ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H5111154 · 2018-04-05 00:00:00 — Fråga 2017/18:1154 European Plan for av (M) till Utrikesminister (S) Den ryska aggressionen mot och illegala annektering av utmanar hela den europeiska säkerhetsordningen. måste genom EU fortsätta att stötta mot och bidra till att hitta en fredlig lösning. Dessutom måste arbeta för en fortsatt stark satsning på och de andra länderna inom det östliga partnerskapet. Genom ekonomiskt och politiskt stöd samt dialog kan vi främja en positiv utveckling i regionen. I utbyte mot ett fördjupat samarbete med EU ska och övriga länder i det östliga partnerskapet genomföra djuplodande samhällsreformer för att motverka institutionell korruption, öka insynen och oberoendet inom rättsväsendet samt vidta konkreta steg för att förbättra mänskliga rättigheter och stimulera ekonomisk tillväxt. Att och andra länder själva gör sina utrikespolitiska vägval är centralt för ett säkert och stabilt . Med tanke på den prekära situationen i i och med agerande är det av yttersta vikt att utvecklingen i går i rätt riktning. Detta gör att det är viktigt att också se över andra initiativ kring så att landet utvecklas till en vital demokrati och marknadsekonomi. Ett av dessa initiativ är European Plan for . Bland initiativtagarna finns de två tidigare litauiska premiärministrarna , och , . Syftet är att genom ett villkorat paket av investeringar och reformer förbättra den ekonomiska utvecklingen i . För att kunna åstadkomma detta behöver , enligt European Plan for , tillsammans med internationella finansiella organisationer och givare skapa en institutionell investeringskapacitet i landet. Dessutom behövs en reformagenda som ett enhetligt EU, det internationella samfundet och finansiella institutioner står bakom. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : Avser ministern och regeringen att agera, och i så fall på vilket sätt, för att få till stånd European Plan for ?
fr · H5111155 · 2018-04-05 00:00:00 — Fråga 2017/18:1155 GDPR – införande och stöd till företag och företagare av (M) till Närings- och innovationsminister (S) träder EU:s nya dataskyddsförordning (GDPR) i kraft. Förordningen ersätter PUL och gäller i alla EU-länder. Införandet av GDPR innebär bland annat ett förändrat regelverk kring hur företag lagrar och hanterar enskilda individers personuppgifter. Ett företag som bryter mot förordningen riskerar vite på antingen av företagets sammanlagda omsättning eller upp emot i överträdelseavgift. Företag och företagare lägger nu ned mycket tid, pengar och kraft på att tolka förordningen och på att förbereda och införa rutiner inför att reglerna börjar gälla . Tanken med GDPR är att skydda den enskildes integritet i en alltmer digitaliserad värld och marknad. Dock har många företagare i kritiserat förordningen och implementeringen för att den ger ökade administrativa kostnaderna och ställer högre krav på ökad dokumentation från företagens sida för att man ska kunna visa upp att man faktiskt följer och efterlever förordningen. GDPR gäller för europeiska företag, och det förs fram att den moderna e-handeln i kombination med GDPR kan leda till olika förutsättningar för olika företag i och utanför . Många företag uttrycker därtill att Datainspektionen inte ger tillräcklig vägledning i införandet av GDPR. Det efterfrågas ökat stöd och vägledning om hur man som företagare praktiskt ska gå till väga. Detta är särskilt tydligt för mindre företag. Med anledning av detta vill jag fråga närings- och innovationsminister : Vilka konkreta åtgärder avser ministern att ta initiativ till för att säkerställa att implementeringen av GDPR i sker så smidigt som möjligt, att företag ges stöd och vägledning och att införandet inte hämmar svenskt företagande och svensk konkurrenskraft?
