ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H5111643 · 2018-09-14 00:00:00 — Fråga 2017/18:1643 En förbättrad valprocess av (SD) till Kultur- och demokratiminister (MP) Valet är över och inte helt oväntat har det spridits olika konspirationsteorier om valfusk samt misstänkliggöranden kring det svenska valsystemet. Detta kan ha intensifierats då sida stängdes ned, utan vidare förklaring. För att motverka ryktesspridning och konspirationsteorier kring detta borde det ligga i allmänhetens intresse att få ta del av skälet till detta. En dansk liberal politiker, som tidigare bevakat val i , uttalade sin skepsis mot det svenska valsystemet med orden: Det svenska valsystemet är långt ifrån europeisk standard. Han menade vidare att det svenska politiska systemet var mycket odemokratiskt. Ett av huvudskälen till detta uttalande sägs vara faktumet att svenska valsedlar ligger framme, vilket gör att de som befinner sig i lokalen enkelt kan se vilka valsedlar en väljare väljer att ta. Väljare har vittnat om att de även tvingats hämta sina valsedlar som valförrättare stått bredvid och tittat på. Ganska tidigt i valrörelsens skede började det strömma in tips om olika former av valfusk, vilket intensifierades under valdagen. Vissa partivalsedlar sas inte ha packats upp, och flertalet partivalsedlar hade försvunnit alternativt fått andra partiers valsedlar placerade över dem. Väljare uppmanades i vissa vallokaler att inte försegla sina kuvert med valsedlar innan de skulle lämnas in, och i något fall fanns till och med uppmaningen på ett papper. Under förtidsröstningen stals även valsedlar från tre ambassader i tre olika länder i , enligt tidningen . Det har framkommit att valförrättare ertappats med att kryssa för vallistorna med blyertspenna trots att det enligt reglerna ska göras med bläckpenna, och i något fall var valurnorna inte förseglade som de borde ha varit. De allra flesta rykten som sprids om omfattande valfusk är naturligtvis ingenting man behöver ta på särskilt stort allvar, men det finns trots allt delar i valprocessen som kan förbättras. Ingen tjänar på att misstron mot den svenska demokratin ökar. Med anledning av detta vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Avser ministern att verka för en förändring av den svenska valprocessen för att öka tilltron till vår demokrati, stärka valhemligheten och i allmänhet möjliggöra för ett mer effektivt valsystem, och vad avser hon i sådana fall att göra?
fr · H5111644 · 2018-09-21 00:00:00 — Fråga 2017/18:1644 Statliga bolag och motarbetande av klimatmål av (V) till Närings- och innovationsminister (S) Alla länder måste agera för att uppnå klimatmålen från klimattoppmötet i . Med dagens ambitionsnivå kommer vi tyvärr inte att göra det. Därför är det mycket positivt att EU:s klimatkommissionär driver på för ambitiösare klimatmål på EU-nivå, en ambition som den glädjande nog delar. Höjda klimatmål är särskilt angeläget nu inför som inleds i , . avslöjade att den tyngsta svenska näringslivsorganisationen, , aktivt motarbetar höjda klimatmål på EU-nivå. I Svenskt Näringslivs styrelse finns flera statliga bolag representerade, exempelvis , , , och . Med andra ord har vi en situation där den vill ha höjda klimatmål men där några av våra största statliga bolag motarbetar detta. Enligt vår nya klimatlag och klimatpolitiska ramverk ska alla sektorer verka för att våra klimatmål nås. Våra statliga bolag är inte undantagna detta. Med anledning av detta vill jag fråga närings- och innovationsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att våra statliga bolag inom ramen för medlemskapet i ska sluta motarbeta höjda klimatambitioner?
