ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H511943 · 2018-03-01 00:00:00 — Fråga 2017/18:943 Antalet förskoleplatser av (M) till Utbildningsminister (MP) Enligt Kommuner och Landsting, SKL, behövs 600 nya förskolor bara för att hålla verksamheten på befintlig nivå. lägger regeringen fram ett förslag om vinstbegränsningar inom välfärden, som innebär att ett stort antal fristående förskolor kommer att vara tvungna att avveckla sin verksamhet. Inom förskoleverksamheten är det vanligt att de fristående förskolorna är små företag, vilket gör dem extra känsliga för den vinstreglering som regeringen avser att lägga fram. En analys som PWC har gjort på uppdrag av visar att åtta av tio förskolor skulle försvinna om förslaget genomförs. Det innebär att omkring 80 000 barn skulle förlora den förskola som de går på. En sådan minskning av antalet platser inom förskoleverksamheten skulle vara mycket svår för kommunerna att hantera. Min fråga till utbildningsminister blir därför: Vilka åtgärder kommer ministern att vidta för att säkerställa att antalet förskoleplatser i kommunerna inte minskar om förslaget om vinstbegränsning blir verklighet?
fr · H511944 · 2018-03-01 00:00:00 — Fråga 2017/18:944 Utformning av ersättning till markägare av (M) till Miljöminister (MP) Regeringen presenterade ett antal lagförslag om invasiva främmande arter i . Tanken är att förslagen ska underlätta åtgärder för att begränsa spridning som de ska harmonisera med EU-regler. Det kan dock uppstå problem i de fall en markägare motsätter sig intrång på sin mark eller har synpunkter på hur det ska göras. Den som äger marken äger även jakträtten, vilket innebär att den som vill utrota en invasiv art måste ha tillåtelse från markägaren. Det här vill regeringen i och med de nya förslagen ändra på: ”Myndigheter och kommuner får tillträde till privat mark, även om fastighetsägaren skulle motsätta sig detta, för att där kunna utföra utrotningsåtgärder eller andra åtgärder som behövs för att förhindra att invasiva främmande arter sprids.” Även om det är önskvärt att hålla efter invasiva främmande arter för regeringens förslag osökt tankarna till den pågående debatten om skogsbrukets villkor. Samma oro som skogsägarna känner för ökade inskränkningar i rätten att bruka sin skog riskerar nu att drabba markägare som har jakträtten. Det finns även en oro för att regeringen inte har sett över modellen för ersättning till drabbade markägare vad gäller kostnaden för återställning av marker vid eventuell åverkan. Med anledning av det ovanstående vill jag fråga miljöminister : Hur har ministern och regeringen planerat att utforma ersättningen till markägare för återställning av mark som påverkas i samband med åtgärder för att utrota invasiva främmande arter?
fr · H511945 · 2018-03-01 00:00:00 — Fråga 2017/18:945 Medförande av skolpeng utomlands av (M) till Utbildningsminister (MP) Enligt uppgifter från organisationen i världen är det inte självklart att svenska elever i grund- eller gymnasieskolan kan ta med sig sin skolpeng till svenska utlandsskolor. De hävdar vidare att praxis varierar från kommun till kommun. Detta skapar naturligtvis problem och innebär även en försvårande omständighet för familjer som erbjuds utlandsuppdrag av olika slag. Det bidrar heller inte till likvärdighet inför lagen. Med hänvisning till ovan vill jag fråga utbildningsminister : Vilka åtgärder kommer ministern att vidta för att samtliga kommuner ska agera lika i frågan om att utlandssvenskars barn ska kunna medföra sin skolpeng till svenska utlandsskolor?
fr · H511946 · 2018-03-01 00:00:00 — Fråga 2017/18:946 Utökad kontroll i gränsnära områden av (M) till Finansminister (S) Det finns ett växande problem med utländska stöldligor som kommer till för att begå brott och som sedan för ut stöldgodset ur landet. Som del av regeringens åtgärdspaket beslutade man att ge i uppdrag att bedöma hur en effektivare användning av poliskontroller i gränsnära områden kan uppnås. I uppdraget ingår bland annat att redovisa vilka tekniska möjligheter som finns och de ekonomiska förutsättningarna för att effektivisera kontrollerna. Uppdraget ska redovisas . vill regeringen ge i uppdrag till , och att utöka sitt samarbete. Frågan väcks då om det inte riskerar att bli så kallat dubbelarbete, då redan arbetar gränsnära som myndigheten har gett uttryck för ett behov av mer befogenheter, resurser och tekniska hjälpmedel för att utöka kontrollerna av utförsel av stöldgods. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga finansminister följande: Varför ger inte ministern de befogenheter och resurser som krävs för ett effektivt gränsnära arbete mot utländska stöldligor?
