ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H511842 · 2018-02-23 00:00:00 — Fråga 2017/18:842 Läkemedlet Naloxon av (V) till Socialminister (S) har ett oacceptabelt högt antal narkotikarelaterade dödsfall, något som det är angeläget att komma till rätta med. Om detta är och regeringen överens. Naloxon är ett välfungerande läkemedel och en väletablerad behandlingsform som används vid överdoser av heroin och andra opioidsubstanser. Naloxon är varken farligt eller beroendeframkallande. och fick i ett regeringsuppdrag uppgiften att utreda förutsättningarna för att öka tillgängligheten. I utredningen finns tre förslag för ökad tillgänglighet: att sjuksköterskor får rätt att förskriva Naloxon, att det blir möjligt att också lämna ut läkemedlet vid förskrivningstillfället samt att räddningstjänsten får möjlighet att ge Naloxon i väntan på ambulans. Således tycks det råda enighet om att tillgång till läkemedlet är en viktig komponent för att få ned de narkotikarelaterade dödsfallen. Därför oroas jag av rapporter som kommit om att polisen obstruerar bruket av Naloxon och i vissa fall också uppges ha beslagtagit läkemedlet. Detta trots att det i det förekommande fallet klart och tydligt stått på förpackningen att patienten genomgått en utbildning för hantering av läkemedlet och att polisen inte får beslagta det. Mot bakgrund av detta vill jag fråga socialminister följande: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att rätt information beträffande Naloxon ska finnas och spridas hos berörda parter?
fr · H511843 · 2018-02-23 00:00:00 — Fråga 2017/18:843 Arbetsförmedlingen av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) I en ny undersökning kan vi ta del av hur många arbetssökande, arbetsgivare och även arbetsförmedlare beskriver Arbetsförmedlingen som en ineffektiv, långsam och stelbent myndighet. Bara i finns det över 14 000 arbetssökande som förtjänar att matchningen mellan arbetsgivare och arbetssökande fungerar bättre. Bara var fjärde arbetssökande anser att de har haft stor nytta av Arbetsförmedlingen när de har sökt jobb, enligt samma undersökning. Lika dåligt är omdömet från de privata företag som har använt sig av Arbetsförmedlingen. Bland svenska folket anser fler än att Arbetsförmedlingen sköter sitt uppdrag mycket eller ganska dåligt. Enligt en undersökning var det som hade förtroende för Arbetsförmedlingen. Med anledning av ovanstående vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister följande: Vad avser ministern att vidta för åtgärder så att de 14 000 arbetssökande i får det stöd och den hjälp som de behöver för att hitta ett jobb via Arbetsförmedlingen?
fr · H511844 · 2018-02-23 00:00:00 — Fråga 2017/18:844 Undermålig militär utrustning till kvinnor av (M) till Försvarsminister (S) Enligt FOI:s rapport för unga militära kvinnor från fastställs att militära kvinnors tillgång till materiel skiljer sig från männens. Rapporten påvisar att skyddsutrustningen inte passar kvinnor, vilket leder till en högre säkerhetsrisk för denna grupp. Enligt rapporten är både den personliga skyddsutrustningen och andra materiel som vapenutrustning anpassade efter män. Ofta är de anpassade efter en standardman som är och väger . Detta leder till att den skyddsutrustning och den materiel som erbjuds kvinnor ofta inte passar. Rapporten lyfter exempel som för stora hjälmar som trillar ned över ögonen samt illasittande och för stora kängor. Även försvarets byggnader och faciliteter visar på ojämlikheter mellan män och kvinnor. är ansvarigt för att försvarets byggnader ska vara välutrustade. beslutade att införa värnplikten igen, vilket innebär att många kvinnor och män kommer att kallas till militär grundutbildning. Detta betyder att materielproblemen behöver åtgärdas för att man ska säkerställa framtidens behov av tjänstgörande militärer. Om Försvarsmakten ämnar behålla kvinnor i organisationen måste den se till att de har samma förutsättningar som männen. Detta materielproblem bidrar till en högre säkerhetsrisk för kvinnor och kan leda till problem med rekrytering av denna grupp. Med anledning av ovanstående vill jag fråga försvarsminister : Avser ministern att vidta några åtgärder för att det ska tas fram ny utrustning, som passar kvinnor inom militären, och om inte, vad avser ministern att göra åt problemet?