frs · H5121619 · 2018-09-04 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1619 av (L) Ökad gasanvändning har frågat mig om jag och regeringen kommer att bidra till att och ska satsa på nya fossila anläggningar med rådande klimathot. Jag och regeringen delar uppfattning att det krävs en omställ-ning där till exempel fossila bränslen i transportsektorn ersätts med biodriv-medel och el. Regeringen överlämnade därför en proposition om reduktionsplikt med både mål och instrument för kraftigt minskade utsläpp i transportsektorn. presenterade regeringen även ett förslag på klimatpolitiskt ramverk för att inte ska ha några netto-utsläpp av växthusgaser. presenterade regeringen också en pro-position som lägger fast energipolitikens långsiktiga mål och skapar förut-sägbarhet för både konsumenter och producenter. Alla tre förslagen fick mycket brett stöd i och jag är övertygad om att regeringen därmed lagt en solid grund för omställningen av energisystemen och givit marknaden besked om energipolitikens långsiktiga inriktning. Vad gäller koncessionsansökan för LNG-terminalen överlämnades ärendet till . Ärendet bereds i .
frs · H5121621 · 2018-09-05 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1621 av (M) Vägunderhållet i har frågat mig vad jag avser att göra för att se till att vägarna i blir lagade till farbart skick igen. Att de statliga vägarna håller en hög standard året om är viktigt. har regeringens uppdrag att underhålla de statliga vägarna. Den varma , som nämner i sin fråga, kan medföra att asfaltsbeläggningen på vägarna påverkas. och dess entreprenörer håller vägarna under uppsikt och vidtar nödvändiga åtgärder för att säkerställa trafiksäkerheten och framkomligheten. Regeringen har uppdragit åt att kartlägga skador på den statliga transportinfrastrukturen till följd av de omfattande skogsbränderna som härjat . ska redovisa uppdraget givet omständigheterna. Regeringen anser att det är viktigt att snabbt få en överblick av skadorna på transportinfrastrukturen och bedöma behoven av åtgärder. Jag har inte erhållit någon information från om att de statliga vägarna skulle ha drabbats av så pass omfattande skador under den varma sommaren att det skulle krävas extra resurser för att åtgärda dessa. Regeringen anser att det är viktigt att de statliga vägarna har en god framkomlighet och en hög trafiksäkerhet och jag kommer därför fortsatt att verka för att det statliga vägnätet håller en hög standard.
frs · H5121623 · 2018-09-06 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1623 av (M) Handel med levande djur har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att () ska kunna förhindra att får in de allvarliga sjukdomarna paratuberkulos och PRRS. I mitt svar till på fråga 2017/18:1594 om gränskontroller vid import av lantbruksdjur informerade jag bl.a. om ett planerat uppdrag till att i nära samarbete med näringen se över hur kan anpassa sig till det nya regelverket med mål om ett bibehållet högt smittskydd. anser att initiativet är lovvärt men skriver att det är ”föga troligt” att det kan genomföras. Jag delar inte negativa syn på svensk djurhållning. Genom samarbete mellan , veterinärer och näringens organisationer har flera smittsamma djursjukdomar framgångsrikt bekämpats . Det finns goda förutsättningar för att i samarbete med näringens organisationer ska kunna utveckla system som gör det möjligt för svenska djurbönder att skydda sina djur från paratuberkulos och PRRS när den nya djurhälsolagen börjar tillämpas. Många andra EU-länder har genom kontrollprogram begränsat dessa sjukdomars spridning. Min och regeringens ambition är självklart att göra allt vi kan för att förhindra att dessa sjukdomar kommer in i och får fäste i . Jag kan inte besvara frågan om vilka åtgärder som kommer att vidtas innan den planerade översynen i regi har genomförts. Jag känner mig dock trygg i att svensk djurhållning även kommer att bedrivas med ett högt smittskydd och utan paratuberkulos och PRRS.