fr · H5111156 · 2018-04-05 00:00:00 — Fråga 2017/18:1156 Normalisering av barnäktenskap av Boriana (M) till Socialminister (S) och Information till dig som är gift med ett barn har efter stark och berättigad kritik dragits tillbaka. I en intervju med uttrycker dock ansvarig tjänsteman bland annat att ”ingenting av det som står i informationsbladet är fel”. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att myndigheter som faller under ministerns ansvarsområde inte ska trivialisera/normalisera allvarliga brott såsom äktenskap med barn?
fr · H5111157 · 2018-04-06 00:00:00 — Fråga 2017/18:1157 bistånd till av (M) till Statsrådet (MP) Det samlade biståndet till uppgår till . Det svenska biståndet utgjorde därmed av världssamfundets totala bistånd till . Strategin för internationella utvecklingssamarbete avseende 2015–2019 omfattar , med ett genomsnitt om . Den övergripande utvecklingen i har dock gått bakåt; de humanitära behoven är fortsatt enorma och uppvigling till våld, indoktrinering och hatpropaganda har blivit vardagsmat i regionen. En rad aktörer och länder har också framfört kritik mot att biståndet till går till projekt och organisationer som inte lever upp till kraven på demokratiska principer, respekt för mänskliga rättigheter och bekämpande av korruption och vars verksamhet i stället motverkar målet för biståndet: ett demokratiskt, starkt och självständigt och en fredlig långsiktig lösning på konflikten med . Biståndet till den palestinska myndigheten behöver därför regelbundet följas upp, och för att på riktigt ska göra skillnad i konflikten mellan och bör det palestinska biståndet tydligare granskas. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : På vilket sätt arbetar statsrådet och regeringen för att bättre säkerställa att den palestinska myndigheten och andra aktörer i området uppfyller de krav på exempelvis demokratiska principer, respekt för mänskliga rättigheter och bekämpande av korruption som gäller för att få svenskt bistånd?
fr · H5111158 · 2018-04-06 00:00:00 — Fråga 2017/18:1158 Bältesläggning av (V) till Socialminister (S) Den mycket långgående åtgärden bältning har i olika omgångar varit aktuell för debatt, nu senast efter ett program i SVT. Det har framkommit att bältning används på ett i det närmaste godtyckligt vis. Detta är mycket allvarligt och oacceptabelt. Bältning av patienter är en av sjukvårdens mest ingripande åtgärder, och endast personer som vårdas under tvång kan bli lagda i bälte. Enligt rådande lagstiftning måste patienten i fråga utgöra en omedelbar fara för att allvarligt skada sig själv eller andra. Vidare måste fastspänningen vara kortvarig – gränsen går vid och endast om synnerliga skäl föreligger kan beslut om fastspänning i fattas. Inför ett sådant beslut måste patienten läkarundersökas, och kliniken ifråga måste rapportera in sitt beslut till Inspektionen för vård och omsorg (). Rapporten ska innehålla vad den omedelbara faran bestod i och varför man bedömde att förlängd bältning var den enda möjliga lösningen på den uppkomna situationen. Vidare finns det ingen övre tidsgräns för hur länge bältning får pågå utan endast en reglering som stipulerar att måste vårdgivande enhet åter rapportera till . har vi fått ytterligare indikationer på att detta inte följs, och vi vet inte heller hur vanligt förekommande bältesläggningar är eftersom inrapporteringen tyvärr är bristfällig. Mot bakgrund av detta vill jag fråga socialminister : Avser ministern att ge i uppdrag att snabbutreda bältesläggning och konsekvenser av denna åtgärd?