fr · H511947 · 2018-03-01 00:00:00 — Fråga 2017/18:947 Arbetsförmedlingens roll i arbetet mot hedersrelaterat förtryck av (L) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) Frågan om hedersrelaterat förtryck och våld samt behovet av hjälp till de människor – oftast kvinnor och flickor, men även män och pojkar – som drabbas är ständigt aktuell. Trots genomförda lagändringar och kompetenssatsningar finns ett stort behov av fortsatt arbete mot detta samhällsproblem. Långt ifrån alla fall kommer först till rättsväsendets kännedom. Även andra myndigheter har en viktig roll. Vid mina samtal med företrädare runt om i landet som arbetar förebyggande har jag mött många som efterfrågar inte bara stöd och insatser till skola och socialtjänst utan också insatser från andra myndigheter som i sin vardag kommer i kontakt med personer som kan vara utsatta. En sådan myndighet är Arbetsförmedlingen, som förutom sitt generella uppdrag kring arbetssökande också har ett särskilt uppdrag att arbeta med etablering av nyanlända i landet. Arbetsförmedlingens personal kommer således i kontakt med många, och myndigheten har en viktig roll i att få fler att snabbare komma in i arbete, eller studier för dem som saknar tillräcklig kompetens. Det vore bra om arbetet med att förebygga hedersförtryck också kunde involvera Arbetsförmedlingen, som är en av flera viktiga aktörer för att bryta människors och i synnerhet kvinnors isolering och utanförskap. Ett sådant uppdrag skulle kunna inrikta sig på att upptäcka enskilda som på grund av hedersrelaterade strukturer hindras av sina män eller andra manliga släktingar från att söka sig ut på arbetsmarknaden eller vidare studier. Mot bakgrund av detta vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister : Är ministern och regeringen beredd att uppdra åt Arbetsförmedlingen att arbeta förebyggande när det gäller frågan om att förhindra hedersrelaterat förtryck?
fr · H511948 · 2018-03-01 00:00:00 — Fråga 2017/18:948 Horsstensleden av (L) till Statsrådet (S) Den nationella planen för transportsystemet 2018–2029 bereds just nu av regeringen, och den berör även sjöfartens infrastruktur. Inom Stockholms sjötrafikområde finns tre större farleder: Sandhamnsleden, Landsortsleden och Söderarms-/Furusundsleden. Sandhamnsleden består av några trånga passager och en kraftig krök vilket föranlett ett arbete för muddring för att förkorta anlöp för stora kryssningsfartyg till . Fartyg längre än kan inte passera farleden utan måste i stället ta en omväg. Antalet stora kryssningsfartyg har ökat. Mot nyttan av att muddra farleden står miljöintressen. En stor andel av muddringsmassorna består av berg som måste sprängas. Projektet innebär stora ingrepp i skärgården och riskerar att påverka skärgårdsmiljön negativt. Det krävs beslut av regeringen om bland annat finansiering innan åtgärder såsom muddring och sprängning kan påbörjas. Därför vill jag fråga statsrådet följande: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att den känsliga skärgården kring Horsstensleden, och skärgårdens miljövärden, ska skyddas?
fr · H511949 · 2018-03-01 00:00:00 — Fråga 2017/18:949 Råttor som snabbt förökar sig av (M) till Miljöminister (MP) har reglerna för råttbekämpning ändrats, och vissa råttgifter har förbjudits. I stället uppmanas fastighetsägare att använda mekaniska fällor, vilket förorsakar problem vid bekämpningen. var jag i en förort till . Där fanns fullt av välväxta råttor som sprang på gårdsplanerna mellan höghusen. Detta är inte rimligt och inte en värdig boendemiljö, i synnerhet som råttorna kan sprida smittor av olika slag som de förorsakar gnagskador på alltifrån elledningar till vattenrör. Råttor har ju dessutom en osedvanligt hög förökningstakt där ett enda råttpar kan ge upphov till mellan 800 och 1 000 nya ungar . Med hänvisning till ovan vill jag fråga miljöminister : Vilka åtgärder har ministern för avsikt att vidta för att komma till rätta med den stora mängd råttor som sprider sig i våra städer och kring våra fastigheter?
