ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H5121187 · 2018-04-25 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1187 av (M) Auktoriserade tolkar på har frågat mig vilka initiativ jag avser vidta för att säkerställa kvalitet i asylprövning. I frågan hänvisar bland annat till vikten av att de tolkar som används av behärskar de aktuella språken och kan tolka på ett rättssäkert sätt för den asylsökande. Som jag har framhållit i tidigare riksdagsfrågor instämmer jag helt i vikten av en rättssäker asylprocess och regeringen har lämnat ett flertal uppdrag till för att säkerställa detta. I nationella kvalitetsuppföljning 2017 kunde en tydlig förbättring ses jämfört med året innan. ges i analysen ett antal rekommendationer för att ytterligare höja kvaliteten. Regeringen har i budgetpropositionen slagit fast att det finns ett fortsatt behov av att vidtar föreslagna åtgärder för att öka den rättsliga kvaliteten i handläggningen. I regleringsbrevet har fått i uppdrag att utveckla indikatorer för rättslig kvalitet för att och regeringen bättre ska kunna bedöma resultatet. En fungerande tolkning är naturligtvis viktig för rättssäkerheten i asylprocessen. Det råder en allmän brist på tolkar i . Detta har uppmärksammats av regeringen och flera åtgärder har vidtagits. presenterade regeringen ett åtgärdspaket, det så kallade tolkpaketet. Tolkpaketet innebär att tolkutbildningen vid byggs ut och att myndigheten för får i uppdrag att genomföra en försöksverksamhet med en utbildning till kontakttolk inom . Som en del i paketet tillsatte också regeringen en ny utredning, Effektiva och ändamålsenliga tolktjänster, som ska ta ett samlat grepp om tolkförsörjningen på . Uppdraget ska redovisas . Ytterligare en del består i att regeringen gav Arbetsförmedlingen, , , och i uppdrag att se över hur tolkanvändningen kan effektiviseras och samordnas. Myndigheterna ska också undersöka möjligheterna att i ökad utsträckning använda medarbetare med språklig kompetens för att ge flerspråkig service som inte rör myndighetsutövning som komplement till upphandlade tolktjänster. I redovisning av uppdraget som lämnades beskrivs tidigare initiativ för att effektivisera användandet såsom införandet av kategorin grundutbildad tolk som sedan också införts av Kammarkollegiet och en standard för val av kompetens för olika tolkuppdrag, samt pågående åtgärder såsom ett försöksprojekt med en digital språkassistent som kan ge svar, muntligt och skriftligt, på de vanligaste frågorna på ett flertal språk och en förstudie om möjligheten till en samlad avropstjänst/tolkportal för att bättre kunna följa upp tolkbeställningar och reklamationer. Eftersom rättssäkerheten är grundläggande för asylprocessen är detta en fråga som regeringen noggrant följer.
frs · H5121188 · 2018-04-24 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1188 av Boriana (M) Utbyggnaden av Boriana har ställt en fråga om utbyggnad av . överlämnade sitt förslag till ny nationell trafikslagsövergripande plan för perioden –2029 till regeringen. I förslag till plan ingår objekten E22 Trafikplats med planerad byggstart –2020 och E22 Trafikplats S med planerad byggstart –2023. förslag till nationell plan har remitterats brett och bereds nu på sedvanligt sätt inom . Hur den slutliga planen kommer att se ut tar regeringen beslut om senare i vår och jag kan därför inte uttala mig om enskilda objekt.
frs · H5121190 · 2018-04-25 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1190 av (C) Målet om förnybar el har frågat mig vilken tyngd jag lägger på energiöverens-kommelsens mål om förnybar el i förhållande till projekt för energiproduktion som angränsar till områden med skydd, även om om-rådena inte omfattas av projektet. Jag vill framhålla att det är av stor vikt att produktionen av förnybar el kan öka i enlighet med uppställda mål och i enlighet med den energiöverens-kommelse som träffades och som återfinns i regeringens proposition Energipolitikens inriktning (prop. 2017/18:228) som överlämnades till . En fortsatt utbyggnad av vindkraft, bl. a. till havs, kommer att vara viktig för att nå det nya målet om förnybar elproduktion . Havsplanerna, som Havs- och vattenmyndigheten just nu har ute på samråd, kommer också att kunna visa var havsbaserad vindkraft kan lokaliseras. Vad gäller prövningen av enskilda projekt så sker den förstås utifrån förutsätt-ningarna i det enskilda fallet och i enlighet med gällande regelverk.
