justitie- och inrikesminister (S) Kriminalvården har fattat ett definitivt beslut om att inte ersätta häktet i med ett nytt. Häktet har varit en del av det nuvarande polishuset och har dömts ut, och efter en incident har verksamheten varit stängd i väntan på en lösning. är det klart att , med 150 000 invånare, inte får ett nytt häkte. Det är ett dåligt beslut och kommer att fortsatt påverka kriminalvårdens och polisens medarbetare negativt. Ett häkte krävs på en stor ort med omfattande verksamhet och inte minst närhet till domstol, polisstation och åklagarkammare. Kriminalvården vill i stället att häktet flyttas permanent till Salberga. Liberalerna har krävt besked från regeringen om häktet utan att få ett tydligt svar, men har vi det. Frågan om rättsväsendets verksamheter i måste belysas återigen. Polisstationen behöver också moderniseras. Det är bättre att bygga nytt än att renovera det befintliga. När frågan om polisstation är aktuell borde regeringen ge Kriminalvården i uppdrag att titta på en lösning där ett nytt häkte kan infogas i en ny polisstation. Denna lösning har vi sett på flera håll i landet och borde även övervägas för del. Att ha ett häkte nära är viktigt resursmässigt men inte minst arbetsmiljömässigt. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister ; Avser regeringen att vidta åtgärder för att återfår ett häkte, exempelvis som del av en ny polisstation, och när kan i så fall detta beslut fattas?
fr · H511589 · 2018-01-16 00:00:00 — Fråga 2017/18:589 Krav för vidareutbildning av lärare av (M) till Statsrådet (S) Söktrycket till VAL-utbildningen är mycket högt. förlängde utbildningsministern (förordning 2011:689) giltighet till (genom förordning 2017:895) för att fler ska ges möjlighet att bli behöriga lärare. Men i VAL-förordningens 17 § – Särskilda krav för studenter med viss yrkeserfarenhet – första stycket anges fortfarande datumet , vilket leder till att många yrkesverksamma lärare med lång yrkeserfarenhet inte omfattas av kravet, då all yrkeserfarenhet måste har ägt rum före och inte efter . Detta är resursslöseri med kompetenta yrkesverksamma lärare med lång yrkeserfarenhet och ger inte likvärdiga möjligheter för denna målgrupp att nå en behörighetsgivande examen på lika villkor trots att de särskilda kraven i övrigt är uppfyllda. Datumet sattes i förordning (2013:831). Det kan väl inte vara rimligt att studenter med läraryrkeserfarenhet efter inte omfattas av kraven i denna utbildning nu när utbildningssatsningen förlängts till 2030? (Som det är nu anger datumet en övre stoppande tidsgräns för när yrkeserfarenheten måste ha ägt rum för att räknas som giltig att validera i utbildningen). Jag vill med anledning av detta fråga statsrådet : Varför har datumet , som meddelas i VAL-förordningens 17 § första stycket, om vilka studenter som omfattas i utbildningen, inte ändrats till ett senare datum, då förordningen som helhet förlängts ?
fr · H511590 · 2018-01-17 00:00:00 — Fråga 2017/18:590 opinionsbildning av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) lanserade mobilspelet The Boss – var går din gräns? som en del av myndighetens informationssatsning. Det opinionsbildande mobilspelet hade enligt till syfte att ”illustrera hur arbetsgivare kan frestas att kompromissa med sina anställdas säkerhet”. En paroll som myndigheten använt i samband med lanseringen av mobilspelet är frågan ”Vad är viktigast för dig – pengar eller människor?” Det är välkommet att nu har valt att backa och har tagit bort mobilspelet. kommunikationschef har även i ett uttalande bett alla företagare som tagit illa vid sig om ursäkt. Det är givetvis ändå oroväckande och beklagligt att myndigheten från första början har valt att bedriva den här typen av företagarfientlig opinionsbildning som pekar ut företagare som illvilliga fuskare. anger att den långsiktiga informationssatsningen, som mobilspelet var en del av, ingår i myndighetens regeringsuppdrag –2018. Att myndigheter satsar på informationskampanjer är inte nödvändigtvis något problem. Att svartmåla företagare på det här sättet är däremot något som inte borde ingå i någon myndighets uppdrag. Med anledning av ovanstående vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister följande: Vad avser ministern att vidta för åtgärder för att säkerställa att den här typen av opinionsbildning inte är en del av regeringsuppdrag?
