ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H5111136 · 2018-04-04 00:00:00 — Fråga 2017/18:1136 Äktenskap med barn av Boriana (M) till Statsrådet (S) I samband med kritikstormen mot och Till dig som är gift med ett barn uttryckte barn-, äldre- och jämställdhetsminister (DN ) att ”… i råder det svenska lagar och värderingar. Det är inte tillåtet att ingå barnäktenskap i .” Det stämmer att det inte är tillåtet att ingå barnäktenskap i , men det stora problemet i detta sammanhang är de barn som kommer från andra länder och redan är gifta. I , ett av världens mest jämställda länder, finns 132 flickor som lever i äktenskap. Jag vill därför fråga statsrådet : Vilka åtgärder tänker statsrådet vidta för att säkerställa att dessa flickors mänskliga rättigheter tillvaratas?
fr · H5111137 · 2018-04-04 00:00:00 — Fråga 2017/18:1137 behov av besked från regeringen av (M) till Finansminister (S) budgetunderlag för har överlämnats till regeringen. Tullen har under ett flertal år signalerat att behov och utmaningar överskrider ramarna och det som regeringen har presenterat, vilket leder till att myndigheten kanske inte kommer att leva upp till sina utökade uppdrag. Så äntligen kom en anslagsförstärkning , som gör att kärnverksamheten, gränskontrollverksamheten, stärks. Trots detta, skriver , blir det inte fler årsarbetskrafter än . Trots ändrade förutsättningar! I budgetunderlaget till regeringen av framgår därför att myndigheten kommer att behöva ytterligare resurser. Behovet av kontroller ökar i och med att myndigheten får tillgång till alltmer avancerade analyssystem, och för att kunna förstärka tullkontrollerna vid gränserna i syfte att stoppa smugglingen av bland annat narkotika och vapen och för att bekämpa fusk i varuflödet behöver ytterligare medel. Digitaliseringen medför både möjligheter och utmaningar. möter sina utmaningar genom att först och främst digitalisera såväl interna som externa informationsflöden. nya it-system hanterar ärenden digitalt från start till mål och förbättrar såväl analys- och selekteringsförmågan som klarerings- och brottsutredningsförmågan. Även brexit, arbetet med civilt försvar och andra tillkommande uppgifter ökar volymen av varor och gör att även fortsatt behöver resurser för att de ska kunna fullfölja sitt uppdrag. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Vilka konkreta åtgärder avser ministern och regeringen att vidta redan i vårpropositionen för att inte ska stagnera, då antalet årsarbetskrafter kommer att vara detsamma som , trots nya ökade krav och utmaningar i fullgörandet av sitt uppdrag?
fr · H5111138 · 2018-04-04 00:00:00 — Fråga 2017/18:1138 Brexits effekter för av (M) till Finansminister (S) Handel och framför allt frihandel är viktigt för framtid. Det är genom handel som vi bygger välstånd, och kommer hälften av bnp från exporten. I EU har därför alltid drivit på för att underlätta för handel, oavsett vilken regering som har suttit vid makten. Det har vi gjort med stöd framför allt från , och när de nu har valt att lämna EU kommer det att innebära stora förändringar. Det är dock fortsatt osäkert hur utträde ur EU kommer att gå till och hur en framtida handel med kommer att fungera. Det kommer eventuellt att införas en övergångsperiod för utträde. Den övergångsperioden kan, enligt förhandlingsmandatet från EU, pågå som längst till och med utgången av . Under en sådan övergångsperiod kan det innebära att därför behöver hantera varor som kommer från som importvaror från ett land utanför EU och varor som förs från EU till som exportvaror till ett land utanför EU. är en stor handelspartner för , både för privatpersoner och för företag. Landets utträde ur EU kan därför resursmässigt medföra arbete både i klareringsverksamheten och i den fysiska kontrollen av varor. skriver därför i sitt budgetunderlag till regeringen för åren 2019–2021: ”Informationsinsatserna och arbetet med nya tillståndsansökningar från företag som kommer att bli importörer från kommer att kräva resurser redan före en eventuell övergångsperiod. Eftersom övergångsperiodens omfattning och innehåll är okända kan det inte heller uteslutas att viss tullhantering kan komma att bli aktuell redan innan perioden avslutas. Om en övergångsperiod å andra sidan inte alls blir av, behöver vi ökade resurser redan före .” Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Vilka konkreta åtgärder avser ministern och regeringen att vidta redan i vårpropositionen för att underlätta för att kunna förbereda sig och möjliggöra för sina medarbetare att hantera de extra belastningar, det extra krångel och det extra arbete som brexit med mera kommer att innebära?
