ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H512576 · 2018-01-24 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:576 av (C) Gripandet av Ojub Titijev har frågat mig hur kommer att ta upp Ojub Titijevs fall med politiska ledning och kräva att människorättsaktivisten släpps fri. Jag ser det som mycket allvarligt att Titijev, chef för den kända ryska människorättsorganisationen kontor i , har gripits. Detta bör ses som ytterligare ett exempel på det avsevärt krympande utrymmet för det civila samhället i , särskilt för organisationer som ägnar sig åt att försvara medborgerliga och politiska rättigheter. Situationen i är härvidlag särskilt oroväckande. Den allvarliga MR-situationen i belyses särskilt i den landrapport om mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer som publicerade . Anklagelserna mot Titijev sätter ytterligare press på civilsamhället i och minskar omvärldens insyn i denna del av . Enligt internationella människorättsorganisationer saknar anklagelserna grund. Jag uttryckte min oro kort efter gripandet. EU:s utrikestjänst har också uttalat sig i fallet, vilket jag välkomnar. Vår ambassad i följer noga utvecklingen i fallet genom sina kontakter med insatta civilsamhällesorganisationer. Den har ett ansvar för att säkerställa full efterlevnad av internationella åtaganden avseende mänskliga rättigheter över hela territorium – så även i . I våra kontakter med ryska företrädare kommer vi att fortsätta betona detta och belysa de allvarliga brister som finns i när det gäller skyddet av de mänskliga rättigheterna. Vi kommer också att verka för att även EU fortsätter att uppmärksamma Titijevs fall vid möten med ryska företrädare. MR-försvarares roll är central i upprätthållandet av ett livskraftigt civilsamhälle och jag har påpekat att ett starkt ryskt civilsamhälle är avgörande för ett mer demokratiskt och öppet . ger omfattande bidrag till ryska civilsamhällesorganisationer som arbetar med mänskliga rättigheter och demokratistöd. Vi bedriver i detta avseende ett konsekvent och långsiktigt arbete.
frs · H512578 · 2018-01-24 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:578 av (KD) Försvarsberedningens formulering har frågat mig vilken är egentligen den utrikespolitiska hållningen i frågan – dvs. står jag bakom den formulering som Försvarsberedningen använder sig av. Försvarsberedningens delrapport ”Motståndskraft – inriktningen av totalförsvaret och utformningen av det civila försvaret 2021-2025” lyfter fram en rad viktiga frågor och förslag. Bland annat återfinns resonemang om vilka utgångspunkter och planeringsförutsättningar som bör ligga till grund för att utforma och dimensionera totalförsvaret för att möta väpnat angrepp mot . Att ett väpnat angrepp mot inte kan uteslutas är en av de planeringsförutsättningar som rapporten anger. Regeringen följer kontinuerligt den utrikes- och säkerhetspolitiska utvecklingen och har konstaterat att det säkerhetspolitiska läget i och i närområdet har försämrats . Det finns en bred enighet om denna bedömning och vi rustar nu upp totalförsvaret för att stärka försvarsförmåga. Försvarsberedningens rapport har en bred partipolitisk förankring och utgör ett viktigt underlag för utformningen av försvars- och säkerhetspolitiken. Den säkerhets- och försvarspolitiska inriktningen som fastställdes i försvarsbeslut , inklusive vad avser militära hot mot , gäller fortfarande. Efter en säkerhetspolitisk analys konstateras där: ”Det går inte att se militära konflikter i vårt närområde som skulle påverka endast ett land. Ett enskilt militärt väpnat angrepp direkt mot är fortsatt osannolikt. Kriser eller incidenter som även inbegriper militära maktmedel kan dock uppstå och militära angreppshot kan likväl aldrig uteslutas. aggression mot innebär att risken för dessa har ökat, även i vårt närområde.” Regeringen har redan agerat på flera förslag i Försvarsberedningens rapport och ser fram emot den bedömning av den säkerhetspolitiska utvecklingen och dess konsekvenser för svensk försvars- och säkerhetspolitik som Försvarsberedningen aviserat . Försvarsberedningens samlade slutrapport kommer därefter att utgöra en grund för nästa inriktningsbeslut för .