frs · H5121192 · 2018-04-25 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1192 av (M) värdegrund har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att ska upprätthålla en god och trovärdig värdegrund i sin verksamhet. Den statliga värdegrunden handlar om de professionella värderingar som ska prägla alla statsanställda. Det handlar bland annat om att agera sakligt och opartiskt och att behandla alla människor lika och med respekt. Det ska bidra till att skapa, upprätthålla och stärka förtroendet för staten. Som framgår av mitt tidigare svar på fråga från om värdegrund så framgår av årsredovisning att den statliga värdegrunden har konkretiserats i etiska kod och ingår i handläggarutbildningarna. I sin senaste fråga hänvisar till medias uppgifter om att handläggare på får högre lön om de gör fler avslag på försäkrades ansökan om sjukpenning. När dessa uppgifter kom till min kännedom togs kontakt med ledning. Myndigheten har varit tydlig med att antalet avslag inte är ett kriterie vid lönesättning och att åtgärder kommer att vidtas för att det inte ska förekomma. Jag välkomnar att agerar och förväntar mig att nödvändiga åtgärder vidtas för att upprätthålla en god och trovärdig värdegrund i sin verksamhet.
frs · H5121193 · 2018-04-24 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1193 av (M) Saklighet och opartiskhet från statliga tjänstemän har frågat vilka initiativ jag avser att ta för att garantera medborgarna att den statliga förvaltningen i sin ärendehantering följer förvaltningslagens krav på saklighet och opartiskhet. Jag delar naturligtvis uppfattning om att all ärendehantering i staten måste handläggas på ett sätt som överensstämmer med förvaltningslagens bestämmelser om saklighet och opartiskhet. Enligt myndighetsförordningen (2007:515) ansvarar en myndighets ledning inför regeringen för verksamheten och den ska bl.a. se till att verksamheten bedrivs effektivt och enligt gällande rätt. Det är också myndigheternas ansvar att säkerställa att man har den kompetens som krävs för att kunna bedriva sin verksamhet. I den nya förvaltningslagen (2017:900), som träder i kraft , kommer kravet på myndigheterna att i sin verksamhet vara sakliga och opartiska till uttryck i en särskild bestämmelse (5 § andra stycket), vilket tydliggör myndigheternas ansvar. Det är givetvis av högsta vikt att myndigheterna säkerställer att de vid sin ärendehandläggning följer förvaltningslagens bestämmelser om grunderna för god förvaltning, inbegripet kraven i fråga om saklighet och opartiskhet samt beaktar allas likhet inför lagen. Jag vill även erinra om att förvaltningen har en grundlagsskyddad självständighet som uttrycks i 12 kap. 2 § regeringsformen. Den innebär att ingen myndighet, inte heller eller en kommuns beslutande organ, får bestämma hur en förvaltningsmyndighet i ett särskilt fall ska besluta i ett ärende som rör myndighetsutövning mot en enskild eller mot en kommun eller som rör tillämpningen av lag. Respekten och förståelsen för den gemensamma statliga värdegrunden, som bl.a. utgår från regeringsformens och förvaltningslagens krav på saklighet och opartiskhet, behöver upprätthållas på alla nivåer i statsförvaltningen. Regeringen har 2017 gett Statskontoret en permanent uppgift att främja och samordna arbetet med en god förvaltningskultur i staten. Fokus ligger på ledarskapets betydelse och rollen som statligt anställd. Jag har noterat att , i betänkandet 2017/18:KU37 Offentliga förvaltningen, föreslår ett tillkännagivande om ett modernare och tydligare tjänstemannaansvar genom ett utvidgat straffansvar för tjänstefel samt ett tillkännagivande om en introduktionsutbildning för statsanställda.