fr · H5111139 · 2018-04-04 00:00:00 — Fråga 2017/18:1139 Konsekvenser av EU:s sociala pelare av (M) till Statsrådet (S) Inrättandet av en social pelare på EU-nivå har varit regeringens prioritet . Den inrättades med ett svagt stöd i riksdag. har varit en av motståndarna till en social pelare på EU-nivå, då vi menar att denna pelare skapar en grund för kommissionen att driva fram mer långtgående EU-gemensam lagstiftning inom arbetsmarknads- och socialpolitiken än vad som finns inom detta politikområde. Därtill kan lagstiftning som ska förhandlas fram av EU:s medlemsländer komma att leda till inskränkningar i den svenska arbetsrättsliga modellen. Precis detta ser vi nu också hända. En annan konsekvens av inrättandet av en social pelare på EU-nivå är att de ökade ambitionerna på området kommer att följas av krav på ökade resurser. Kommissionen föreslår därför ökade anslag för det sociala området i nästa långtidsbudget. Regeringen driver med stöd från oss moderater en restriktiv hållning rörande utgiftsökningar i EU:s kommande budget. Det är tuffa förhandlingar som är att vänta, då flera av EU:s medlemsländer driver på i en utgiftsökande riktning. Jag vill därför fråga statsrådet : Hur ser statsrådet på att de ökade ambitionerna inom EU:s sociala område med stor sannolikhet blir ett nytt kostnadsdrivande område inom EU:s budget och därmed blir en bidragande faktor till en höjd svensk EU-avgift ?
fr · H5111140 · 2018-04-04 00:00:00 — Fråga 2017/18:1140 Grupper av kemikalier av (M) till Miljöminister (MP) riktade en majoritet i riksdag ett tillkännagivande till regeringen angående europeisk kemikaliepolitik. Ett enigt utskott menade att regeringen bör agera på EU-nivå för att intensifiera arbetet och med kraft verka för att grupper av kemiska ämnen ska kunna bedömas samlat. Det svenska miljökvalitetsmålet Giftfri miljö har ett etappmål kring utveckling och tillämpning av . För att nå miljökvalitetsmålet ska det via Reachförordningen och annan EU-lagstiftning i större utsträckning bland annat vara möjligt att bedöma och pröva grupper av ämnen med liknande egenskaper, kemisk struktur eller användningsområde. Detta är viktigt, eftersom ett sätt att kringgå ett förbud mot en viss kemikalie kan vara att byta ut den mot en annan kemikalie med liknande egenskaper, där oönskade egenskaper också kan vara förekommande. Dessa problem skulle delvis kunna motverkas om grupper av ämnen kunde bedömas samlat. Med anledning av ovanstående vill jag fråga miljöminister : Vilka initiativ har ministern och regeringen tagit, samt ämnar ta, för att uppfylla det tillkännagivande som riktat till regeringen om att bedöma grupper av ämnen samlat?
fr · H5111141 · 2018-04-04 00:00:00 — Fråga 2017/18:1141 En sammanhållen politik för landsbygder av (M) till Statsrådet (S) Regeringen har presenterat sin landsbygdsproposition, prop. 2017/18:179 En sammanhållen politik för landsbygder – för ett som håller ihop. Propositionens avsikt är att formulera ett övergripande mål för landsbygdernas utveckling samt meddela vilka konkreta satsningar som regeringen avser att besluta om vid senare tillfällen. Huvuddelen av de förslag som man skjuter kommer från Parlamentariska landsbygdskommitténs förslag (SOU 2017:1 För landsbygder – en sammanhållen politik för arbete, hållbar tillväxt och välfärd). Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : När avser regeringen att återkomma med de förslag som föreslås av men som saknas i den presenterade landsbygdspropositionen?
