ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H511923 · 2018-03-01 00:00:00 — Fråga 2017/18:923 Förordningen om kommunalekonomisk utjämning av (M) till Statsrådet (S) Den svenska förordningen om kommunalekonomisk utjämning (2004:881) stipulerar bland annat hur olika parametrar och komponenter ska räknas fram inom ramen för det kommunala utjämningssystemet. Det handlar bland annat om hur standardkostnaden ska beräknas. Systemet har som syfte att utjämna strukturella skillnader mellan kommuner. Därför har enskilda kommuner och landsting en väldigt liten möjlighet att påverka systemet genom aktiva beslut – systemet tar inte hänsyn till ambition eller effektivitet. I 26 § om delat huvudmannaskap för kollektivtrafiken förklaras hur standardkostnaden för kollektivtrafik beräknas utifrån variablerna gleshet, arbetspendling och tätortsstruktur. Fördelningen av kommunernas andel av standardkostnaden mellan kommunerna i länet är för många län likartad. Men standardkostnaden för (nuvarande Region , som är både landsting och kommun) har en egen bestämmelse som lyder: ”Standardkostnaden för motsvarar redovisade nettokostnader . Hälften av standardkostnaden fördelas i kommunernas utjämningssystem och hälften i landstingens utjämningssystem.” Här finns frågetecken. Systemet använder en genomsnittlig avgiftsfinansiering för att neutralisera för olika kommuner och landstings beslut om avgiften. Men någon sådan regel nämns inte i förordningen angående – som ovan nämnts står det bara att man ska utgå från den redovisade nettokostnaden . är den genomsnittliga standardkostnaden för kommuner , och standardkostnad är beräknad till . Det innebär att ska betala per invånare i kollektivtrafikutjämningen, enligt dessa siffror som tar fram med grund i SCB:s beräkningar. Men det tycks som att detta står i strid med vad förordningen förordar. Region har påpekat detta för såväl SCB och som för regeringen. Standardkostnaden enligt den modell som nämns i förordningen blir nämligen , vilket skulle innebära att Region skulle tvingas betala in betydligt mindre i systemet än man gör . Det nya sätt som använts och som inte har stöd i förordningen har tillkommit under den nuvarande regeringen. Vore en kommun i skulle det kanske vara ett mer korrekt sätt att göra på detta nya sätt, men så är ju verkligen inte fallet. Med anledning av det ovanstående vill jag fråga statsrådet : Är det statsrådets och regeringens uppfattning att ska fortsätta betala en förhöjd summa till kollektivtrafiken inom det kommunala utjämningssystemet?
fr · H511924 · 2018-03-01 00:00:00 — Fråga 2017/18:924 Jämställt företagande av (M) till Närings- och innovationsminister (S) Fyra av fem jobb skapas av egen- och småföretagande, men visar siffror att fler män än kvinnor är egenföretagare. Kvinnors andel av företagandet har ökat och kan delvis förklaras av att andelen företag inom tillverkning minskar i förhållande till service- och tjänstemannaföretag samt företag inom vård och omsorg. Den sistnämnda sektorn är en av två näringsgrenar där kvinnor dominerar som egenföretagare. RUT-avdraget, som har varit en viktig faktor till varför företagandet inom bland annat vård och omsorg har ökat, har regeringen valt att skära ned på, en åtgärd som i mångt och mycket drabbar kvinnligt företagande. Drygt hälften av de som driver företag i RUT-branschen är kvinnor, och RUT-avdraget har även genererat fler vita jobb. Med anledning av det ovanstående vill jag fråga närings- och innovationsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att stärka det kvinnliga egenföretagandet så att fler jobb kan skapas?