fr · H511845 · 2018-02-23 00:00:00 — Fråga 2017/18:845 Kapaciteten hos Totalförsvarets rekryteringsmyndighet av (M) till Försvarsminister (S) I Försvarsmaktens årsredovisning , som publicerades , redovisas bland annat, glädjande nog, att intresset för den militära grundutbildningen har varit stort. Det som dock är mer bekymmersamt är att Totalförsvarets rekryteringsmyndighet (TRM) har saknat nödvändig prövningskapacitet för att kunna omhänderta intresset. Målsättningen var att 3 500 rekryter skulle påbörja sin utbildning; resultatet blev endast 2 230. Som främsta anledning till den svaga måluppfyllnaden pekar försvaret självt på bristerna i TRM:s prövningskapacitet. Försvaret skriver bland annat följande: ”Antalet inryckande rekryter till MGU med start har därmed inte motsvarat Försvarsmaktens långsiktiga behov varvid möjligheten att med plikt komplettera den frivilliga personalförsörjningen blir än viktigare för att kunna bemanna och öva krigsförbanden” (s. 41). Rimligen bör ju de som på frivillig basis vill genomföra militär grundutbildning vara att föredra framför dem som pliktas in. Med anledning av ovanstående vill jag fråga försvarsminister följande: Vad avser ministern och regeringen att vidta för åtgärder för att säkerställa att TRM:s prövningskapacitet förbättras så att den möter Försvarsmaktens behov?
fr · H511846 · 2018-02-23 00:00:00 — Fråga 2017/18:846 Falsk matinformation av (M) till Statsrådet (S) En tydlig innehållsmärkning av livsmedel hjälper konsumenter att göra informerade val. Det är ett kontrakt, mellan livsmedelsproducenten och konsumenten, som bör värnas. Dessutom är flera typer av märkning resultatet av livsmedelsbranschens egna ansträngningar. genomförde ett projekt i syfte att verifiera att angiven märkning på produkter med viltkött var rätt med avseende på djurslag. Detta innefattade färdigrätter, styckningsdetaljer, köttprodukter och köttberedningar som korv och paté. Granskningen mynnade ut i kontrollrapporten av köttvaror från vilt (rapportserie nr 2018). Testerna visar några resultat som tyder på medvetet fusk, där alltså en annan arts DNA hittats i förpackningen än den som angetts i innehållsförteckningen. I tre fall av 44 kunde man inte hitta det djurslag som angavs på förpackningen – i andra fall handlade det snarare om otillräcklig rengöring i produktionsanläggningen. Detta är allvarligt, inte bara för att det vilseleder konsumenter och kan leda till att man äter djurslag man inte avsett att äta, utan också för att ett fåtal aktörer äventyrar anseendet för en hel bransch. Viltkött är magert och fritt från antibiotika – egenskaper som efterfrågas av allt fler. Ska även fortsättningsvis ha högt anseende vad gäller livsmedelskvalitet bör detta tas på allvar. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur avser statsrådet och regeringen att stärka förtroendet för svenska livsmedel inklusive viltkött, särskilt vad gäller kontroll, straffskalor och uppföljning?