fr · H511950 · 2018-03-01 00:00:00 — Fråga 2017/18:950 Statliga distriktsveterinärer som snedvrider konkurrensen av (M) till Statsrådet (S) I samband med granskning av Statens jordbruksverks årsredovisning 2017 fann man att distriktsveterinärerna inte har följt lagen om offentlig upphandling. Det gäller inköp av djurfoder till ett värde av ca . Dessutom visar det sig att samma division inom säljer djurfoder till privatpersoner. Detta är något som påverkar situationen för landets djur- och zooaffärer. Försäljningsvärdet för djurfodret uppgår till ett årligt belopp av ca . Med hänvisning till ovan vill jag fråga statsrådet vilka: Vilka åtgärder kommer statsrådet att vidta för att dels ska följa lagen om offentlig upphandling, dels sluta att snedvrida konkurrensen i förhållande till privata näringsidkare?
fr · H511951 · 2018-03-01 00:00:00 — Fråga 2017/18:951 Statistik över varsel av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) släppte () sin årsrapport , där det fastställs att det föregående året var ett unikt fredligt år. Det är en bild som delvis är missvisande, för det har inte varit konfliktfritt på arbetsmarknaden . Konflikten i hamn har till exempel pågått med 2 405 förlorade arbetsdagar på grund av strejk och lockout . Vidare bör man även beakta varsel om stridsåtgärder. var antalet varsel om stridsåtgärder det högsta och uppgick till totalt 123 stycken, enligt siffror från . Situationen i hamn, som involverar , resulterade i 59 varsel. Varsel ger en negativ ekonomisk påverkan på såväl de företag som drabbas som på företagets kunder. Det finns olika uppgifter om hur mycket konflikten i hamn har kostat och vilka konsekvenser den har fått, men klart är att den har inneburit stora konsekvenser för bolaget, dess anställda och hamnen. Vad gäller varsel i allmänhet är det också klart att de får stora konsekvenser. Med anledning av det ovanstående vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister : Avser ministern att ta något initiativ så att konfliktstatistiken kompletteras?
fr · H511952 · 2018-03-01 00:00:00 — Fråga 2017/18:952 Regeringens reformer för ren- och gruvnäringen av (KD) till Närings- och innovationsminister (S) gav dåvarande regering i i uppdrag att leda ett arbete för att ta fram en rapport. Rapporten skulle komma att ge förslag till förbättring av samråd och kommunikation mellan rennäring och gruvnäring under tillståndsprocesser för prospektering efter och brytning av . Rapporten - Ökad samverkan mellan rennäring och gruvnäring – togs fram av i tillsammans med respektive närings branschorganisation samt ett urval samebyar och gruvföretag. Den blev en lagersuccé. Rapporten överlämnades till regeringen som i sin tur låtit de konstruktiva slutsatserna till förbättringsåtgärder skina med sin frånvaro. I rapporten kan vi läsa om förslag till förbättrad dialog och samverkan mellan ren- och gruvnäring. Vi kan läsa att gemensamma verktyg för att beskriva och bedöma kumulativa effekter bör tas fram samt att myndigheternas uppdrag avseende rennäringen bör förtydligas och kompetensen hos berörda myndigheter säkras. Trots att det är staten själv, genom , som tagit fram rapporten tillsammans med berörda parter verkar regeringen inte ha tagit till vara förslagen i de nya utredningar som tillsatts kring miljöbedömningar och innovationskritiska metaller. Med anledning av detta vill jag fråga närings- och innovationsminister : Vad gör ministern och regeringen med de av rapporten framlagda förslagen för att förbättra situationen för såväl rennäring som gruvnäring?
fr · H511953 · 2018-03-01 00:00:00 — Fråga 2017/18:953 erkännande av folkmordet av (L) till Utrikesminister (S) Parlamentet i röstade igenom en motion om att massakern på kristna, majoriteten armenier, i 1915, i folkmun bland annat kallat seyfo, utgjorde ett folkmord. fördömde direkt beslutet, och detta väntas leda till mer ansträngda relationer till . I är det brottsligt att hävda att folkmordet har ägt rum. statsminister lovade under valrörelsen att erkänna folkmordet om han kom till makten, ett vallöfte han och regeringen har svikit. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : När avser den att erkänna folkmordet , och hur ser utrikesministern på det faktum att det är olagligt i att hävda att folkmordet ägt rum?