fr · H511925 · 2018-03-01 00:00:00 — Fråga 2017/18:925 Utvisning av entreprenörer av (M) till Statsrådet (S) behöver fler som vågar ta risker, utveckla sina idéer och vara entreprenörer. Vi vill att ska vara landet där fler vill och vågar starta och driva företag. Det är så vi får att växa och jobben att komma och tryggar välfärd. En del startar genom ett så kallat startup-företag. De kämpar och har små marginaler, vilket gör att de hushållar med resurser för att klara känsliga faser innan de kan stå på egna ben. behöver fler drivkraftiga entreprenörer som får landet att växa genom innovativa och kreativa lösningar. lider dock av stor arbetskraftsbrist inom många områden eftersom vi saknar den kompetens som behövs. Detta har i vissa fall kunnat lösas genom att vi har arbetskraftsinvandring. Det är därför sorgligt att nu ta del av det faktum att entreprenörer som avstått från att ta ut hög lön från ett startup-företag nu riskerar att utvisas från . Att ta ut mindre i lön under ett visst antal månader har varit ett gemensamt beslut av anställda för att rädda startup-företaget när likviditeten varit dålig. Det finns flera exempel där detta lett till att företag i stället för att gå i konkurs kan fira utbyggnadsplaner som innebär att företaget kommer att expandera och bli tio gånger så stort och flytta till nya lokaler. Men nyckelpersoner i drivkraftiga företag riskerar nu att utvisas av med anledning av att de av tagit ut för lite lön. Enligt beslut ska nyckelpersoner lämna inom en månad. Då läggs företagets utbyggnadsplaner på is. är det väldigt vanligt att man står tillbaka för att kunna betala sina löpande kostnader. Valet görs också för att man vet att man kommer att bli kompenserad för det i det långa loppet. konstaterar att arbetsgivaren har rättat till felet – men inte förrän myndigheten påpekade det. Därför står utvisningsbeslutet fast. Regeln är till för att skydda människor med arbetstillstånd från att utnyttjas av sina arbetsgivare. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad avser regeringen och statsrådet att göra för att nyckelpersoner och entreprenörer med arbetstillstånd i ska kunna utveckla och driva företag även om det innebär att de för behöver ta ut en lägre lön, och när avser ni att göra det?
fr · H511926 · 2018-03-01 00:00:00 — Fråga 2017/18:926 Skatteregler för generationsskiften av (M) till Finansminister (S) Ett av de stora problemen i fråga om ägarbyten och generationsväxling inom företag är att överskott vid generationsskiften inom familjen beskattas hårdare än vid extern försäljning. Detta har en starkt hämmande effekt på välfungerande ägarskiften. En central del i de så kallade 3:12-reglerna för skatteutfallet vid ett skifte är huruvida de andelar man äger är kvalificerade eller inte. Ett kriterium är om andelsägaren eller någon närstående har haft verksamhet av betydande omfattning i företaget . Detta kallas karensregeln, och vid en försäljning av kvalificerade andelar beskattas vinsten som inkomst av tjänst, vilket innebär en skattesats på upp emot . Vid okvalificerade andelar är skattesatsen . För att undgå den höga beskattningen lägger därför många företagare sina bolag i träda för att deras andelar ska betraktas som okvalificerade. Detta innebär dock att företaget kanske inte kan överleva. En undersökning som Företagarna har genomfört visar att mer än vart sjätte företag ser ett ägarskifte som troligt , och mer än vart fjärde . Möjligheterna att genomföra lyckade ägar- och generationsskiften är därför avgörande för många svenska företags framgång . Med anledning av ovanstående vill jag därför fråga finansminister : Avser ministern att se över och eventuellt vidta några åtgärder för att ändra skattereglerna så att de inte försvårar generationsskiften inom familjen?
fr · H511927 · 2018-03-01 00:00:00 — Fråga 2017/18:927 Alternativa finansieringslösningar av (M) till Finansminister (S) av alla företag i har färre än 50 anställda, och majoriteten av företagen är ägarledda. Det är i dessa företag som de flesta nya jobb skapas, och de står för en stor del av de kommunala skatteintäkterna. Ett av de problem för ägarledda företag som identifieras i en undersökning från Företagarna är de begränsade möjligheterna till finansiering. Då traditionella bankfinansieringar är svåra att få behöver därför andra typer av finansiering, såsom crowdfunding och crowdlending, underlättas, . Med anledning av ovanstående vill jag därför fråga finansminister : Avser ministern att vidta några åtgärder för att underlätta alternativa finansieringslösningar och överlåtelse av befintliga företag?