fr · H5111159 · 2018-04-09 00:00:00 — Fråga 2017/18:1159 Utbyte av uppgifter mellan myndigheter och kommuner av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) uppdagades ett fall i där misstänkte att unga män på ett HVB-hem var inblandade i ett brott med brottsrubriceringen grov våldtäkt, vilket har ett straffvärde om fängelse. Men när åklagaren vände sig till kommunen med begäran om identiteten på de boende på hemmet så blev svaret nej. Kommunen vägrade att dela med sig av uppgifterna och hänvisade till sekretess. Kommunen fick sedermera rätt i Förvaltningsrätten och genom att inte tar upp fallet till prövning så är beslutet fastställt. Problematiken med utbyte av uppgifter myndigheter emellan uppmärksammas alltmer som ett problem inom rättsväsendet. Detta gäller särskilt om misstänkta bedöms ha stor risk att återfalla i brottslighet. Enligt åklagaren är lagstiftningen i behov av en översyn om den fortsätter att tolkas på detta vis. Ett liknande fall uppmärksammades i i samband med en stöldhärva. Även där vägrade kommunen att dela med sig av uppgifter som polisen behövde i brottsutredningen. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Avser ministern att vidta några åtgärder för att förstärka uppgiftsutbytet mellan myndigheter och kommuner?
fr · H5111160 · 2018-04-09 00:00:00 — Fråga 2017/18:1160 En bred kartläggning av sexualbrott av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) Med utgångspunkt i debatten om den omdebatterade domen i granskade kvällstidningen 32 gruppvåldtäktsfall som nått till en dom –2017. Resultatet av granskningen är mycket oroväckande och visar bland annat att de dömda var gamla, att tidigare hade dömts för brott i för brottet och slutligen att 40 av 43 gruppvåldtäktsmän var födda utomlands eller hade två föräldrar som är födda utomlands. Endast en gärningsman i granskningen hade två föräldrar som var födda i . (Brå) för inte statistik över skillnader i brottslighet avseende om gärningsmannen är född i eller utomlands. presenterade Brå sitt uppdrag om en bred kartläggning av sexualbrotten, vilken – trots att justitie- och inrikesministern har sagt att uppdraget inte var begränsat – utesluter frågan om gärningsmännens bakgrund. har dragit slutsatsen att en sådan bred kartläggning skulle möjliggöra riktade brottsförebyggande insatser. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Avser ministern att ge Brå i ytterligare uppdrag att även kartlägga gärningsmännens bakgrund?
fr · H5111161 · 2018-04-09 00:00:00 — Fråga 2017/18:1161 Skattemässig hantering av virtuella varor av (M) till Finansminister (S) Det alltmer digitala samhället har gett upphov till fler innovativa företagsmöjligheter runt om i och världen, vilket även har inneburit nya utmaningar för både lagstiftning och . Ett av de områdena som just nu råkat hamna mellan stolarna är handeln med virtuella varor. Problematiken som uppstått handlar om att det inte har funnits en enhetlig definition av huruvida en virtuell vara ska betraktas som en vara eller som en tjänst. Hur väljer att tolka definitionen påverkar också momsbeskattningen i så stor utsträckning att det antingen är eller inte är lönsamt att driva verksamheten, vilket har lett till att det nu pågår ett antal prövningar av saken i domstol. Problematiken när det kommer till hanteringen av virtuella varor är att de behandlas som en tjänst och inte som en vara, vilket förändrar skattereglerna för produkten. I handlingsplan för att modernisera mervärdesskattelagen sägs att handlingsplanen är ett första steg mot ett gemensamt mervärdesskatteområde i EU som är utrustat för att bekämpa bedrägeri, stödja näringslivet och främja den digitala ekonomin och e-handeln. Regeringen har i sin tur i direktivet till Översyn av mervärdesskattelagstiftningen lagt in följande i uppdraget: ”Den lagstiftning som föreslås bör också vara språkligt moderniserad, med beaktande bl.a. av den tekniska utvecklingen.” Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Ligger det i direktivet om en översyn av mervärdesskattelagstiftningen att se över hur skattereglerna kring virtuella varor ska hanteras och om inte, avser ministern att utvidga direktivet till att också innefatta det?