frs · H5121195 · 2018-04-25 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1195 av (M) Skriftliga avtal vid försäljning av lotter vid telefonförsäljning har frågat civilministern om han och regeringen är beredda att införa krav på skriftliga avtal även vid telefonförsäljning av lotter. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Regeringen överlämnade en proposition till med förslag om skriftlighetskrav vid telefonförsäljning. Det är glädjande att det verkar finnas ett starkt stöd i för ett sådant krav. Skriftlighetskravet införs i distansavtalslagen, i enlighet med förslaget från utredningen som tillsattes av den dåvarande borgerliga regeringen. Därigenom kommer det att gälla för flertalet varor och tjänster som säljs per telefon. Distansavtalslagen omfattar dock inte försäljning av lotteri- och andra speltjänster. Detta har sin förklaring i att speltjänster inte omfattas av EU:s konsumenträttighetsdirektiv som distansavtalslagen bygger på och att det finns ett särskilt konsumentskydd på området. Regeringen har föreslagit att detta konsumentskydd ytterligare ska stärkas genom en ny spellag. Det är hög tid att vidta åtgärder för att stärka konsumentskyddet och få en mer välfungerande marknad för telefonförsäljning. Som framgår av propositionen utesluter regeringen inte att det framöver kan finnas anledning att överväga ett skriftlighetskrav även för telefonförsäljning av speltjänster. Jag avser att följa frågan.
frs · H5121196 · 2018-04-25 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1196 av (M) Akademiska Hus försäljning av mark till studentbostäder och andra bostäder har frågat mig om jag avser att påskynda processen för att mer av Akademiska Hus mark ska säljas så att fler bostäder kan byggas. (Akademiska Hus) har ett viktigt uppdrag, att äga, utveckla och förvalta fastigheter för universitet och högskolor med huvudfokus på utbildnings- och forskningsverksamhet. Byggandet av studentbostäder är för regeringen en mycket viktig fråga. Därför har regeringen också i uppdraget till Akademiska Hus förtydligat att bolaget har full möjlighet att också själva bygga och äga studentbostäder. I det 22-punktsprogram som regeringen lade fram finns en punkt om att Akademiska Hus ska främja bostadsbyggande på statlig mark. Akademiska Hus har, som nämner, genomfört en inventering av sin mark och därigenom identifierat sådan mark som i stället lämpar sig för allmänna bostäder. Genom att bolaget låter den marken ingå i det arbete som Utredningen om samordning för bostadsbyggande utför bidrar Akademiska Hus till att främja bostadsbyggande på statlig mark. Akademiska Hus viktigaste insats på bostadsmarknaden sker dock genom regeringens uppdrag till bolaget att bidra till fler studentbostäder. Till följd av det tillägget har Akademiska Hus , utöver de bostäder bolaget bygger i egen regi, gett andra aktörer möjlighet att bygga drygt 4 000 forskar- och studentbostäder på mark som tidigare tillhörde Akademiska Hus. För att ytterligare, i enlighet med uppdraget, bidra till en växande studentbostadsmarknad samverkar bolaget också i olika samverkansgrupper och har på så sätt bidragit till att ytterligare forskar- och studentbostäder tillkommer. Sammantaget innebär detta tusentals nya bostäder för forskare och studenter som den ordinarie bostadsmarknaden avlastas.