fr · H511847 · 2018-02-23 00:00:00 — Fråga 2017/18:847 Framtiden för skärgårdsfisket av (M) till Statsrådet (S) Fågelfamiljen skarv är en naturlig del i den svenska faunan. Skarvar lever i skärgårdar och längs med långa kust – de är duktiga dykare och flitiga fiskare. Den som sett en upprätt sittande fågel med utsträckta vingar på sin båttur har antagligen sett en skarv som torkar sina vingar efter lyckat fiske. En annan skärgårdsbo är sälen. Den som fiskar i har inte bara skarven att konkurrera med utan också ca 5 000 gråsälar. En sådan siffra kan vara svår att sätta i kontext – och kanske är det inte siffran som bör oroa mest. I stället är det sälarnas beteende inomskärs som är problematiskt. I grunda gäddvikar släpar de magen i dyn och äter lekande gäddor som sökt sig dit för att yngla av sig. Sammantaget blir detta en farlig mix för det skärgårdsfiske som bedrivs på olika håll. Skarven, som äter fisk , äter uppskattningsvis runt fisk . i , alltså även vikare och knubbsäl, står för en nästan lika stor del. Skärgårdsfisket, som är en viktig källa till rekreation och som dessutom bidrar till en levande skärgård, går på knäna till följd av detta. Många fiskare vittnar nu om att man tvingas söka sig till , och andra insjöar. Investeringar i lekvägar och gäddfabriker har blivit en dyr utfodring av säl och skarv i stället för att bidra till den levande skärgård som det var tänkt. Fiskeguider kan såklart byta fiskevatten genom att ta upp båten och köra den till nya platser – men då försvinner gästnätter, lagade måltider och framtidstro från våra skärgårdar. Motståndet mot säl och skarv har varit högljutt och kanske aningen överdrivet. Men de problem som var lokala har blivit nationella, och samsynen kring problematiken har ökat betydligt . Det som tidigare sågs som enskilda fiskares åsikter är nu en bitter verklighet för desto fler – och situationen ger skäl till oro. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur avser statsrådet och regeringen att verka för ett levande skärgårdsfiske, med särskild hänsyn till den ohållbara utveckling som säl- och skarvbestånden ger upphov till?
fr · H511848 · 2018-02-23 00:00:00 — Fråga 2017/18:848 Flykten från polisen av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) rapporterade att av de 19 600 poliser som var i tjänst 2015 finns kvar. Det innebär att har förlorat nästan 6 000 poliser . Det är väldigt oroande siffror, i synnerhet i ljuset av att gängkriminaliteten ökar i landet. De anledningar som anges till att så många poliser väljer att lämna yrket är dålig arbetsmiljö och dåliga löner, två frågor som den nuvarande regeringen verkar oförmögen – eller ovillig – att göra någonting åt. ordförande har också uttryckt en förhoppning om att det är möjligt att locka tillbaka flera av de poliser som lämnat yrket om arbetsmiljön och lönerna förbättras. Med anledning av det som ovan anförs vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Vad avser ministern och regeringen att vidta för åtgärder för att se till att färre poliser lämnar yrket och att flera av dem som redan lämnat yrket återvänder till det?
fr · H511849 · 2018-02-23 00:00:00 — Fråga 2017/18:849 Myggbekämpning i nedre av (M) till Miljöminister (MP) Vi är många som har lyft frågan om förekomsten av stickmyggor i nedre , som leder till olidliga förhållanden för människor och djur. Utan bekämpning får myggen stora negativa konsekvenser för människor och djur. Även det lokala näringslivet drabbas likväl som turist- och lantbruksnäringen. kunde vi även ta del av hur har valt att se på problemet samt hur önskar hantera frågan. Denna hantering bidrar inte på något sätt till att man ska kunna bo och leva i området. Med anledning av ovanstående vill jag fråga miljöminister följande: Vad avser ministern och regeringen att göra för att få stopp på myggproblematiken vid nedre , främst i ?