fr · H511928 · 2018-03-01 00:00:00 — Fråga 2017/18:928 Multidisciplinär forskning av (M) till Statsrådet (S) Stora delar av samhället är på väg att förändras kraftigt till följd av digitaliseringen. Utvecklingen inom AI samt maskininlärning accelererar dessutom tempot hos många forskningsgrenar som i sin tur används inom flera andra områden. Vi ser till exempel att lingvistik, statistik och hälso- och sjukvård tillsammans kan skapa nya innovationer som förbättrar både medicinskt kunnande och människors hälsa. För att vi ska kunna nyttja den enorma potential som finns i att kombinera digitaliseringen med andra ämnen måste vi börja tänka bredare snarare än i ”stuprör”. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Kan statsrådet överväga att ge i uppdrag åt universiteten att påbörja ett arbete där olika discipliner möts för att i större utsträckning nå en bredare potential till följd av genombrotten inom AI och maskininlärning?
fr · H511929 · 2018-03-01 00:00:00 — Fråga 2017/18:929 Kompetens för att möta hedersrelaterat våld och förtryck av (M) till Statsrådet (S) är på många sätt ett fantastiskt land att leva och verka i. söker allt fler hjälp efter att de har utsatts för hedersvåld. Antalet ungdomar som söker hjälp , hos en organisation i , har ökat . Organisationer och myndigheter varnar för att hedersförtrycket verkar öka i framför allt de segregerade förorterna, och i särskilda områden är detta mycket påtagligt. Men trots detta är det svårt att uppskatta hur många människor som lever under hedersförtryck i , och mörkertalet anses vara stort. som siffror pekar på att hedersvåld och förtryck tycks bli värre ökar även medvetenheten hos allmänheten. Dessutom kommer det även ställas högre krav på medborgare med yrken som kommer i kontakt med hedersrelaterat våld och hedersförtryck och på hur dessa ska hantera denna problematik. Yrkesgrupperna är allt från skolpersonal till polis, men detta ställer även krav på samordning och samorganisation kring dessa frågor. Med anledning av det ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka konkreta åtgärder avser statsrådet att vidta för att säkerställa att yrkesgrupper som kommer i kontakt med hedersrelaterat våld och hedersförtryck besitter den kompetens som behövs för att kunna erbjuda hjälp och stöd?
fr · H511930 · 2018-03-01 00:00:00 — Fråga 2017/18:930 Åtgärder för förbättrat företagsklimat av (M) till Närings- och innovationsminister (S) Det är inte ovanligt att vissa politiker påstår att företagare är en välbärgad och priviligierad grupp. Att de snarare arbetar hårt med tidiga morgnar och sena kvällar nämns inte. För vissa företagare tar det innan de själva kan ta ut en dräglig lön eller ens kan tänka tanken om att ha lite semester – allt för att kunna driva verksamheten framåt. Det är just sådan glöd som har lett till att idéer förverkligats till framgångsrika företag . Med anledning av det ovanstående vill jag fråga närings- och innovationsminister följande: Vilka åtgärder avser närings- och innovationsministern att vidta för att förbättra företagsklimatet i så att fler kan anställa sig själva och andra?
fr · H511931 · 2018-03-01 00:00:00 — Fråga 2017/18:931 Personaltätheten i förskolan av (M) till Utbildningsminister (MP) I samband med att budgetpropositionen presenterades framhöll regeringen att barngrupperna i förskolan skulle bli mindre. Regeringen har också avsatt medel för detta. Att minska storleken på barngrupperna är en god ambition. saknas en viktig del i detta, och det är ett krav på ökad personaltäthet. Ökad personaltäthet är en viktig faktor för att nå längre med den pedagogiska verksamheten. Enligt gällande modell är det möjligt att minska grupperna utan att fler i realiteten kommer in i verksamheten. Min fråga till utbildningsminister blir därför: Avser utbildningsministern att följa upp huruvida personaltätheten verkligen har ökat?