fr · H511591 · 2018-01-18 00:00:00 — Fråga 2017/18:591 bristande sjöräddningskapacitet av (C) till Statsrådet (S) har en viktig roll i samhället. I verksamheten som har ansvar för ingår såväl efterforskning och räddning av människor i sjönöd som sjuktransporter från fartyg. Därför är det oerhört allvarligt att sjöräddning med helikoptrar har omgärdats av stora problem. Allvarliga brister finns i kapacitet och bemanning som gör att verksamhet och beredskap inte alltid kan upprätthållas som den ska. Det har mer än en gång rapporterats att verksamheten inte kan upprätthållas på grund av dåligt väder. Det är ofattbart att är beroende av fint väder för att fungera. rapporterades att i helt stod utan räddningshelikoptrar, och tidigare rapportering har visat att helikoptrar inte har kunnat lyfta bland annat på grund av dåligt väder. På sker oerhörda mängder godstransporter och färjetrafik. Det är lätt att föreställa sig situationer där måste aktiveras. Man behöver bara dra sig till minnes Estoniakatastrofen för att föreställa sig vilka enorma konsekvenser den bristande kan få, och även om inte alla händelser är så katastrofala på samhällsnivå som Estonia kan konsekvenserna för enskilda individer bli oerhörda när sjöräddningshelikoptrar inte kan lyfta om olyckan är framme eller om en passagerare på en färja blir allvarligt sjuk. Den bristande sjöräddningskapaciteten riskerar inte bara att negativt påverka enskilda individer utan också bland annat Försvarsmaktens verksamhet och svensk incidentberedskap. Min fråga till statsrådet blir därför: Vilka åtgärder tänker statsrådet och regeringen vidta för att ska få en sjöräddningstjänst som kan fungera dygnet runt, såväl i fint som i dåligt väder, och som medborgarna kan känna sig trygga med?
fr · H511592 · 2018-01-18 00:00:00 — Fråga 2017/18:592 Sjukdom orsakad av sexuella trakasserier av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) En jämförelse av anmälda arbetssjukdomar efter sexuella ofredanden visar att antalet har ökat jämfört med och 2016. Tidningen skriver att ”nära tre av fyra av de senaste årens anmälda arbetssjukdomar till till följd av sexuella trakasserier har drabbat vård- och omsorgspersonal, som undersköterskor och hemvårdsbiträden”. Det är tydligt att politiken har en stor hemläxa att göra. Sexuella trakasserier och ofredanden hör inte hemma någonstans i samhället. Med anledning av det ovanstående vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister följande: Avser ministern att vidta nya åtgärder för att minimera antalet arbetsrelaterade sjukdomar, och hur skulle dessa åtgärder i sådana fall utformas?
fr · H511593 · 2018-01-18 00:00:00 — Fråga 2017/18:593 Nyanländas integration av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) sa arbetsmarknads- och etableringsminister att regeringen hade påbörjat arbetet med att förbättra etableringspolitiken. Syftet var att uppnå ett effektivt mottagande i hela landet där nyanlända skulle komma i arbete eller börja studera om det inte fanns uppenbara hinder för det, såsom sjukdom. Det är bra att arbetsmarknads- och etableringsministern har mål att sikta mot, men när dessa inte är i närheten av att uppnås förefaller den förda politiken vara misslyckad. tar det nämligen innan hälften av de nyanlända kommer i någon form av sysselsättning. Med anledning av det ovanstående vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister följande: Hur avser ministern att förbättra integrationen av nyanlända i ?