frs · H5121199 · 2018-04-26 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1199 av (SD) agerande i EU med anledning av tidigare riksdagsbeslut och fiskeavtal med har frågat EU- och handelsminister varför lade ned sin röst gällande ett nytt avtalsförslag trots att avtalsförslaget bryter mot beslut, och varför inte driver frågan i EU om ett erkännande av den sahariska arabiska demokratiska republiken () i enlighet med beslut från . Frågan har överlämnats till mig. presenterade kommissionen en rekommendation till rådet om att bemyndiga kommissionen att inleda förhandlingar om ett nytt protokoll inom ramen för EU:s fiskepartnerskapsavtal med . Det nu gällande protokollet löper ut . På jordbruks- och fiskerådet bemyndigades kommissionen att inleda förhandlingar om ett nytt protokoll med . var det enda landet som röstade nej till bemyndigandet. bekräftades denna hållning av Europeiska unionens domstol i mål C-266/16 att de till territorium angränsande vattnen inte ingår i den fiskezon som avses i fiskepartnerskapsavtalet. Avgörandet hänvisar i sin tur till en tidigare dom i mål C-104/16, meddelad . Regeringens bedömning är att avgörande i stort överensstämmer med tidigare ståndpunkt i frågan. Till följd av avgörandet från presenterade kommissionen en ny rekommendation till rådet om att bemyndiga kommissionen att inleda förhandlingar om ett tillägg till fiskepartnerskapsavtalet mellan och , och även ett nytt protokoll. Det senaste bemyndigandet är ur ett folkrättsligt perspektiv en förbättring i förhållande till tidigare. Bl.a. står det nu uttryckligen att kommissionen ska säkerställa att den berörda befolkningen ska involveras på ett adekvat sätt, och att detta ska ske i enlighet med domar. Utifrån en svensk tolkning av domarna framgår att inte representerar det västsahariska folket och att det västsahariska folkets samtycke ska inhämtas. Skrivningen i bemyndigandet är ny och har närmat sig den linje som har drivit. Vidare medför det nya bemyndigandet att de socioekonomiska vinster som följer av avtalet och protokollet ska gynna den berörda befolkningen. Sammantaget anser regeringen att bemyndigandet har förbättrats betydligt jämfört med det bemyndigande som röstade nej till , men att den fortfarande inte lever upp till de förväntningar regeringen har. anser att Polisario är en representant för det västsahariska folket och som därför behöver konsulteras. Det är viktigt att det västsahariska folket ger sitt medgivande till ett avtal och att detta är informerat och frivilligt. Det är mot denna bakgrund avstod från att rösta när frågan sist var uppe på jordbruks- och fiskerådet . Regeringen fick också stöd för denna linje vid överläggningen i miljö- och jordbruksutskottet . När tillägget till avtalet samt protokollet är färdigförhandlat kommer det att underställas rådet igen. När det gäller ett erkännande av är regeringen konsekvent i sitt förhållningssätt. Regeringen står bakom västsahariernas rätt till självbestämmande och ger fullt stöd till den pågående politiska processen under FN:s översyn. Detta inkluderar även arbetet som utförs för att hitta en lösning på hur västsahariernas rätt till självbestämmande ska åtnjutas.
frs · H5121200 · 2018-04-27 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1200 av (M) Långa kötider vid utfärdande av pass har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att komma till rätta med de långa kötiderna vid utfärdande av pass. Jag delar uppfattning om att det är viktigt att svenska medborgare får snabb service när de ansöker om passhandling. omställning till ett tidsbokningssystem har såvitt jag förstår just detta som sitt syfte. arbetar aktivt med att komma tillrätta med den uppkomna situationen och jag har förtroende för att de gör detta på bästa sätt.
frs · H5121206 · 2018-04-27 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1206 Allmänna vägar som blir enskilda vägar och 2017/18:1207 ansvar för delar av vägnätet, båda av (M) har frågat mig om jag på något sätt fått information om och godkänt att lämnar ifrån sig ansvaret för dessa vägar och om jag tänker acceptera det som nu gör, eller om jag avser att ta några initiativ till att stoppa detta. Jag väljer att svara på de båda frågorna i ett sammanhang. Frågorna är ställda mot bakgrund av ett inslag i för i vilket det hävdades att vill överföra allmän väg till enskild. har i en kommentar till rapporteringen angett att det inte ligger i intresse eller finns något beslut om att samlat driva en sådan utveckling. Inte heller har regeringen gett myndigheten i uppdrag att driva en sådan utveckling. Som också tydligt framfört finns det inget besparingssyfte med deras översynsarbete. Översynsarbetet inleddes under föregående mandatperiod och den borgerliga regeringens styre. Väglagen anger att en väg får dras in, om den efter tillkomsten av en ny väg eller av något annat skäl inte längre behövs för det allmänna och åtgärden medför endast ringa olägenhet för bygden. Motsvarande gäller åt andra hållet – en enskild väg får förändras till allmän, om vägen behövs för allmän samfärdsel. Som jag framhållit i både interpellationsdebatt och tidigare frågesvar måste varje förändring av väghållaransvaret prövas utifrån förhållandena i det aktuella fallet.