fr · H511932 · 2018-03-01 00:00:00 — Fråga 2017/18:932 Crowdfunding och crowdlending som finansieringslösningar av (M) till Finansminister (S) av alla företag i har färre än 50 anställda, och majoriteten av företagen är ägarledda. Det är i dessa företag som de flesta nya jobb skapas, och de står för en stor del av de kommunala skatteintäkterna. Ett av de problem för ägarledda företag som identifieras i en undersökning från Företagarna är de begränsade möjligheterna till finansiering. Då traditionella bankfinansieringar är svåra att få behöver därför andra typer av finansiering, såsom crowdfunding och crowdlending, underlättas. Med anledning av ovanstående vill jag därför fråga finansminister : Avser ministern att vidta några åtgärder för att underlätta alternativa finansieringslösningar, såsom crowdfunding och crowdlending, för företag som är i behov av kapital?
fr · H511933 · 2018-03-01 00:00:00 — Fråga 2017/18:933 effektivitet av (M) till Statsrådet (S) I – arbete med att ordna boende åt asylsökande (RiR 2016:10) framkommer att –2015 inte alltid tecknade enligt den rangordning som fastställts i samband med tilldelningsbeslutet. Orsaken till detta är att myndigheten valt att göra en stor del av kontrollerna efter tilldelningsbeslutet där många av leverantörerna inte har uppfyllt ska-kraven. har inte varit tydliga i förfrågningsunderlag och inte på ett transparent sätt beskrivit att de kontroller som sker efter tilldelningsbeslutet kan komma att påverka den ordning i vilken avtalen tecknas. Vissa leverantörer har dessutom fått teckna avtal trots att kontroller visat att samtliga ska-krav inte har varit uppfyllda, detta som andra leverantörer uteslutits för att de inte uppfyllt samma krav. Har därmed levt upp till likabehandlingsprincipen, är en fråga som många ställer sig. Kan otydlighet om hur avtal tecknas ha bidragit till att leverantörer uppfattat att tecknar avtal på alltför godtyckligt sätt, undrar flera. Den upplevelsen i sig kan riskera att påverka leverantörers förtroende för både på kort och på lång sikt. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser regeringen och statsrådet att vidta för att säkerställa att tydliggör hur kriterier, rangordning och likabehandling av leverantörer sker?
fr · H511934 · 2018-03-01 00:00:00 — Fråga 2017/18:934 Byggande av skyddsrum vid nybyggnation av flerbostadshus av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) I en rapport från Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) konstateras det att de skyddsrum som finns kan ge plats åt 7 miljoner invånare. är vi ungefär 10 miljoner invånare . MSB konstaterar i rapporten att den verksamhet och de särskilda resurser som tidigare fanns inom det civila försvaret för skydd av befolkningen mot krigets verkningar till stora delar är avvecklade. har inga nya skyddsrum byggts, och ges heller inget ekonomiskt stöd för byggande av skyddsrum vid nybyggnation. Det befintliga antalet skyddsrum är inte bara otillräckligt för drygt 10 miljoner invånare; det finns dessutom brister i befintlig skyddsutrustning i skyddsrummen, och dessa finns inte alltid där människorna finns. MSB inventerar runt 1 200 skyddsrum . Enligt MSB behöver det byggas ungefär 50 000 nya skyddsrum . Men finns det, såvitt jag vet, inga beslut om att öka byggandet. Det byggs många bostäder i , och behovet är ungefär 600 000 . Det vore därför effektivt att bygga nya skyddsrum i samband med de nybyggnationer av flerbostadshus som pågår och planeras framöver. Nybyggnation är dyrt, vilket påverkar hyrorna, trots att byggbolagen kan söka ekonomiskt stöd. Reglerna tillåter en maxhyra per kvadratmeter som i många fall knappt täcker produktionskostnaden, och byggande av skyddsrum medför givetvis en extrakostnad. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att stimulera byggandet av skyddsrum vid nybyggnation av flerbostadshus?