fr · H511594 · 2018-01-18 00:00:00 — Fråga 2017/18:594 Stiftelsen av (M) till Försvarsminister (S) I granskning ingick ärendet Försvarsministerns relation till en militär stiftelse (2016/17:KU20, s. 275 ff.), närmare bestämt stiftelsen , som tillhandahåller bostäder till bland annat anställda inom Försvarsmakten. I KU:s granskning behandlades bland annat gällande Försvarsmaktens årsredovisning (dnr 32-2014-04). hade undersökt viss fakturering från MHS-Bostäder till Försvarsmakten och noterat att en faktura avsåg bostadsförmedlingstjänster och administrationskostnader och uppgick till . bedömde att av detta belopp i själva verket var ett rent verksamhetsstöd till stiftelsen. KU anförde i sin bakgrundsbeskrivning: ”Myndigheter får enligt inte lämna verksamhetsbidrag till externa organisationer som finansieras från anslaget utan regeringens explicita tillåtelse.” uppmanade Försvarsmakten att säkerställa att de transaktioner som sker gentemot stiftelsen är i enlighet med anslagets tillåtna användningsområde. KU frågade vilka åtgärder Försvarsdepartementet vidtagit med anledning av revisionsrapporten och fick svaret att departementet tagit del av Försvarsmaktens svarsskrivelse till , att frågan varit uppe vid den årliga myndighetsdialogen mellan Försvarsdepartementet och Försvarsmakten och att departementet fortsätter att följa Försvarsmaktens arbete med ”intern styrning och kontroll”. Det framgick också att det var statssekreteraren som hade företrätt departementet vid myndighetsdialogen och därmed diskuterat relationen till MHS-Bostäder. Detta skedde trots att han tidigare, när han var anställd i Försvarsmakten, hade varit styrelseledamot i stiftelsen. I sin bedömning framför KU kritiska synpunkter på den ur jävssynpunkt problematiska frågan om statssekreterarens tidigare ledamotskap i stiftelsens styrelse: ”Av utredningen i ärendet framgår att statssekreteraren vid Försvarsdepartementet ansvarade för myndighetsdialogen med Försvarsmakten med anledning av revisionsrapporten . I rapporten berörs frågor om relationen mellan Försvarsmakten och Stiftelsen . Statssekreteraren var tidigare anställd i Försvarsmaktens ledning och dessutom styrelseledamot i stiftelsen. Utskottet anser att lämpligheten i att statssekreteraren gavs ansvaret för myndighetsdialogen med Försvarsmakten i frågor som gällde relationen mellan Försvarsmakten och Stiftelsen kan ifrågasättas.” Mot bakgrund av detta vill jag ställa följande fråga till försvarsminister : Har försvarsministern tillgodosett KU:s synpunkter genom att säkerställa att Försvarsmakten inte använder anslagsmedel till otillåtet verksamhetsstöd till stiftelsen och att Försvarsdepartementet inte företräds av en person vars lämplighet kan ifrågasättas vid myndighetsdialogen med Försvarsmakten rörande relationen till MHS-Bostäder?
fr · H511595 · 2018-01-18 00:00:00 — Fråga 2017/18:595 Utförsäljning av allmännyttiga hyresrätter av Nooshi Dadgostar (V) till Statsrådet (MP) De kommunala bostadsföretagen, allmännyttan, har länge haft en särställning på den svenska bostadsmarknaden. Allmännyttan ägs av medborgarna gemensamt och har till uppgift att tillhandahålla hållbara och prisvärda bostäder för alla. Allmännyttan har tagit ett stort samhällsansvar som bostadsbyggare, förvaltare och utvecklare av bostadsområden. En stark allmännytta är avgörande för en social bostadspolitik och för att klara bostadsförsörjningen i kommunerna. har allmännyttans andel av det totala bostadsbeståndet reducerats kraftigt, från . slogs rekord i kommunala utförsäljningar då närmare 15 000 allmännyttiga hyresrätter såldes till privata fastighetsägare. Argumenten för utförsäljningarna har varit att dels få in fler aktörer på hyresmarknaden och minska allmännyttans dominans i vissa bostadsområden, dels få in kapital till de allmännyttiga bostadsbolagen i syfte att bygga nya hyresrätter. kan dock konstatera att allmännyttans nybyggnation i de flesta fall inte motsvarar avyttringen. Successivt reduceras allmännyttan medan de privata fastighetsägarna ökar sin andel av det totala bostadsbeståndet. De tio största privata bolagen har 198 000 hyresbostäder, de tio största kommunala har 220 000 bostäder. De allmännyttiga hyresrätter som privatiseras har dessutom i regel en relativt rimlig hyra och kan efterfrågas av personer med lägre inkomster. De allmännyttiga lägenheter som nyproduceras har i regel en betydligt högre hyra och kan därmed inte efterfrågas av låginkomsttagare. Utförsäljningarna bidrar således till att minska andelen allmännyttiga hyresrätter som folk har råd att efterfråga. ser allvarligt på utförsäljningen av allmännyttiga hyresrätter. En reducerad allmännytta försvårar möjligheterna att bedriva en social bostadspolitik och minskar kommunernas möjlighet att klara bostadsförsörjningen, vilket visat sig med all önskvärd tydlighet i de kommuner som sålt ut hela eller stora delar av sitt allmännyttiga bostadsbestånd. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka initiativ tänker statsrådet vidta för att minska utförsäljningen av allmännyttan och därigenom stärka och utveckla allmännyttans ställning?