frs · H5121624 · 2018-09-03 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1624 av (S) Den aktuella situationen i har frågat mig hur jag agerar med anledning av utvecklingen i . Kränkningar av de medborgerliga och politiska rättigheterna ökar i . Inskränkningar i yttrandefrihet, påtryckningar på media, restriktioner mot civilsamhället och politiskt våld förekommer. ser på utvecklingen i med oro och engagerar sig på flera sätt. Vid mitt besök i tog jag upp situationen för demokrati och mänskliga rättigheter med regeringsföreträdare. När FN granskade mänskliga rättigheter i rekommenderade förstärkt yttrandefrihet i lagförslaget om digital säkerhet. Under studentprotesterna för trafiksäkerhet uttryckte jag oro över de våldsamma scenerna i och manade alla berörda att bibehålla lugnet och respektera rätten till fredliga demonstrationer. Rapporter om våld mot demonstranter och journalister i samband med detta måste utredas och ansvar för eventuella brott utkrävas. Ambassaden i arbetar aktivt och kontinuerligt för att främja medborgerliga och politiska rättigheter i . Genom utvecklingssamarbetet förs en löpande dialog om mänskliga rättigheter med regeringsföreträdare och civilsamhällesrepresentanter. Svenskt stöd via UNDP går bl.a. till den nationella kommissionen för mänskliga rättigheter där fall såsom händelser vid demonstrationerna kan tas upp. EU tar också regelbundet upp frågorna.
frs · H5121627 · 2018-09-04 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1627 av (M) SJ och driftsäkerhet har frågat mig vilka initiativ jag och regeringen avser att ta för att säkerställa att de nya tågen har hög driftsäkerhet oavsett klimat, samt är funktionella och tillgängliga även för funktionsnedsatta och äldre. Jag delar uppfattningen att det är viktigt att fler väljer tåget och spelar en central roll för ökat tågresande. På 2018 fattades beslut om att ändra i bolagsordningen och ge ett förtydligat uppdrag som bland annat tar sikte på att bolaget ska bidra till att uppfylla de transportpolitiska målen. har informerat mig om att de har en löpande kontakt med brukarorganisationer och andra berörda i utformningen av framtidens tågflotta så att de fordon bolaget investerar i blir funktionella och tillgänglighetsanpassade både för äldre och funktionsnedsatta. Liksom andra järnvägsföretag på marknaden har att förhålla sig till myndighetskrav relaterade till bland annat tillgänglighetsanpassning och funktions- och driftssäkerhet för att få sina fordon godkända. Utöver myndighetskraven ställer ytterligare krav på funktionalitet, anpassningar och förbättringar. Jag följer frågan om investeringar inom ramen för min löpande dialog med .
frs · H5121628 · 2018-09-06 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1628 av (M) Handläggning av vapenlicenser hos har frågat mig om jag har kännedom om uppgifter rörande ett internt uppdrag på om att inte handlägga vapenlicenser avseende halvautomatiska vapen efter och vilka åtgärder regeringen har vidtagit för att förhindra agerande. Det finns ingen grund för påståendet om ett internt uppdrag i som säger att vapenlicenser till halvautomatiska vapen inte ska handläggas efter . handlägger vapenlicenser i enlighet med gällande lag och fortsätter göra så tills ny lagstiftning är på plats. Genomförande av ändringsdirektiv till EU:s vapendirektiv, Ds 2018:1, har remitterats och arbete med lagrådsremiss pågår .
frs · H5121629 · 2018-09-10 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1629 av (L) Alkobommar har frågat mig vilka gränshamnar som har fått anläggningar för nykterhetskontroll, så kallade alkobommar. För att införandet ska få bästa möjliga acceptans är det av största vikt att samtliga parter är överens om en så bra lösning som möjligt för varje hamn. Styrelsen för hamn har fattat ett beslut om att alkobommar nu ska införas i hamn. Jag förväntar mig att andra hamnar följer hamns exempel eftersom trafiksäkerhet är ett gemensamt ansvar. Jag är övertygad om att ett införande av anläggningar för nykterhetskontroll kommer att vara ett viktigt komplement till alkoholutandningsprov och bidrar till att reducera antalet omkomna och skadade i alkoholrelaterade trafikolyckor.