frs · H5121207 · 2018-04-27 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1206 Allmänna vägar som blir enskilda vägar och 2017/18:1207 ansvar för delar av vägnätet, båda av (M) har frågat mig om jag på något sätt fått information om och godkänt att lämnar ifrån sig ansvaret för dessa vägar och om jag tänker acceptera det som nu gör, eller om jag avser att ta några initiativ till att stoppa detta. Jag väljer att svara på de båda frågorna i ett sammanhang. Frågorna är ställda mot bakgrund av ett inslag i för i vilket det hävdades att vill överföra allmän väg till enskild. har i en kommentar till rapporteringen angett att det inte ligger i intresse eller finns något beslut om att samlat driva en sådan utveckling. Inte heller har regeringen gett myndigheten i uppdrag att driva en sådan utveckling. Som också tydligt framfört finns det inget besparingssyfte med deras översynsarbete. Översynsarbetet inleddes under föregående mandatperiod och den borgerliga regeringens styre. Väglagen anger att en väg får dras in, om den efter tillkomsten av en ny väg eller av något annat skäl inte längre behövs för det allmänna och åtgärden medför endast ringa olägenhet för bygden. Motsvarande gäller åt andra hållet – en enskild väg får förändras till allmän, om vägen behövs för allmän samfärdsel. Som jag framhållit i både interpellationsdebatt och tidigare frågesvar måste varje förändring av väghållaransvaret prövas utifrån förhållandena i det aktuella fallet.
frs · H5121211 · 2018-04-27 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1211 av (M) Utvecklingsledighet har frågat mig om jag avser ställa mig bakom förslaget om utvecklingsledighet från utredningen för ett hållbart arbetsliv . Förslaget om utvecklingsledighet finns i delbetänkandet Tid för utveckling, SOU 2018:24, som överlämnades . Det är ett konkret förslag som enligt utredningen syftar till att bidra till sysselsattas behov av att uppdatera sin kompetens eller att utveckla ny kompetens för att ställa om . Ärendet bereds inom .
frs · H5121212 · 2018-04-27 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1212 av (M) E-sport som jobb har frågat mig vilka åtgärder jag vidtar för att möta ständiga förändringar på arbetsmarknaden som påverkar samhället och dess normer. Precis som frågeställaren påpekar är arbetsmarknaden i förändring. Sättet att arbeta och organisera arbetet förändras som en följd av t.ex. digitalisering och ny teknik. Detta skapar i sin tur både möjligheter och utmaningar för framtidens arbetsliv. Hur förändringarna ska bemötas behöver övervägas i nära dialog med arbetsmarknadens parter. Det finns även ett behov av lättillgänglig och fördjupad kunskap om ett arbetsliv i förändring. Den svenska modellen bidrar till en väl fungerande arbetsmarknad och bygger på en ansvarsfördelning mellan staten och arbetsmarknadens parter. Statens roll är att bidra till ett ändamålsenligt regelverk och andra styrmedel för att säkra goda arbetsvillkor och underlätta tillkomsten av nya jobb, som förutsättningar skapas för arbetsmarknadens parter att i kollektivavtal ta ansvar för villkorens närmare utformning. Att parterna tar ansvar och anpassar villkoren på arbetsmarknaden i takt med att den förändras är vad den svenska modellen handlar om och utgör dess styrka. För en väl fungerande arbetsmarknadsmodell, som kan utvecklas, behövs välorganiserade och starka parter, en bra dialog och en fungerande ansvarsfördelning mellan staten och arbetsmarknadens parter. På en föränderlig arbetsmarknad kan t.ex. gränsen mellan arbetstagare och arbetsgivare förändras. Definitionen av arbetstagare är enligt svensk rätt tvingande och följer av domstolspraxis. Det betyder att arbetstagarbegreppet kan anpassas till utvecklingen som sker på arbetsmarknaden, vilket i sin tur skapar flexibilitet. Den svenska modellen har tjänat oss väl och den bör fortsätta utvecklas. Med hjälp av den, och med en fortsatt ambitiös politik för att människor ska kunna utbilda och fortbilda sig, möter vi också framtidens arbetsmarknad och arbetsliv.