fr · H511596 · 2018-01-17 00:00:00 — Fråga 2017/18:596 Växande vårdköer av (M) till Socialminister (S) Svenska patienter upplever sämre tillgänglighet till hälso- och sjukvården än patienter i andra jämförbara länder. Väntetiderna är nu återigen på samma höga nivåer som . Över 100 000 personer står i vårdköer. Mer än var fjärde patient tvingas vänta på operation i specialistvården. Det är oroande att allt fler människor inte får vård i rimlig tid och att det är de sårbara, barn och äldre, som far mest illa. Den som väntar i en vårdkö blir ofta allt sämre både fysiskt och psykiskt. Jag har vid ett flertal tillfällen uppmärksammat vårdköer och tillgänglighet i vården. Regeringen har försökt, och försöker, måla upp en bild som inte stämmer med verkligheten. Det har gått Socialdemokraterna nationellt tog över ansvaret för hälso- och sjukvården. Det är tydligt att resultaten försämrats angående väntetider. Regeringen ger en skönmålande bild av satsningar hit och dit som kommer att förbättra väntetiderna, men dessa ger inte resultat. Och vi kan inte vänta . Just nu drabbas enskilda patienter och anhöriga, och förtroendet för hälso- och sjukvården försvagas. Det är varken smickrande för regeringen eller för välfärdslandet . har prioriterat vårdköerna och satsar på en utvecklad tredubblad kömiljard: . Det var konkreta satsningar som halverade vårdköerna i . Vi har goda erfarenheter av att prestationsbundna ersättningar leder till att människor inte behöver vänta för länge och i onödan. Enligt Vårdanalys rapport om uppföljning av den nationella vårdgarantin har efterlevnaden av samtliga fyra tidsgränser i vårdgarantin – kontakt med primärvården, besök i primärvården, besök i specialistvården och behandling – enligt mätningarna i väntetidsdatabasen försämrats. Detta är ett underkännande av regeringens förda politik på området. För att hälso- och sjukvården ska lyckas med sitt uppdrag att ge god vård på lika villkor till hela befolkningen behöver alla delar i hälso- och sjukvårdssystemet vara tillgängliga utifrån befolkningens behov och förutsättningar. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialminister : Är ministern och regeringen beredd att införa prestationsbundna inslag för att vända utvecklingen med växande vårdköer?
fr · H511597 · 2018-01-18 00:00:00 — Fråga 2017/18:597 Familjeklassificering av narkotika av (M) till Socialminister (S) Ungefär två nya så kallade nätdroger upptäcks inom EU . inträffar omkring fyra allvarliga drogrelaterade förgiftningsfall i , enligt professor vid . visar ett tillslag av polisen i återigen på allvaret i att inte har möjlighet att familjeklassificera narkotika. Politik handlar till betydande del om att prioritera. Denna regering har valt att inte prioritera bekämpningen av narkotika och mer specifikt av nya droger. Det finns exempel på nätdroger som är uppemot 100 gånger starkare än morfin och ändå är dessa inte narkotikaklassade. Det behövs stöd till forskning av droganalyser, men lika viktigt är det att införa familjeklassning. Det handlar framför allt om att rädda våra ungdomars hälsa och liv. Alliansens partier vann en viktig omröstning i om familjeklassning av narkotika. I ett tillkännagivande till regeringen med rösterna 168 mot 144 fattades beslut om att regeringen ska agera för att göra det möjligt att införa familjeklassning av narkotika i . Regeringspartierna och reserverade sig mot beslutet. Regeringen har därefter motvilligt tillsatt en utredning om nätdroger. Utredningens slutsats var att inte bör familjeklassificera nya så kallade psykoaktiva substanser. noteras dock att regeringen i sin propositionslista aviserar en proposition som ska läggas gällande nya psykoaktiva substanser. Vi utgår från att regeringen då lägger fram ett tydligt förslag om familjeklassificering av narkotika. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga socialminister : Avser ministern och regeringen nu att fullfölja tillkännagivande om att införa familjeklassificering av narkotika?