fr · H5111142 · 2018-04-04 00:00:00 — Fråga 2017/18:1142 lnformella EU-toppmötens förankring i av (M) till Statsrådet (S) EU:s stats- och regeringschefer träffas regelbundet under både formella och informella former. Fram till folkomröstning tjänade de informella mötena till att hantera enskilda snabbt uppkomna problem eller ibland planerade diskussioner för ämnen som behövde mer tid än endast de formella tillfällena. val att lämna unionen har dock lett till en situation där EU:s övriga stats- och regeringschefer vill kunna träffas utan . Deras enda möjlighet för detta är att samlas i form av ett ”informellt” möte eftersom ett formellt möte mellan EU:s stats- och regeringschefer förutsätter att bjuds in så länge landet är medlem. är medlem fram till . Som ett resultat har informella möten fått en lite annan innebörd än de hade tidigare. kan EU:s stats- och regeringschefer träffas för att diskutera viktiga framtidsfrågor som man inte ser nödvändigheten att inkludera i diskussionerna om, då landet ändå ska lämna unionen. Formatet blir ett informellt möte. Under alliansregeringens år, 2006–2014, samråddes de informella toppmötena med statsministern i alla fall utom ett. Det rörde sig då om ett informellt möte som var ett förmöte inför ett formellt toppmöte och med samma dagordning som det formella toppmötet. Den gången gavs endast information av dåvarande statsministern till . Inte under alliansregeringens år gavs endast information till av en statssekreterare. har vi sett att regeringen vid flera informella toppmöten endast informerat inför dessa möten; de har inte samråtts. Regeringen har valt att inte inhämta mandat från för de svenska positioner som ska drivas i diskussionerna med övriga 26 medlemsländer. I ljuset av att de informella toppmötena får en ny och mer framträdande roll i EU-arbetet vill jag fråga statsrådet : Hur ser statsrådet på hanteringen från regeringens sida rörande förankring av positioner i ?
fr · H5111143 · 2018-04-04 00:00:00 — Fråga 2017/18:1143 En arbetsmyndighet på EU-nivå av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) Kommissionen har presenterat ett förslag om en ny arbetsmyndighet på EU-nivå. Förslaget kommer som en konsekvens av den sociala pelaren, som regeringen tillsammans med kommissionen varit pådrivande för att inrätta. var det överläggning i arbetsmarknadsutskottet om hur ska ställa sig till en arbetsmyndighet på EU-nivå. Mandatet som regeringen fick därifrån är tydligt. Regeringen ska aktivt motverka att en europeisk arbetsmyndighet inrättas. Kommissionen har initiativrätt för att ta fram förslag till lagstiftning och i detta fall förslag till en ny myndighet. tar kommissionen fram förslag på områden där kommissionen uppfattar att det finns en önskan från medlemsländerna och/eller att lagförslag ska presenteras. Likaså finns det både tillfälle och utrymme för ett lands regering och ansvarigt statsråd att formellt som informellt göra sitt lands önskan tydlig för kommissionen innan alla exakta detaljer för en ny myndighet har presenterats. Min fråga till arbetsmarknads- och etableringsminister är därmed följande: Hur har ministern och regeringen förvaltat detta mandat?
fr · H5111144 · 2018-04-04 00:00:00 — Fråga 2017/18:1144 Information till försäkringstagare av (M) till Statsrådet (S) I ett uppmärksammat fall i medierna har vi kunnat ta del av uppgifter om hur ett av landets största försäkringsbolag har sett till att en persons pensionsförsäkring med efterlevandeskydd inte utgått till de efterlevande vid personens bortgång, utan till försäkringsbolagets övriga försäkringstagare. Genom att otydligt kräva en bekräftelse på att efterlevandeskyddet fortsatt skulle gälla även och inte bara med inbetalningar såg försäkringsbolaget till att hela efterlevandeskyddet inte betalades ut till de anhöriga, eftersom försäkringstagaren på dödsbädden inte aktivt bekräftat att efterlevandeskyddet fortsatt skulle gälla. Det här väcker frågor om det svenska konsumentskyddet och den svenska försäkringsmarknaden. Det är inte rimligt att en blankett kan vara utformad så att ett kryss eller uteblivet kryss betyder att ett helt livs besparingar i en försäkring inte tillfaller de närstående om avsikten hos försäkringstagaren har varit att det ska finnas just efterlevandeskydd. Det försäkringsbolag i normalfallet borde begära vid utbetalning är endast information om kontonummer, det vill säga vart pengarna ska betalas ut. Överenskommelse om innehållet i själva försäkringen görs vid tecknandet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att se till att försäkringsbolag ger tydlig information till försäkringstagare vid begäran om utbetalning av försäkringar?
fr · H5111145 · 2018-04-04 00:00:00 — Fråga 2017/18:1145 Mänskliga rättigheter och av (M) till Utrikesminister (S) besökte den nordkoreanske utrikesministern och träffade då bland annat utrikesminister . Syftet med besöket, så som det rapporterats i medierna, var huvudsakligen att fokusera på de amerikanska och nordkoreanska relationerna samt möjligheter att på olika sätt bistå och förmedla kontakter i det arbetet. är det angeläget att alltid i kontakter med diktaturer ta upp frågor som rör mänskliga rättigheter. Den kommunistiska diktaturen är världens mest slutna land, och befolkningen är strängt övervakad. I The Economists demokratiindex ligger sist av alla självständiga stater. Human Rights Watch beskriver som en av världens mest repressiva stater. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : Vilka synpunkter och krav angående mänskliga rättigheter framförde utrikesministern vid besöket av utrikesminister ?