fr · H511954 · 2018-03-02 00:00:00 — Fråga 2017/18:954 Situationen i av (M) till Utrikesminister (S) Situationen i eller som de helst vill kallas och som också är vedertaget fortsätter att vara allvarlig. Trots att påtryckningarna från omvärlden från tid till annan varit påtagliga har inga märkbara framgångar gällande demokrati och mänskliga rättigheter kunnat konstateras i landet. hölls lokalval vilka som väntat, likt tidigare presidentval och parlamentsval som hållits i landet sedan diktatorn tillträdde presidentposten , inte lever upp till internationella krav för fria och demokratiska val. I samband med valet arresterades och misshandlades Belsatjournalisten , och den icke-statliga nyhetssajten blockerades i landet. När utrikesministern , före lokalvalen i , presenterade årets utrikespolitiska deklaration nämndes inte landet, , med ett enda ord. Uppgifter om biståndssamarbete och stöd till frihetsförsvarare omfattas av naturliga skäl av sekretess till följd av säkerhetsskäl för de inblandade för att inte utsätta dem för repressalier från regimen. Däremot förfaller det anmärkningsvärt att uppgifter om biståndsbeloppen och deras fördelning mellan olika sektorer inte kan lämnas ut till svenska civilsamhällesorganisationer som vi kan läsa rapporter i statliga vitryska medier om liknande uppgifter som de fått från genom representation, den svenska ambassaden i landet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : Riktas stöd till utvecklingssamarbetet med numera mer mot mellanstatligt samarbete än till stöd för demokratiarbete och frihetsförsvarare och har det totala beloppet gällande demokratibiståndet till landet minskat?
fr · H511955 · 2018-03-02 00:00:00 — Fråga 2017/18:955 Förenklad andrahandsuthyrning av Boriana (M) till Statsrådet (MP) har en av de största utmaningarna vid antagning till en högskoleutbildning varit att hitta någonstans att bo. Ofta krävs köande för att få en studentbostad eller en hyresrätt, och studenter har sällan kapital att förvärva en bostadsrätt. Att få ett andrahandskontrakt är även det mycket svårt, vilket leder till att många studenter blir tvungna att bo osäkert i tredje eller fjärde hand. Bostadskrisen är ett faktum och därför byggs det nu mycket nytt runt om i . Enligt SCB:s preliminära rapport påbörjades nybyggnation av ca 64 000 lägenheter . Men nya lägenheter är dyra och tar tid att bygga. Studenter behöver bostäder . En lösning skulle vara att förenkla för andrahandsuthyrning. Även om siffrorna för outhyrda lägenheter är lägre så står fortfarande många lägenheter tomma och skulle kunna hyras ut. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att förenkla andrahandsuthyrning av lägenheter i svenska studentstäder?
fr · H511956 · 2018-03-02 00:00:00 — Fråga 2017/18:956 Driften av Norr på Jamtli av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) Företrädare för kommun och Region har begärt ett möte med kultur- och demokratiministern eftersom man anser att regeringen inte har säkerställt möjlighet att leva upp till sin ekonomiska del av det samarbete som avser driften av Norr på Jamtli i . finns avsatt, vilket är mindre än de 4,5 miljoner som har varit utgångspunkten för samarbetet. invigs Norr på Jamtli i . Museet är ett resultat av en samverkan mellan Stiftelsen , regionen, kommun och det regionala näringslivet. har deltagit i diskussionerna sedan idén föddes . Driftskostnaden, som har beräknats i samverkan med , har presenterats för . Den årliga driften har beräknats till och finansieras dels av regionen som kommun, genom redan avsatta medel till Stiftelsen . Stiftelsen bidrar genom bland annat ökning av intäkter och egen intjäning till finansiering av driften. Att staten genom nu inte lever upp till sin del av samarbetet anser företrädare för regionen som kommun skapar försämrade förutsättningar genom färre utställningar samt sämre öppettider och marknadsföring för att attrahera gäster utanför regionen. Med anledning av ovanstående vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Hur avser ministern att agera för att ska kunna säkerställa sin del av samarbetet kring Norr på Jamtli i ?
fr · H511957 · 2018-03-02 00:00:00 — Fråga 2017/18:957 Stärkt kvalitet i den högre utbildningen av Boriana (M) till Statsrådet (S) Flera svenska högskolor och universitet står sig högt i internationella rankningar över utbildningskvalitet. De flesta högskolor och universitet har dock fått en försämrad position i rankningarna och blivit utkonkurrerade av universitet från andra länder. Detta som en högskoleutbildning i många fall inte leder till jobb. efterfrågar både svenska och utländska företag i stor utsträckning arbetskraft med expertkompetens, något vi måste kunna tillgodose på ett bättre sätt. Kvaliteten i den svenska högre utbildningen måste höjas och stärkas för att ska kunna stå sig som en kunskapsnation i världen. Företag måste kunna hitta expertkompetens, och studenterna själva måste få ut så mycket kunskap som möjligt av sin tid i den svenska högre utbildningen. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att höja kvaliteten vid och högskolor?