fr · H511935 · 2018-03-01 00:00:00 — Fråga 2017/18:935 Lärarutbildningen av (M) till Statsrådet (S) I det valmanifest som Socialdemokraterna gick till val på 2014 kan man läsa att det finns ett löfte om att höja kraven på lärarutbildningen. Enligt valmanifestet skulle kraven för att komma in på lärarutbildningen höjas, tempot på lärarutbildningen skulle öka, kraven på studenterna skulle höjas och det skulle öppnas fler vägar för att bli lärare, genom exempelvis Teach for . Men det som är alarmerande är att inget av ovanstående egentligen har genomförts och i stort sett ingenting har hänt. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att de utlovade förändringarna av lärarutbildningen ska uppnås?
fr · H511936 · 2018-03-01 00:00:00 — Fråga 2017/18:936 Gröna jobb av (M) till Statsrådet (S) Regeringen har tidigare presenterat en satsning på så kallade gröna jobb. Satsningen riktar sig till nyanlända och långtidsarbetslösa, och man räknar med att ca 1 500 personer kommer att omfattas av den . Emellertid är det en satsning som kommer att kosta under detta år, och slutkostnaden beräknas landa på 910 miljoner för svenska skattebetalare. Att se till att de som står långt från arbetsmarknaden kan ta steget till jobb är en av största utmaningar, men det måste även innebära att de satsningar som görs leder till att de personer som tar del av satsningen blir anställningsbara på den svenska arbetsmarknaden. Det finns rapporter som pekar på att kompetensbristen inom de gröna näringarna är stor. Regeringen har tidigare poängterat att satsningen på gröna jobb ska generera 5 000 nya jobb. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Anser statsrådet att satsningarna på de gröna jobben kommer att leda till att kompetensbristen inom de gröna näringarna åtgärdas?
fr · H511937 · 2018-03-01 00:00:00 — Fråga 2017/18:937 Artificiell generell intelligens av (M) till Statsrådet (S) Frågan om AI (artificiell intelligens) är glödhet just nu tack vare snabba genombrott . Potentialen för AI inom industrin och tjänstesektorn har dessutom gjort att frågan kommit högst upp hos många politiker. Det finns dock även en skepsis bland vissa; frågan om AI är svår och måste behandlas med respekt. Det finns också de som oroar sig för att maskinerna ska ta våra jobb ifrån oss eller att ett Terminatorliknande scenario kommer att utspela sig . Det senare avfärdar majoriteten av forskarna, men däremot finns det flera seriösa forskare, bland andra och , som lyfter frågan om artificiell generell intelligens (). syftar på en maskin som i princip kan utföra vilka uppgifter som helst, till skillnad från exempelvis Alfa Go Zero som kunde utföra en enda uppgift väldigt väl. Potentialen för en sådan typ av maskin hade varit enorm, men konsekvenserna också katastrofala. Dagens ledande forskare inom ämnet är dock osäkra på om eller när ett sådant scenario kan ske, men riskerna är för stora om man ignorerar det. Därför menar bland andra och att forskning för etisk och säker AI bör startas . Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att ge i uppdrag till något forskningsinstitut eller universitet att påbörja ett arbete om etisk och säker AI?
fr · H511938 · 2018-03-01 00:00:00 — Fråga 2017/18:938 Deepfakes av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) I en artikel i kan vi läsa att det läskigaste som finns på nätet just nu är ett fenomen kallat deepfakes. Deepfakes är när man med hjälp utav AI (artificiell intelligens) manipulerar rörlig bild till att återspegla en annan person. Kort sagt går det att klippa in vilket ansikte som helst på någon annans kropp, något som skulle kunna ge väldigt allvarliga konsekvenser för förtroendet i exempelvis en valrörelse. Fenomenet att manipulera bild och ljud är inget nytt, men med modern teknik har det blivit alltmer verklighetstroget och framför allt svårare för vanliga människor att avgöra vad som är manipulerat och inte. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att fenomen som deepfakes och andra typer av manipulation av bild och ljud inte allvarligt ska skada tilltron till rörliga medier ?