frs · H5121630 · 2018-09-06 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1630 av (S) Valhemligheten för synskadade har frågat mig hur arbetet på går med att hitta en lösning på frågan om valhemlighet för personer med synnedsättning. Det är ett grundläggande krav att val ska vara hemliga. Väljaren ska inte behöva redogöra för sitt val och det ska inte vara möjligt att ta reda på hur någon har röstat. Den nuvarande ordningen för hur röstningen ska gå till innebär att en väljare med synnedsättning kan behöva hjälp för att lämna en särskild personröst på en kandidat. Det innebär att valhemligheten röjs för den som hjälper till. Som har framhållit är det av stor vikt att även väljare med synnedsättning ska kunna personrösta med bibehållen valhemlighet. Det är därför regeringens avsikt att tillsätta en utredning för att se över hur väljare med synnedsättning ska kunna personrösta utan att tvingas röja valhemligheten för någon. Arbetet med utredningsdirektiven pågår i . Ambitionen är att ett beslut ska kunna fattas efter höstens val.
frs · H5121631 · 2018-09-06 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1631 av (M) Djurrättsaktivisternas hot mot svenskt lantbruk har frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen har vidtagit för att stävja de brott som begås av djurrättsaktivister och därmed hotet mot svenskt lantbruk. I ett demokratiskt samhälle har ingen person rätt att förstöra eller stjäla någon annans egendom, eller i värsta fall skada andra människor, för att uppnå politiska syften. De människor som begår dessa brott äventyrar dessutom det målmedvetna arbete för ett stärkt djurskydd som seriösa organisationer och lantbrukare arbetar för. En levande landsbygd där lantbrukare och djurhållare tryggt ska kunna bedriva sin verksamhet, utan att behöva utsättas för hot eller ännu värre aktioner, är en självklarhet för regeringen. Jag har träffat ordföranden för () för att diskutera denna fråga, som då beskrev den bild av problemet som deras medlemmar upplever. Regeringen har också, genom landsbygdsminister , diskuterat frågan med LRF. Vidare har jag tagit upp frågan med både och Säkerhetspolisen. agerar tillsammans med Säkerhetspolisen mot den som utsätter till exempel lantbrukare och näringsidkare för brott. Insatserna sker bland annat inom ramen för arbetet mot det som polisen benämner som brottsaktiv inhemsk extremism. När brott begås och anmäls vidtar polisen de åtgärder som behövs för att utreda brottet och lagföra de skyldiga. En effektiv brottsbekämpning kräver resurser. Regeringen har därför föreslagit och aviserat en historisk satsning på . Denna satsning ska förstås komma hela landet till del. måste kunna upprätthålla sin verksamhet i hela landet, såväl i storstad som i glesbygd. Hur polisen väljer att organisera sig och vilken typ av brott som ska utredas av vem måste däremot vara upp till myndighetsledningen att besluta om. Regeringen har lagt ett antal förslag till ny lagstiftning som är relevanta i sammanhanget. Det handlar exempelvis om en ny kamerabevakningslag, där dagens generella tillståndsplikt för kamerabevakning slopas. trädde lagändringar i kraft som ger ett bättre skydd mot exempelvis ofredande på internet och höjdes minimistraffet för grovt olaga hot. Regeringen har också lämnat förslag om ändringar i straffbestämmelsen om olaga hot. Regeringen har vidtagit ett antal åtgärder för att den typ av brott som bland annat lantbrukare utsätts för ska hanteras effektivt av rättsväsendet, både avseende lagstiftning och resurser. Näringsidkare måste givetvis kunna bedriva sin verksamhet utan att riskera att utsättas för hot, trakasserier, skadegörelse eller ännu grövre brott.