fr · H511598 · 2018-01-18 00:00:00 — Fråga 2017/18:598 Platsbanken av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) kostade Arbetsförmedlingens matchningssajt Platsbanken mer än . Detta är pengar som kommer från skattebetalare men trots det görs det inte någon uppföljning av hur många arbeten och nya jobb som Platsbanken har genererat. Från Arbetsförmedlingens sida nämns bristande resurser som den största anledningen till varför Platsbankens resultat inte har kartlagts och redovisats. som myndigheten ändå anser att sajten fyller en viktig funktion. sker även ett nytt innovationsprojekt på uppdrag av Arbetsförmedlingen där man bland annat har tagit fram en ny app för jobbmatchning. Kostnaden för innovationsprojektet är 5,5 miljoner . Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister : Avser ministern att ålägga Arbetsförmedlingen att kartlägga huruvida Platsbanken och innovationsprojektet leder till fler jobb?
fr · H511599 · 2018-01-18 00:00:00 — Fråga 2017/18:599 Ett begränsat klientantal för gode män och förvaltare av (SD) till Statsrådet (S) rapporterade om en 72-åring, vars gode man hade 60 klienter. Detta föranledde kraftfulla protester från socialdemokrater runt om i landet, som krävde åtgärder för att begränsa antalet klienter en ställföreträdare kan ha. skrev om problemen med många klienter i bland annat , och den hårt trängda då sittande justitieministern, (M), utlovade att ett nytt lagförslag skulle komma , som skulle lösa problemet med många klienter per god man. Socialdemokrater runt om i landet var fortsatt kritiska till den utdragna hanteringen och att människor fortfarande for illa på grund av att inget gjordes. rapporterade SVT om att ställföreträdare ofta tar på sig uppdrag i flera kommuner för att runda de maxtak för det antal klienter som kommunerna numera ofta har och därmed få ut mer ersättning från kommunerna. rapporterade HD och om hur illa det såg ut i de skånska kommunerna. I till exempel hade den person som hade flest uppdrag hela 47 stycken. Inte nog med det, samma person hade dessutom 18 uppdrag i andra kommuner, så totalt hade han 65 uppdrag. Man kan konstatera att situationen i alla fall inte är mätbart bättre än den var 2013, vilket givetvis väcker en del frågor kring den sittande regeringens engagemang i frågan. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Har regeringen för avsikt att införa ett nationellt maximalt antal klienter per ställföreträdare?
fr · H511601 · 2018-01-18 00:00:00 — Fråga 2017/18:601 Försvarsmaktens insatser mot kriminella gäng av (M) till Försvarsminister (S) förmedlades via flera mediekanaler nyheten om att statsminister (S) säger att regeringen är beredd att sätta in militären mot kriminella gäng. Det understryks att det inte är en ”förstahandslösning” men om polisen och de rättsvårdande myndigheterna bedöms inte kunna hantera sina uppgifter ”så kommer vi att fortsätta”, enligt statsministern. Med anledning av detta vill jag fråga försvarsminister : Pågår det någon konkret planering från Försvarsdepartements sida om hur Försvarsmakten och dess resurser kan sättas in mot kriminella gäng i likhet med statsminister uttalande ?
fr · H511602 · 2018-01-18 00:00:00 — Fråga 2017/18:602 Användning av Försvarsmaktens resurser mot kriminella gäng av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) förmedlades via flera mediekanaler nyheten om att statsminister (S) säger att regeringen är beredd att sätta in militären mot kriminella gäng. Det understryks att det inte är en ”förstahandslösning” men om polisen och de rättsvårdande myndigheterna bedöms inte kunna hantera sina uppgifter ”så kommer vi att fortsätta”, enligt statsministern. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Pågår det någon konkret planering från regeringens sida om hur Försvarsmakten och dess resurser kan sättas in mot kriminella gäng i likhet med statsminister uttalande ?