frs · H5121219 · 2018-04-27 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1219 av (C) Handläggningstiderna för infrastrukturprojekt som överklagats till regeringen har frågat mig om jag och regeringen avser att vidta några åtgärder för att förkorta handläggningstiderna för infrastrukturprojekt som överklagats till regeringen. Överklaganden av väg- och järnvägsplaner prövas enligt lag av regeringen, som tar ställning i ett regeringsbeslut så snart ett ärende är tillräckligt berett inom . Överklagandeärenden är ofta komplexa och kan innebära en stor mängd avvägningar mellan olika viktiga allmänna och enskilda intressen. Det är därför av stor vikt att den här typen av ärenden bereds omsorgsfullt. Jag kan försäkra att arbetet med det efterfrågade ärendet pågår inom med ambitionen att det ska kunna avgöras .
frs · H5121220 · 2018-04-27 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1220 av (M) Säkerställande av fungerande snöröjning har frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen avser att vidta för att säkerställa en väl fungerande vinterväghållning även kommande vinter. Jag och har vid ett flertal gånger denna vinter diskuterat denna frågeställning, senast i en riksdagsfråga . Jag kan konstatera att vi båda har ett starkt engagemang för att våra vägar och järnvägar ska ha en god framkomlighet och en hög trafiksäkerhet året runt. Det är viktigt för att medborgare och näringsliv i hela landet ska kunna använda transportsystemet som avsett. Denna vinter börjar nu att närma sig sitt slut och därmed så bör den genomförda vinterväghållningen utvärderas och analyseras på lämpligt sätt. Jag kommer därför fortsatt att följa frågan.
fr · H5111241 · 2018-05-02 00:00:00 — Fråga 2017/18:1241 En samisk av (V) till Kultur- och demokratiminister (MP) Samerna är enda ursprungsfolk och har som sådant en särställning bland fem nationella minoriteter och inte minst i förhållande till majoritetsbefolkningen. Detta förhållande måste då också naturligtvis få konsekvenser, både för hur statens representanter förhåller sig till samerna som folk och samernas företrädare och för vilka åtgärder som vidtas för att säkerställa denna särställning i praktiken. I har det traditionella samiska levnadssättet och den samiska kulturen dessvärre inte ansetts värdefull. I stället har samer genom historien förtryckts och tvångsförflyttats. Tyvärr har inte övergreppen upphört . brände Kronofogden ned en kåta i i södra , som i generationer hade använts av jakt- och fiskesamerna i området för fiske och umgänge. Kåtan hade enligt ägaren förfallit i omgångar , och efter att hon renoverat kåtan 2010 fick i en anonym anmälan och klassade efter en inspektion byggnaden som olovligt nybygge i ett naturreservat med strandskydd. har väckt motioner till om att en oberoende ska tillsättas. Syftet är att utreda den svenska statens övergrepp mot samer och samers mänskliga rättigheter samt komma med förslag på lämpliga åtgärder för att komma till rätta med det historiska traumat. Bränningen av kåtan i visar med all tydlighet att det är hög tid för regeringen att agera i frågan. Min fråga till kultur- och demokratiminister är: Föranleder det inträffade ministern att ta initiativ till en eller att vidta andra åtgärder?