fr · H511958 · 2018-03-02 00:00:00 — Fråga 2017/18:958 Reglering av apanaget av (L) till Justitie- och inrikesminister (S) har kungafamiljen mer än fördubblats från 6 till 13 personer, och fler personer kan väntas tillkomma . har kungahusets anslag från staten ökat med , det vill säga en ökning på . tar hovet emot totalt, jämfört med året innan. Det är skattemedel som kan användas till bättre saker. Det är orimligt att staten ska försörja en så stor kungafamilj när de har förmågan att försörja sig själva. Deras uppdrag och arbetsbörda har inte blivit större bara för att de har blivit fler. Samtliga kungligheter som ingår i tronföljden får del av apanaget. Hur apanaget ska fördelas finns inte strikt reglerat i någon lag. Det är kungen som bestämmer. Det anser jag vara dålig hushållning med skattebetalarnas medel. Systemet behöver ses över, och tydliga regler om vem som får del av apanaget och vad det får gå till behöver tas fram. Jag menar även att endast statschefen och tronarvingen ska få stöd av staten genom apanage. Därmed bör apanaget även kunna minskas rejält. I bland annat har det pågått en öppen och viktig diskussion om apanaget, och kommande statschef har gjort klart att endast hans tronarvinge kommer att få ta del av apanaget. Mot bakgrund av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Anser ministern och regeringen att samtliga 13 medlemmar av kungafamiljen ska försörjas genom apanaget, och är ministern och regeringen villig att göra en översyn av systemet med apanage?
fr · H511959 · 2018-03-05 00:00:00 — Fråga 2017/18:959 Politisk rekrytering av nämndemän av (L) till Justitie- och inrikesminister (S) Frågan om tillsättningen av nämndemän har granskats i olika utredningar. Slutsatserna har ofta varit att utredningarna varit kritiska till dagens system, inte minst när det gäller brister kring utbildning samt avsaknad av viss juridisk kompetens om exempelvis jävsregler. Vi ser också ett allt större antal uppmärksammade fall där nämndemännen, oavsett parti, i vissa ärenden intar rena partipolitiska ståndpunkter trots att det inte är uppdragets karaktär. Det har också funnits synpunkter och förslag på att utöka den icke-politiska delen vid rekrytering av nya nämndemän, men har inga större förändringar av dagens modell genomförts. har det på nytt uppmärksammats exempel där nämndemän på grund av politisk-ideologisk uppfattning eller direkt religiösa åsikter låter detta påverka beslut och därmed domar. Liberalerna ser flera problem med dagens regelverk, rutiner för rekrytering och vilka krav som ställs för att kunna bli nämndeman. Mot bakgrund av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Avser ministern och regeringen att återkomma med besked om reformering av nämndemannasystemet och i så fall på vilket sätt?
fr · H511960 · 2018-03-06 00:00:00 — Fråga 2017/18:960 Granskning av FMV av (M) till Försvarsminister (S) Med budgetunderlaget står åter Försvarsmaktens ekonomi i centrum. Regeringen har tidigare gett Statskontoret i uppdrag att granska hur försvaret hanterar sin budget. Det finns ingen anledning att motsätta sig att rutiner ses över och att de underlag som beslut baseras på kvalitetssäkras. Det är bra att goda rutiner eftersträvas – allra helst som det är rimligt att anta att kommer att axla ökade försvarsansträngningar och med det behov av uppföljning. Med tanke på att en inte oväsentlig andel av Försvarsmaktens kostnader är kopplade till materiel, och myndigheten själv pekar ut kostnadsutvecklingen inom detta område som en utmaning, finns det anledning att bredda Statskontorets uppdrag. () är ju den som förser och vidmakthåller Försvarsmaktens materiel. En bred översyn bör således även gälla FMV när nu försvarets ekonomi ska granskas. Med anledning av detta vill jag fråga försvarsminister : Har ministern och regeringen för avsikt att låta Statskontoret granska även FMV, dess ekonomi och styrning kring materielprojekt?
fr · H511961 · 2018-03-06 00:00:00 — Fråga 2017/18:961 Utsläppen från vägtrafiken av (M) till Miljöminister (MP) Regeringens högt ställda miljömål när det gäller utsläpp från vägtrafiken verkar av allt att döma att misslyckas. För att nå målet om lägre utsläpp jämfört med behöver sektorn minska sina utsläpp med 6–. Men minskar utsläppen enligt siffror från med , vilket inte på långa vägar räcker för att nå målen. Med anledning av ovanstående vill jag fråga miljöminister : Anser ministern att regeringens miljöpolitik är förenlig med Miljömålsberedningens målsättning om reducerade utsläpp av växthusgaser fram ?