fr · H5111162 · 2018-04-09 00:00:00 — Fråga 2017/18:1162 Tyngre lastbilar av (S) till Statsrådet (S) är ett exportberoende land och det är framför allt industrivaror, såsom fordon, maskiner och skogsindustriprodukter, som exporteras. För att bevara och utveckla vår export och konkurrenskraft behövs välutvecklade och kostnadseffektiva logistik- och godstransportsystem. Det kanske mest miljövänliga alternativet är att transportera på järnväg, men järnvägsnätets infrastruktur är ansträngd och flera sträckor kan klassas som överbelastade. analys är att efterfrågan på godstransporter kommer att öka rejält 2030 uppgå till , varav vägtransporterna står för (, 2014). kan inte andra transportslag såsom järnväg och sjöfart ta över alla godstransporter på väg utan det måste till en effektivisering av varje transportslag för sig och tillsammans. Ett bra alternativ för att möta det ökade transportbehovet är tyngre och längre lastbilar. Regeringen har utrett detta, och i remissförslaget till ny trafikförordning fanns ett förslag om att höja bruttovikten för treaxlig bil till på BK1. på treaxlig bil kommer att medföra många fördelar, bland annat bättre viktfördelning mellan bil och släp. I det nu framlagda förslaget SF2018:102 har på BK1 däremot tagits bort även om många remissvar beskrivit införandet som önskvärt. Finns det någon anledning till strykningen eller är det kanske ett misstag? Frågorna är många och jag hoppas att infrastrukturministern kan besvara funderingarna. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Kommer statsrådet att vidta några åtgärder så att på treaxlig bil kommer in i den framtida trafikförordningen?
fr · H5111163 · 2018-04-09 00:00:00 — Fråga 2017/18:1163 Säkerheten på landsbygden av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) Var fjärde lantbrukare är orolig för att bli utsatt för brott, visar en ny undersökning från Landja markanalys. varnar bland andra , , för att svenska lantbrukare allt oftare utsätts för hot och hat i sociala medier, på offentliga platser och i hemmet. Det kan röra sig om allt från hatkampanjer på sociala medier till attacker utförda av maskerade personer. Förutom att vara ett hot mot enskilda personer är låg säkerhet på landsbygden också problematiskt eftersom det riskerar att påverka den svenska livsmedelsproduktionen. Det är viktigt att polisens resurser är fokuserade i hela landet och inte bara i våra storstäder. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Vilka åtgärder tänker ministern vidta för att säkerheten på landsbygden och för lantbrukarna ska prioriteras på samma sätt som i städerna?
fr · H5111164 · 2018-04-09 00:00:00 — Fråga 2017/18:1164 Risk- och skyddsbedömning vid omhändertagande enligt LVU av (M) till Statsrådet (S) Lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga, förkortad LVU, reglerar möjligheter att omhänderta unga för att bland annat hindra dem från att utsätta sin hälsa eller utveckling för en påtaglig risk att skadas genom missbruk, brottslig verksamhet eller något annat socialt nedbrytande beteende (så kallat beteendefall). uppmärksammades ett fall i där en pojke hotade en flicka i samma ålder med ett skjutvapen. Pojken misstänktes för både olaga hot och grovt vapenbrott men när tog över fallet från polisen släpptes han direkt. Det är bara ett av många fall där risk- och skyddsbedömningen bedöms ha brustit. anser att sådana fall där utredningsläget inte är klart och omständigheterna är försvårande borde leda till omhändertagande enligt LVU och att detta borde kunna tillämpas oftare än vad som är fallet . Vi vill skapa bättre förutsättningar för detta. Enligt polisen behöver det göras förtydliganden kring risk- och skyddsbedömningen i LVU för att inte ska kunna bortse från gärningsmannens benägenhet att begå brott och skada brottsoffer i nära anslutning till omhändertagandet. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att förtydliga regelverket kring risk- och skyddsbedömning vid omhändertagande enligt LVU, med hänsyn till risken att begå brott och skada brottsoffer i nära anslutning till omhändertagandet?