frs · H5121632 · 2018-09-06 00:00:00 — Dnr A2018/01612/A Svar på fråga 2017/18:1632 av (M) Insatser för arbetslösa har frågat vad jag gör för att undvika att tusentals arbetslösa står utan insats när hösten drar igång. Bakgrunden är att rapporterat att Arbetsförmedlingen skär ned på inköp av upphandlade matchnings- och utbildningsaktörer. Påståendet att detta beror på ökningen av antalet extratjänster stämmer inte. Arbetsförmedlingen ska alltid ge insatser efter individens behov. Extratjänsterna har varit framgångsrika för att öppna dörrar till arbete och de bidrar till en välbehövlig förstärkning av välfärden. Utvecklingen av antalet extratjänster har varit mer positiv än bedömningen i budgetpropositionen. Regeringen har därför i samband med vårändringsbudgeten tillskjutit för detta. Därutöver har regeringen gjort en omprioritering på till programinsatser från andra poster där utgifterna bedöms bli lägre än tidigare beräknat. Regeringen har också beslutat att höja anslagskrediten för aktivitetsstöd och arbetsmarknadspolitiska program för att möjliggöra en ökad flexibilitet i användningen av resurser för arbetsmarknadsutbildningar inom bristyrken och andra insatser. Med dessa åtgärder skapas bättre förutsättningar för att tillgodose de behov som finns för att klara matchningen av de arbetssökande.
frs · H5121633 · 2018-09-10 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1633 av (M) En ny Ölandsförbindelse och fråga 2017/18:1634 av (M) Beredskapssituationen för vid störningar i broförbindelse har frågat mig hur långt gången planeringen är med att finna en ny förbindelse mellan och fastlandet. har frågat justitie- och inrikesministern vilken beredskap som finns för att vid en allvarlig störning av trafiken på lösa person- och varutransporter till och från , och vilka planer som finns på att göra exempelvis Grankullaviks hamn till en beredskapshamn. Den andra frågan har överlämnats till mig och jag väljer att svara på frågorna gemensamt. Regeringen har fattat beslut om en nationell trafikslagsövergripande plan för transportinfrastrukturen för perioden –2029. Det är en satsning på totalt och innefattar den största järnvägssatsningen i modern tid. Planen omfattar stora satsningar på såväl nybyggnation som upprustning och modernisering av befintlig infrastruktur. Beslutet rymmer också betydande satsningar på sjöfart och väg. Trots att regeringen nu alltså satsar mer än i förra planperioden har prioriteringar mellan olika åtgärder behövt göras. Det är viktigt att vidta åtgärder för att säkerställa livslängd och garantera fortsatt bärkraft och robusthet. utför därför underhållsåtgärder på bron. Det handlar bl.a. om att byta brons skyddande tätskikt under beläggningen på högbrodelen samt att utföra betongreparationer. planerar även för ytterligare underhållsinsatser på –2029. har vid framtagande av förslag till den nya nationella planen även haft i uppgift att lämna en särskild redovisning avseende krisberedskap och totalförsvar. I redovisning har en ny förbindelse mellan och fastlandet inte inrymts i förslaget till nationell plan 2018–2029. Underhållsåtgärder är en viktig del i att upprätthålla robustheten i transportinfrastrukturen vilket också bidrar till krisberedskapen i . Regeringen har vidtagit ett flertal åtgärder för att utveckla krisberedskap och planering inför och vid höjd beredskap i transportsektorn. har exempelvis i uppgift att ta ett samlat ansvar för den övergripande planeringen av krisberedskap inför och vid höjd beredskap för samhällsviktig verksamhet inom transportsektorn. konstaterar att mycket av arbetet för att stärka skydd och säkerhet, krisberedskap och planering för höjd beredskap handlar om att ta fram planer för hantering av olika störningar, inom ramen för den befintliga infrastrukturen. tar också fram så kallade kontinuitetsplaner för identifierade kritiska punkter i väg- och järnvägsanläggningarna, inklusive .