fr · H511939 · 2018-03-01 00:00:00 — Fråga 2017/18:939 av (M) till Statsrådet (S) är länken mellan och , via , och . är en viktig del av vårt transportnät och belastas hårt av godstransporter, kollektivtrafik samt persontrafik. Dessutom är det en alternativ väg förbi , och det behövs, vilket bland annat uppdagades vid lastbilsolyckan på som innebar omfattande skador på bron och avstängt körfält i södergående riktning. har i olika studier blivit utpekad som en viktig väg. är i dåligt skick, och många delar av vägsträckan kan utgöra en trafikfara, då passager är smala och kurviga. Vissa delar av vägen är extra olycksdrabbade, exempelvis mellan och och mellan och . har stora tekniska brister och är i stort behov av upprustning alternativt en ny bro. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att vidta åtgärder för att prioritera utbyggnaden av ?
fr · H511940 · 2018-03-01 00:00:00 — Fråga 2017/18:940 Exitskatten av (M) till Finansminister (S) Att finansministern nu dragit tillbaka den omtalade ”exitskatten” och hänvisat den till nästkommande regering att hantera är en stor vinst för hela Företagarsverige. Dock kvarstår en del frågetecken angående varför finansministern lät processen gå så långt och nära på försatte hela det svenska näringslivet i panikläge innan hon tog sitt förnuft till fånga. Förslaget, som arbetades fram av och där det inte hade gjorts någon konsekvensanalys av vad det här skulle innebära för alla svenska företag eller för utländska bolags investeringsvilja, var dåligt från början och borde aldrig ha lämnat . Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Hur resonerade ministern när hon lät förslaget om en exitskatt gå ut på remiss?
fr · H511941 · 2018-03-01 00:00:00 — Fråga 2017/18:941 Försenade betalningar av EU:s jordbruksstöd av (M) till Statsrådet (S) Det har varit problem med utbetalningarna av EU:s jordbruksstöd. Långa handläggningstider och it-problem har gjort att många lantbrukare inte har fått sina pengar . I extremfallen väntar vissa fortfarande på sina utbetalningar . Eftersom löpande kostnader inte tar hänsyn till huruvida det jordbruksstöd som lantbrukarna har baserat sin ekonomiska kalkyl på har betalats ut eller inte riskerar fler och fler att få lägga ned verksamheten. Lantbrukets marginaler är så pass små på grund av höga produktionskostnader och svenska särregler att många är helt beroende av att stödet betalas ut . I ett läge där svenska lantbrukare har svårt att konkurrera med sina kollegor i andra EU-länder kan vi inte acceptera att myndigheter försvagar deras konkurrenskraft ytterligare genom att dra fötterna efter sig. Problemet med it-system har varit känt , och att det fortfarande inte fungerar på ett tillfredsställande sätt är ett underbetyg för alla inblandade. Ansvaret vilar tungt på regeringen som har misslyckats med att vidta nödvändiga åtgärder. Det är inte rimligt att utbetalningar på sina håll fortfarande inte har gjorts. Med anledning av det ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att svenska lantbrukare ska slippa vänta på de EU-stöd som de är berättigade till?
fr · H511942 · 2018-03-01 00:00:00 — Fråga 2017/18:942 Lärarbrist av (M) till Utbildningsminister (MP) presenterade en rapport som visar att bara hälften av lärarna som är verksamma vid friskolor skulle söka sig till en skola om deras nuvarande skola skulle tvingas att stänga. Regeringens förslag om vinstbegränsningar riskerar att slå ut många friskolor. Om skolorna tvingas att stänga skulle i så fall endast hälften av lärarna söka sig till en skola. Det innebär att omkring 11 000 lärare skulle söka sig bort från skolan om regeringens politik blir verklighet – detta i ett läge när lärarbristen redan är allvarlig, både på kort och på lång sikt. Min fråga till utbildningsministern blir därför: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att säkerställa att lärarbristen inte ökar om regeringens politik genomförs?