fr · H511850 · 2018-02-23 00:00:00 — Fråga 2017/18:850 Miljömärkningen Svanen av (M) till Statsrådet (MP) Information är en grundbult för att konsumenter och företag ska kunna göra medvetna val. Därför är bland annat kvalitets- och miljömärkningar oerhört viktiga. Med gemensamma certifieringssystem som exempelvis CE, Iso och Krav ges samhället insikt i vilka varor och tjänster som håller en viss standard. Vissa märkningar lägger ett gemensamt kvalitetsgolv för en bransch – andra är mer svåruppnåeliga och skapar drivkrafter till förbättring. Miljömärkningen Svanen infördes på initiativ av och sköts av det statliga bolaget (tidigare ). Svanen träffas för att utvärdera och förnya kriterier, och märkningen finns på en uppsjö av varor i och . Tyvärr finns indikationer på att dessa kriterier inte i alla delar baseras på den konsensus som råder i forskarvärlden. Exempelvis förvägras märkning till produkter som utvecklats med hjälp av avancerad växtförädling, något som en rad ledamöter av påpekar i . Svanen menar då att det inte finns en konsensus angående GMO, vilket förvisso kan vara sant, men det ter sig märkligt att en statlig aktör ska basera sin konsumentinformation på något annat än den dominerande uppfattningen hos oberoende forskningsorganisationer. När det gäller exempelvis klimatutmaningen talas det ofta från klimatskeptikers håll om att det inte finns en konsensus angående växthuseffekten och jordens uppvärmning. Men då ska man minnas att relationen mellan uppfattningarna är ca 99 mot 1. Självklart bör då klimatpolitiken då luta sig mer på den dominerande uppfattningen, snarare än den avvikande. Samma sak gäller växtförädling. Detta blir särskilt viktigt i en tidsålder som vår. var två av de vanligaste begreppen i svensk och internationell debatt ”alternativa fakta” och ”fake news”. Skulle detta vara indikationer på att vi närmar oss en postfaktisk tid är detta mycket nedslående. Därför är det viktigare än någonsin att vi förlitar oss på vetenskapen – en uppfattning som flera svenska ministrar anförde i . Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur ska statsrådet och regeringen se till att den statliga miljömärkningen Svanen baseras på solid grund och aktuell forskning och tar hänsyn till den dominerande uppfattningen hos oberoende forskningsorganisationer om genmodifierade växter?
fr · H511851 · 2018-02-23 00:00:00 — Fråga 2017/18:851 Inkomsteffekter av bruksvärdessystemet av (M) till Statsrådet (MP) publicerade en granskningsrapport där inkomsteffekterna av det statliga systemet för hyressättning, bruksvärdessystemet, studerats av stor bostadsbrist. visar att tillgången till en hyresrätt på en bristmarknad har en effekt på både utbildningsnivå och arbetsinkomst. I sin rapport har granskat ett bostadslotteri i , , –2013. Ett kommunalt bostadsbolag lottade då ut drygt 600 förstahandskontrakt. Granskningen av bostadslotteriet visar att de personer som tilldelades ett förstahandskontrakt i genomsnitt hade sänkt sina årsarbetsinkomster med efter tre till jämfört med dem som inte tilldelades en hyresrätt i lotteriet. konstaterar att flytten hade en positiv inverkan på de boendes utbildningsnivå, då andelen som tog högskoleexamen ökade . Den negativa effekten på årsinkomsten fanns dock kvar även när hänsyn togs till att sänkt inkomst kunde vara en effekt av påbörjade studier. Rapporten från visar att en lägenhet med en hyra under marknadsnivå skapar ett ekonomiskt värde som ger hyresgästen möjlighet att sänka sin arbetsinkomst. studie är sannolikt första gången som det empiriskt har kunnat beläggas att bruksvärdessystemet påverkar hur mycket människor arbetar, säger själv i en kommentar till rapporten. pekar i rapporten på att det finns ett värde för hyresrättsinnehavaren för lägenheten som kan användas vid exempelvis köp av en annan bostad. Frågan som uppstår utifrån denna slutsats är om det finns, eller kan uppstå, problem med dolda värden för den som innehar ett hyreskontrakt på en hyresrätt, och om bruksvärdessystemet de facto når de målgrupper på hyresmarknaden som det är avsett att nå. Granskningen belyser även kopplingen mellan hushållens inkomst och segregation. Att genomsnittsinkomsten är lägre i hyresrätter än i bostadsrätter används ofta som ett argument för att bruksvärdessystemet minskar inkomstsegregationen. Granskningen visar emellertid att en förklaring till dessa inkomstskillnader kan vara den negativa inkomsteffekt som bruksvärdessystemet i sig genererar. Inkomst kan därför inte längre ses som en optimal indikator på om bruksvärdessystemet minskar segregationen eller inte. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Vilka generella slutsatser drar statsrådet av om inkomsteffekter av bruksvärdessystemet?