fr · H5111165 · 2018-04-10 00:00:00 — Fråga 2017/18:1165 Nedlagd flyglinje av (M) till Statsrådet (S) har inte har prioriterat flyget från till trots att näringslivet och företagen i området på ett mycket tydligt sätt meddelat att detta är mycket viktigt för företagen och jobben i området. Vi kan nu se att linjen har upphört, då inte heller regeringen så här långt har vidtagit några åtgärder. Jag vill fråga statsrådet : Avser statsrådet nu att agera för att flygförbindelsen –ska kunna återuppstå och även denna del av landet få bra förbindelser för företag, näringsliv, turism och boende?
fr · H5111166 · 2018-04-10 00:00:00 — Fråga 2017/18:1166 Utbyggnad av Västra stambanan av (M) till Statsrådet (S) Vid ett möte i där jag deltog framkom det tydligt att Västra stambanan är i ett akut behov av att byggas ut omgående. Näringslivsrepresentanter som deltog på mötet pekade tydligt på att om företagen ska klara konkurrensen och tillväxten måste ha bättre och robustare infrastruktur. Det behövs längre och tyngre tåg för att klara godsflödet. Vidare krävs ett ytterligare dubbelspår från till . Även regionen har lyft fram behovet av en utbyggnad av Västra stambanan. hamn är största och viktigaste hamn. Behovet av att transportera gods och resenärer är mycket stort på Västra stambanan, och bristerna måste åtgärdas omgående. Jag vill därför fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att göra för att Västra stambanan omgående ska kunna byggas ut med ett ytterligare dubbelspår från till ?
fr · H5111167 · 2018-04-10 00:00:00 — Fråga 2017/18:1167 Ökning av antalet brott i av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) , Brå, sammanställer antalet inkomna polisanmälningar i landet. är rapporten släppt. till Polisregion mitt, där ingår, har antalet brottsanmälningar ökat något. Jämfört med 2016 tog polisen emot nästan 1 000, eller , fler anmälningar i . Av rapporten sticker framför allt statistiken gällande våldtäkter och andra sexualbrott ut. Den förstnämnda kategorin ökade kraftigt, med nästan en tredjedel, och gick från 159 anmälningar till 208. Framför allt har antalet anmälda våldtäkter mot barn och tonåringar ökat. Samma mönster ses också nationellt, enligt Brå. Anmälningar gällande sexuellt tvång och utnyttjande mer än fördubblades i , från 25 till 54. Den största ökningen ses bland brott begångna mot barn . Sexuellt ofredande, som ligger under egen rubricering, ökade också kraftigt. Antalet drabbade unga pojkar och flickor ökade två till . Med anledning av ovanstående önskar jag fråga justitie- och inrikesminister : Vilka åtgärder avser ministern och regeringen att vidta för att vända utvecklingen i och ?
fr · H5111168 · 2018-04-10 00:00:00 — Fråga 2017/18:1168 Transport av nytillverkade hus och hussektioner av Nooshi Dadgostar (V) till Statsrådet (S) besökte riksdagsledamot och jag hustillverkaren i . producerar prefabricerade hus och hussektioner, som därefter transporteras till olika delar av landet för montering och färdigställande. I samband med mötet uppmärksammades vi på ett problem som företaget menar begränsar deras verksamhet – och i förlängningen även bostadsbyggandet i . Enligt § 11 Transportstyrelsens allmänna råd om undantag för färd med breda fordon (TSFS 2009:64) bör, av hänsyn till trafiksäkerheten och framkomligheten, undantag för transport av nytillverkade hus och hussektioner inte medges om bredden på ekipaget överstiger . För , och säkerligen även för andra tillverkare av prefabricerade hus, innebär detta stora problem när det gäller att transportera sina produkter. Industriellt byggande av flerbostadshus har potential att sänka kostnaderna, korta byggtiderna och öka byggtakten. ligger i framkant när det gäller industriellt bostadsbyggande, men vi kan bli ännu bättre. För att vi ska kunna utveckla det industriella bostadsbyggandet behöver dock de berörda företagen ges bättre möjligheter att transportera sina produkter. Paragraf 11 i Transportstyrelsens allmänna råd om undantag för färd med breda transporter begränsar hustillverkarnas möjlighet att transportera sina produkter, vilket i sin tur påverkar deras verksamhet och möjlighet till utveckling. Detta riskerar i förlängningen att leda till högre kostnader, längre byggtider och sänkt byggtakt – motsatsen till vad behöver i tider av stor bostadsbrist. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att se över Transportstyrelsens allmänna råd om undantag för färd med breda fordon (TSFS 2009:64) i syfte att underlätta för hustillverkare att transportera sina produkter?