fr · H5111146 · 2018-04-04 00:00:00 — Fråga 2017/18:1146 Systembolagets behandling av småskaliga producenter av (M) till Socialminister (S) I finns det ett stort antal småskaliga producenter av alkoholhaltiga drycker. Produkterna är ett hantverk som ofta håller internationellt hög kvalitet och präglas av den region där de tillverkas. De är en del av den svenska mat- och dryckeskulturen. Men att driva ett företag som är beroende av ett statligt monopol för att kunna nå ut med sina produkter till konsumenter är inte alltid en dans på rosor. I delar av landet har småskaliga producenter rapporterat att Systembolaget har avvisat deras offerter med motiveringen att partierna är för små för att motivera arbetsinsatsen som krävs, både av Systembolaget och av producenten, för att flaskorna ska upp på hyllorna i monopolets butiker. Motiveringen är minst sagt luddig och godtycklig. På finns det information om det lokala småskaliga sortimentet. Där går det bland annat att läsa: ”Sortimentet lokalt och småskaligt skapar också möjligheter för de företag som tillverkar dryck i mindre skala att nå ut. De får tillgång till Systembolagets infrastruktur som försäljningskanal och möjlighet att skala upp sin försäljning i takt med att efterfrågan på produkterna ökar.” Det positiva budskapet stämmer inte överens med den bild som vissa småskaliga producenter ger. Vi ska uppmuntra alla former av företagande i alla delar av landet, oavsett bransch. Om vi menar allvar med att hela landet ska leva kan vi inte motarbeta en växande bransch som skapar jobb och tillväxt på landsbygden. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att Systembolaget inte ska hindra möjligheterna för små producenter av alkoholhaltiga drycker att sälja sina produkter?
fr · H5111147 · 2018-04-04 00:00:00 — Fråga 2017/18:1147 Körkort för diabetiker av (M) till Statsrådet (S) För att värna en god trafiksäkerhet är det viktigt att körkortstillstånd endast ges till personer som utifrån personliga och medicinska förhållanden är lämpliga som förare. Körkortslagens övergripande bestämmelse om just detta är rimlig och självklar, men det finns problem med hur Transportstyrelsen sedan omsätter den övergripande bestämmelsen i föreskrifter, allmänna råd och praktisk tillämpning. Min bestämda uppfattning är bland annat att dagens regelverk för diabetiker är förlegat och inte är anpassat efter dagens tillgång på avancerade hjälpmedel, såsom kontinuerlig glykosmätning med larm och insulinpumpar med automatisk avstängning av insulintillförseln när pumpanvändaren närmar sig ett för lågt glykosvärde. Under en interpellationsdebatt med undertecknad svarade infrastrukturministern att ”Transportstyrelsen införde som en följd av ändringar i körkortsdirektivet vissa lättnader rörande innehav av lägre körkortsbehörigheter vid diabetes. För högre behörigheter planerar Transportstyrelsen under detta år att se över gällande regelverk för körkort vid diabetes, detta i relation till både körkortsdirektivet och det vetenskapliga läget.” Det var ett mycket välkommet besked, men har jag nåtts av uppgifter om att översynen tidigast kommer att påbörjas . Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Kommer statsrådet att säkerställa att ovan nämnda översyn av regelverket för körkort vid diabetes kommer att genomföras , så som statsrådet utlovade i interpellationsdebatten ?