fr · H511852 · 2018-02-26 00:00:00 — Fråga 2017/18:852 Direktdemokrati i fackliga organisationer av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) Det är viktigt med demokratiskt styrda fackliga organisationer i . Det kan vara ett demokratiskt problem om en liten grupp i ett fackförbund äger beslutet om vilken politik och vilket parti fackförbundet ska stödja. av medlemmarna i LO röstar exempelvis inte på det parti som LO enskilt stöder i valrörelsen . Ett sätt att lösa det demokratiska underskottet i fackliga organisationer skulle kunna vara att införa direktdemokrati för att stora beslut ska vara gällande. riksdag har via politiska beslut gett fackliga organisationer betydande maktmedel genom exempelvis konfliktregler i lagstiftningen och även genom skattemässiga förmåner genom avdragsrätt för fackliga medlemsavgifter. Staten ger också 110 miljoner till de fackliga organisationerna för att de ska organisera regionala skyddsombud. Eftersom riksdag har gett facket olika maktmedel på arbetsmarknaden så vore det rimligt och önskvärt att riksdag värnar att alla fackliga medlemmars röster respekteras. Det skulle man kunna uppnå genom att införa krav på direktdemokrati i fackliga organisationer. Med anledning av ovanstående vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister : Är ministern beredd att tillsätta en utredning som ser över möjligheten att ge alla medlemmar i fackliga organisationer ett direkt inflytande inför avgörande och viktiga beslut i fackförbundet?
fr · H511853 · 2018-02-26 00:00:00 — Fråga 2017/18:853 , och användning av av Amineh Kakabaveh (V) till Utrikesminister (S) , ledare för , har gripits av i . har krävt att han ska utlämnas. Han anklagas för terrorism, vilket även är fallet för många andra som är motståndare till Erdoğans allt mer islamitiska regim. Med tanke på alla andra regimkritiker som sitter inspärrade i efter rättegångar som inte har det ringaste med rättsstatens principer att göra och är dömda till mångåriga fängelsestraff, kan man inte vänta sig att kommer att få en rättvis rättegång. Det kommer inte att bli något annat än ännu en skenrättegång av samma slag som vi sett till exempel HDP:s ledare drabbats av. Rättegången kommer enbart att användas för att hetsa mot kurderna och andra etniska minoriteter i i syfte att förvägra dem deras rättigheter. Det är bara nationalistiska och icke-demokratiska krafter som Erdoğan vill ha sympati ifrån som gynnas. är medlem av EU. Jag kan inte se något annat än att snabbt måste göra sitt bästa för att förhindra att utlämnas från till . använder sig av för att undertrycka den opposition mot president regim som finns i och andra delar av världen. Det är inte, och har aldrig varit, uppgift att leta efter andra länders regimkritiska medborgare och oppositionella. Det är inte första gången missbrukar medlemskapet i . Ett utlämnande av skulle endast bidra till och stödja de krafter som vill öka motsättningarna i och öka förtrycket av kurder och andra minoriteter som lever där. Det minskar möjligheterna att skapa fredligare förhållanden i . Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Vad avser ministern att göra för att förhindra att missbrukar sitt medlemskap i på det sätt som sker med samt för att han ska friges?