fr · H5111169 · 2018-04-10 00:00:00 — Fråga 2017/18:1169 Försämrad kreditvärdighet efter kreditupplysning av (SD) till Statsrådet (S) Vid samtliga fakturaköp eller lån tas en kreditupplysning där ett externt företag samlar in och sammanställer information om individens lån och skulder. Verktyget i form av kreditupplysning har utgjort ett viktigt underlag där kundens betalningsförmåga betygsätts baserat på underliggande betalningsförpliktelser. har däremot kreditupplysningen uppmärksammats på grund av dess negativa inverkan på en persons betalningsförmåga. Detta härrör från att varje upplysningsansökan, oberoende av om krediten kvitterades ut eller inte, kan reflekteras på individens betalningsförmåga, vilket i sin tur påverkar möjligheterna och villkoren för kreditköp och lån. Detta är i synnerhet oroande vid bolåneansökningar och omförhandlingar av befintligt bolån, där kunder å ena sidan rekommenderas att söka lån hos olika banker, i syfte att få den lägsta räntan, men å andra sidan får försämrade kreditbetyg som ett resultat av att samtliga banker tar ut separata kreditupplysningar. Slutligen resulterar detta i att kunden inte bara blir låst vid sin bank utan även får betala högre låneränta på grund av sin ”försämrade” betalningsförmåga. Situationen är problematisk och direkt konkurrenshämmande eftersom personer tvingas vänta för att anmärkningen om en kreditupplysning ska tas bort. Jag vill därför fråga statsrådet : Har statsrådet uppmärksammat ovan beskrivna problem i dagens system, och vilka åtgärder avser statsrådet och regeringen i så fall att vidta?
fr · H5111170 · 2018-04-10 00:00:00 — Fråga 2017/18:1170 Medborgarguider av (S) till Kultur- och demokratiminister (MP) För sedan träffade jag tio pensionärer i , diskussionsgruppen Dispyterna. De träffas förmiddag för att prata politik. Tio moderna människor med e-postadress och bankkort. Men – de är bekymrade över den växande informationsklyftan i . Minst 800 000 svenskar behöver information på lättläst svenska, och mångdubbelt fler känner sig osäkra när det gäller modern teknik. Hur fyller man i en platsansökan på Arbetsförmedlingen? Hur swishar man? Hur skaffar man mobilt bank-id? Hur förnyar man sitt recept? Hur ”läser man mer på webben” om man inte har en smartphone eller bara vet hur man ringer med den? Hur hjärtröstar man på ? Hur skaffar man en app? Hur kan man ”facetajma” eller ”skajpa” med sina barnbarn? Hur fyller man i en digital blankett för färdtjänstansökan, förskoleplats eller modersmålsundervisning? Många är utmaningarna när samhället blir alltmer digitalt. Politiken måste se till att alla kan delta på lika villkor i en demokrati. Ett alternativ för att uppnå detta skulle kunna vara särskilda medborgarguider i varje kommun och på varje större myndighetskontor. Dessa kan bland annat finnas på våra folkbibliotek, med uppgiften att hjälpa till rent praktiskt på it-området och att utbilda den som behöver lära sig mer. När många ställs utanför information och delaktighet i samhället är det ett viktigt demokratiproblem som behöver åtgärdas. Med anledning av detta vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Vilka initiativ är ministern beredd att ta för att hjälpa den miljon svenskar eller fler som behöver utbildning och praktiskt stöd med den moderna tekniken för att kunna delta på lika villkor i det demokratiska samhället?