fr · H5111149 · 2018-04-05 00:00:00 — Fråga 2017/18:1149 Tullen som samverkande och brottsbekämpande myndighet av (M) till Finansminister (S) Tullen är förutom att vara en fiskalmyndighet även en brottsbekämpande myndighet, som kan bli en allt viktigare del i arbetet med att stoppa den våg av internationella brottsligor som kommer till . Tjuvarna är proffs, och de ingår i sofistikerade nätverk som står bakom växande illegal verksamhet. Det kan exempelvis handla om stölder av båtmotorer och bildelar. har drabbats hårt av stölder av båtmotorer och hade tredje flest anmälda stöldbrott per invånare av de 21 länen i . Totalt anmäldes 214 stölder av båtmotorer i och . handlade det om 136 anmälningar. polisanmäldes sammanlagt 2 572 stulna båtmotorer i . Det var en ökning av stulna båtmotorer jämfört med , enligt (Brå). har i stället i större utsträckning drabbats av stölder av bildelar. har stölderna ökat markant. Enligt , en organisation som jobbar för att bekämpa försäkringsrelaterad brottslighet, har stölderna ökat . samverkan mellan brottsbekämpande myndigheter har visat sig ge goda resultat, och det kan därför vara en bra idé att vidareutveckla denna. Tjuvar har riktat in sig mot båtmotorer och bildelar, vilket gör att det bör kunna utvecklas rutiner mellan myndigheterna för att försvåra och upptäcka den här typen av stölder. Med anledning av det ovan anförda vill jag därför fråga finansminister : Vilka konkreta åtgärder avser finansministern och regeringen att vidta redan i vårpropositionen för att ge resurser till förebyggande arbete, samverkan med polisen och och stävjandet av den här typen av brottslighet?
fr · H5111150 · 2018-04-05 00:00:00 — Fråga 2017/18:1150 Polisbristen i av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) publicerades senaste årsredovisning i vilken erkänner att bemanningskrisen riskerar att påverka samhället negativt. bekräftar att tanken med den stora omorganisation som sjösattes – att komma närmare medborgaren – går åt fel håll. Polistätheten i utryckningsverksamheten har rasat till rekordlåga två poliser på 100 000 invånare. Enligt officiella siffror är polistätheten i nu nere på 195 poliser på 100 000 invånare. Polisbristen påverkar alla områden. Slutsatsen är att krisen har gjort att det inte finns tillräckligt många poliser för att täcka det grundläggande behovet i utryckningsverksamheten. Rapporten och personalens beskrivning väcker stor oro för framtiden. Poliserna blir färre som invånarna blir fler. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Vilka åtgärder avser ministern och regeringen att vidta för att komma till rätta med bristen på poliser?
fr · H5111151 · 2018-04-05 00:00:00 — Fråga 2017/18:1151 Hot, våld och kränkande ord mot lärare av (M) till Utbildningsminister (MP) Hot, våld och kränkande ord mot lärare är långt ifrån undantag på skolor. Skolan ska vara en trygg plats för såväl elever som lärare och andra som jobbar i skolan. När klassrummet präglas av studiero kan lärarna fokusera på elevernas lärande och kunskapsutveckling. Tyvärr ser verkligheten annorlunda ut i många skolor. Flera rapporter visar att våldet och kränkande ord mot lärare ökar i hela landet. I kunde vi läsa om hur pass mycket grövre övergreppen är , vilket är en oroande utveckling. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utbildningsminister : Vad avser ministern att vidta för åtgärder för att komma till rätta med ökningen av hot, våld och kränkande ord mot lärare?
fr · H5111152 · 2018-04-05 00:00:00 — Fråga 2017/18:1152 Polisens skyddsutrustning av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) Enligt polisens skyddsombud är det väldigt svårt, nästintill omöjligt, att få fram skyddsutrustning för polis i yttre befäl. Skyddsombudet beskriver en vardag som blivit allt svårare att uppfylla mot ställda mål, beträffande att utrusta poliser. Enligt vad som framkommer är det extra besvärligt att få fram exempelvis skyddsvästar, hörselskydd och kängor. Polisen är precis som alla andra myndigheter tvingad att följa lagen om offentlig upphandling, . Uppenbarligen finns det utvecklingspotential inom polisen vad beträffar upphandlingar. Både fördröjningar och omorganisationen hos polisen är tydligen problemet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Vilka åtgärder avser ministern och regeringen att vidta för att komma till rätta med problemen kring bristen i fråga om polisens skyddsutrustning?
fr · H5111153 · 2018-04-05 00:00:00 — Fråga 2017/18:1153 Kriminellt belastade som offentliga biträden till asylsökande av Boriana (M) till Statsrådet (S) Över 50 personer som är dömda för brott har efter en granskning av P1-programmet hittats i förteckning över offentliga biträden till asylsökande. Det rör sig om allt från ekonomisk brottslighet till narkotikabrott, våldsbrott och sexuellt ofredande. I minst ett fall är biträdet dömt efter att ha utsatt klienter för sexuellt ofredande. Trots detta finns det offentliga biträdet kvar i förteckning. Enligt en representant från har myndigheten mycket begränsade möjligheter att kontrollera de offentliga biträdena, något verket tidigare också framfört till regeringen. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att kriminellt belastade personer inte ska kunna anlitas som offentliga biträden till asylsökande ?