fr · H511854 · 2018-02-26 00:00:00 — Fråga 2017/18:854 Ansvaret för allmänflyget av (L) till Statsrådet (S) Allmänflyget i verkar under oklara förutsättningar. Regeringens flygstrategi omfattar inte allmänflyget, och det råder oklarhet kring vilken myndighet som ytterst ansvarar för allmänflygets utveckling. Frågan är om det helt saknas myndighetsansvar för allmänflygets utveckling I vårt glesbefolkade land har allmänflyget en roll att spela. Allmänflyget omfattar flyg inom akutvård och räddningstjänst men även skolflyg, miljöövervakningsflyg och affärsflyg. Det finns ungefär 200 flygplatser som berör allmänflyget. Antalet moderna, mer miljöanpassade allmänflygplan har ökat, och farkoster förnyas i snabb takt. Många nya företag i glesbygd är direkt relaterade till allmänflyg – inte minst inom upplevelseindustrin. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder kommer statsrådet att vidta för att allmänflygets förutsättningar och framtida villkor ska ingå i en nationell flygstrategi?
fr · H511855 · 2018-02-26 00:00:00 — Fråga 2017/18:855 Postnords leveranstider av (M) till Statsrådet (MP) har Postnord ökat leveranstiderna på brev och expresspaket från och till postnummer norr om . Detta får dramatiska konsekvenser för företagare i Norrlandslänen, inte minst verksamheter som är beroende av att få leveranser . En stuteriverksamhet beskriver att förutsättningarna för deras avelsverksamhet påverkas kraftigt av detta då deras leveranser inte klarar av att överleva i sina behållare. Därmed tvingas de att ta hjälp av andra transportföretag till en kostnad på upp emot fem gånger högre än Postnords. Vi ser hur företagen i våra Norrlandslän har sett hur villkoren för företagande har försämrats, genom bland annat skattehöjningar på drivmedel, flygskatt och med hotet om en kilometerskatt som skulle påverka dessa län negativt. Postnords leveransrutiner lägger också en tyngre börda på Norrlandsföretagen. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur avser statsrådet att agera för att säkerställa att postleveranser i kan ske på ett snabbt och smidigt sätt som gynnar både befolkning och företagare i Norrlandslänen?
fr · H511856 · 2018-02-27 00:00:00 — Fråga 2017/18:856 Kostnaden för bekämpning av invasiva främmande arter av (M) till Miljöminister (MP) Regeringen presenterade ett antal lagförslag om invasiva främmande arter i . Tanken är att förslagen ska underlätta åtgärder för att begränsa spridning som de ska harmonisera med EU-regler. Invasiva främmande arter bedöms vara ett av de största hoten mot den biologiska mångfalden på global nivå, vilket gör det mycket angeläget att vidta nödvändiga åtgärder. Inom EU beräknas kostnaden för invasiva främmande arter uppgå till , och kostnaden för uppskattas till mellan 1,1 och . Eftersom det står betydande ekonomiska värden på spel är en intensifiering av arbetet mot invasiva främmande arter lovvärd. Men det väcker även frågor, till exempel hur mycket regeringen beräknar att förslagen kommer att kosta och om kostnaden ska rymmas inom befintlig budget för berörd myndighet eller om det ska skjutas till ytterligare medel. Med anledning av ovanstående vill jag fråga miljöminister : Hur stor kostnad beräknar ministern och regeringen att implementeringen av de nya förslagen kommer att innebära?
fr · H511857 · 2018-02-27 00:00:00 — Fråga 2017/18:857 Kvinnors arbetsmiljö inom försvaret av (M) till Försvarsminister (S) har presenterat en rapport som visar att kvinnor inom Försvarsmakten kan drabbas av säkerhetsrisker till följd av den skyddsutrustning och materiel som används. Främst handlar det om den personliga utrustningen där rapporten pekar på att exempelvis hjälmar och kängor inte passar, men det rör sig även om annan materiel. Utrustningen är i mångt och mycket anpassad efter en standardman (och med en vikt av ). Bland annat är vapensystem utformade efter den här standarden, vilket genererar problem för alla som inte motsvarar dessa mått och främst då kvinnor. Problematiken med utrustning som inte passar och som till följd av detta utgör en säkerhetsrisk har lyfts till – tyvärr utan resultat. Med den återinförda värnplikten bör detta vara ett problem som adresseras . Med anledning av ovanstående vill jag fråga försvarsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att minska säkerhetsrisken för försvarets kvinnor?