frs · H5121429 · 2018-06-13 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1429 av (M) Kostnadseffektivare vård har frågat mig på vilket sätt jag kommer att verka för att svenska skattebetalare ska få en kostnadseffektivare vård i paritet med relaterat till skattepengar, antal medarbetare, besök och väntetider genom ännu mer resurser. beskriver en bild av svensk hälso- och sjukvård som inte stämmer överens med vad som återkommande rapporteras i internationella jämförelser. För även om det finns problemområden där svensk hälso- och sjukvård behöver utvecklas för att möta framtidens behov så visar aktuella analyser att den svenska vården står sig väl i jämförelse med andra länder. I en dagsfärsk rapport från Kommuner och Landsting (SKL) jämförs hur den svenska sjukvården står sig i förhållande till vården i andra – tolv länder i EU; , , , , , , , , , , och , samt , och . Alla relativt rika länder, som i likhet med har goda förutsättningar att tillhandahålla högklassig sjukvård. hamnar bland annat på första plats avseende kvalitet och på delad andra plats med gällande effektivitet, där den samlade kvaliteten i vården satts i relation till de totala kostnaderna. Även undersökningar gjorda av andra organisationer visar att ligger bra till. Exempelvis hamnar på plats åtta i de senaste resultaten från The Global Burden of Disease Study där 195 länders hälso- och sjukvård jämförts och trea av 188 länder när hälsomålen inom Agenda 2030 jämförts. återkommer till det faktum att resurserna sett till antal medarbetare inom hela hälso- och sjukvården ligger relativt högt i jämfört med andra länder. Det är dock svårare att jämföra de totala resurserna som finns tillgängliga inom olika områden eftersom hälso- och sjukvården och dess verksamheter organiseras på olika sätt i olika länder. Exempelvis kan primärvården i beskrivas som delvis underförsörjd i förhållande till den totala arbetskraften inom hälso- och sjukvården. När det gäller väntetider har ofta rankats lågt. En svaghet i flera undersökningar av väntetider är dock att resultaten ofta inte är baserade på faktiska väntetider, utan på enkäter och frågeformulär. När de faktiska väntetiderna jämförs kommer högre upp än i jämförelser som byggt på enkätdata. Jämfört med de tio länder som ingår i SKL:s analys har de kortaste väntetiderna följt av och , med på fjärde plats. Regeringen är medvetna om att köerna i vissa fall har blivit längre och kommer att fortsatt verka för förbättrad tillgänglighet och en vård utan väntan. I sammanhanget är det även värt att nämna att behoven av vård har ökat, bland annat i takt med en åldrande befolkning. Stora pensionsavgångar och svårigheter att rekrytera eller behålla personal ställer ytterligare krav på en effektivt organiserad vård med rätt kompetens på rätt plats. Även om vården i håller en god kvalitet är det av stor vikt att värna både medarbetarnas arbetssituation och medborgarnas förväntningar på att få information och känna sig delaktig i sin vård – faktorer som är grundläggande i en fortsatt god hälso- och sjukvård. Regeringen gör en rad satsningar för att möta framtidens behov. Det handlar bland annat om höjda generella statsbidrag och utbyggnad av antalet utbildningsplatser på barnmorske-, sjuksköterske- och specialistsjuksköterskeutbildningarna samt också läkarutbildningen. I regeringens satsning professionsmiljarden finns också medel till landstingen för att erbjuda fler sjuksköterskor möjlighet att genomgå specialistutbildning. Till detta gör även regeringen riktade satsningar på personalen inom hälso- och sjukvården samt omsorgen, exempelvis genom att införa möjlighet till kompetensutveckling för tidsbegränsat anställda. Regeringen har också lämnat lagförslag om att vården ska organiseras så nära medborgarna som möjligt och förstärkt vårdgarantin i primärvården. För att ytterligare förstärka de pågående satsningarna för ökad tillgänglighet tillfördes i vårändringsbudgeten även . För att möta de utmaningar som finns inom hälso- och sjukvården är det avgörande att ha ett fokus på förebyggande arbete, en tillgänglig första linjens vård och en specialiserad vård med hög kvalitet. Regeringen gör därför en rad satsningar för att skapa förutsättningar för långsiktiga lösningar med gemensamt ansvar i ordinarie strukturer. Så stärker vi hälso- och sjukvården och arbetar för att alla, oavsett vem de är eller var de bor, ska få den vård de behöver när de behöver den.