frs · H5121634 · 2018-09-10 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1633 av (M) En ny Ölandsförbindelse och fråga 2017/18:1634 av (M) Beredskapssituationen för vid störningar i broförbindelse har frågat mig hur långt gången planeringen är med att finna en ny förbindelse mellan och fastlandet. har frågat justitie- och inrikesministern vilken beredskap som finns för att vid en allvarlig störning av trafiken på lösa person- och varutransporter till och från , och vilka planer som finns på att göra exempelvis Grankullaviks hamn till en beredskapshamn. Den andra frågan har överlämnats till mig och jag väljer att svara på frågorna gemensamt. Regeringen har fattat beslut om en nationell trafikslagsövergripande plan för transportinfrastrukturen för perioden –2029. Det är en satsning på totalt och innefattar den största järnvägssatsningen i modern tid. Planen omfattar stora satsningar på såväl nybyggnation som upprustning och modernisering av befintlig infrastruktur. Beslutet rymmer också betydande satsningar på sjöfart och väg. Trots att regeringen nu alltså satsar mer än i förra planperioden har prioriteringar mellan olika åtgärder behövt göras. Det är viktigt att vidta åtgärder för att säkerställa livslängd och garantera fortsatt bärkraft och robusthet. utför därför underhållsåtgärder på bron. Det handlar bl.a. om att byta brons skyddande tätskikt under beläggningen på högbrodelen samt att utföra betongreparationer. planerar även för ytterligare underhållsinsatser på –2029. har vid framtagande av förslag till den nya nationella planen även haft i uppgift att lämna en särskild redovisning avseende krisberedskap och totalförsvar. I redovisning har en ny förbindelse mellan och fastlandet inte inrymts i förslaget till nationell plan 2018–2029. Underhållsåtgärder är en viktig del i att upprätthålla robustheten i transportinfrastrukturen vilket också bidrar till krisberedskapen i . Regeringen har vidtagit ett flertal åtgärder för att utveckla krisberedskap och planering inför och vid höjd beredskap i transportsektorn. har exempelvis i uppgift att ta ett samlat ansvar för den övergripande planeringen av krisberedskap inför och vid höjd beredskap för samhällsviktig verksamhet inom transportsektorn. konstaterar att mycket av arbetet för att stärka skydd och säkerhet, krisberedskap och planering för höjd beredskap handlar om att ta fram planer för hantering av olika störningar, inom ramen för den befintliga infrastrukturen. tar också fram så kallade kontinuitetsplaner för identifierade kritiska punkter i väg- och järnvägsanläggningarna, inklusive .
frs · H5121635 · 2018-09-13 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1635 av Boriana (M) EU:s vapenpass Boriana har frågat mig om jag står fast vid mitt uttalande om att behöll kravet på införseltillstånd bl.a. mot bakgrund av att det finns medlemsstater som inte har samma höga skyddsnivå vad gäller exempelvis kontroll och tillståndskrav för vapeninnehav och, i så fall, vilka medlemsstater som enligt mig inte uppnår samma höga skyddsnivå. Enligt EU:s vapendirektiv ska ett europeiskt skjutvapenpass på begäran utfärdas av en medlemsstats myndigheter till en person som legalt förvärvar och använder skjutvapen. Ett skjutvapenpass medför i sig ingen rätt att föra ett vapen mellan medlemsstater utan fungerar som ett bevis om att den person som anges i passet har rätt att inneha vapnet i sitt hemland. Vid sidan av bestämmelserna om skjutvapenpass finns en möjlighet för medlemsstaterna att kräva nationellt införseltillstånd. Vid implementeringen av vapendirektivet 1996 valde att behålla kravet på införseltillstånd bl.a. mot bakgrund av att det finns medlemsstater som inte uppnår samma höga skyddsnivå i sin lagstiftning vad gäller exempelvis kontroll och tillståndskrav för innehav av skjutvapen som . Den uppfattningen kvarstår.