frs · H512579 · 2018-01-24 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:579 av (L) Individuell prövning för personer som söker till polisutbildning har frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen avser att vidta för att alla personer som söker till polisutbildningen ges en individuell prövning utifrån sina egna förutsättningar. Polisyrket är krävande och därför är antagningskraven till polisutbildningen högt ställda. Det är som fastställer antagningskraven till utbildningen. Neuropsykiatriska diagnoser, såsom ADHD, är enligt diskvalificerande för att kunna bli polis. På uppdrag av genomför Totalförsvarets rekryteringsmyndighet en medicinsk och psykologisk prövning av de behöriga sökande till polisutbildningen. Efter genomförd säkerhetsprövningsintervju beslutar sedan vilka som ska erbjudas en utbildningsplats. Regeringen har gett i uppdrag att se över antagningsprocessen. Flera tilltänkta åtgärder, på både kort och lång sikt, redovisades och en av dem är att se över de medicinska kraven. arbetar nu vidare med dessa förslag tillsammans med Totalförvarets rekryteringsmyndighet och Försvarsmakten. Jag kommer att följa detta arbete för att försäkra mig om att antagningsprocessen är ändamålsenlig och effektiv.
frs · H512580 · 2018-01-24 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:580 av (M) Svensk jaktturism har frågat mig om vilka åtgärder jag och regeringen ämnar vidta för att underlätta för laglydiga jägare från andra länder som vill medföra eget vapen och jaga i . Enligt EU:s vapendirektiv ska ett europeiskt skjutvapenpass på begäran utfärdas av en medlemsstats myndigheter till en person som legalt förvärvar och använder skjutvapen. Ett skjutvapenpass medför i sig ingen rätt att föra ett vapen mellan medlemsländer utan fungerar som ett bevis om att den person som anges i passet har rätt att inneha vapnet i sitt hemland. Vid sidan av bestämmelserna om skjutvapenpass finns en möjlighet för medlemsstaterna att kräva nationellt införseltillstånd. Vid implementeringen av vapendirektivet, i samband med att gick med i EU 1995, valde att behålla kravet på införseltillstånd som gällt . Skälet till detta var att det finns medlemsstater som inte uppnår samma höga skyddsnivå i sin lagstiftning vad gäller exempelvis kontroll och tillståndskrav för innehav av skjutvapen som . Det finns medlemsstater där kontrollen av vissa typer av vapen, exempelvis hagelgevär, är i det närmaste obefintlig. Undantag från införseltillståndet gäller dock för permanenta vapentillstånd som är utfärdade av behörig myndighet i , eller . Undantaget har motiverats med att kraven för att få tillstånd till innehav i de länderna är jämförbara med de som gäller i . På regeringens initiativ pågår ett reformarbete hos med bl.a. syftet att korta handläggningstiderna för vapentillståndsärenden. har bl.a. överfört alla införselärenden till och infört ett digitalt ansökningsförfarande. Enligt slutredovisning av uppdraget har reformarbetet redan lett till att ledtiderna för ärendehanteringen med införseltillstånd har kortats och räknar med att se än fler positiva effekter av arbetet. Den genomsnittliga handläggningstiden för ett införseltillstånd var från det att betalning kommit in till . Regeringen har således vidtagit åtgärder för att underlätta för jägare från andra länder som vill medföra vapen och jaga i .
frs · H512581 · 2018-01-24 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:581 av (M) Regelförenklingar hos myndigheter har frågat mig om jag avser att ta till mig av NNR:s kritik och se över regleringsbreven för att faktiskt minska regelbördan för svenska företag. () har granskat regleringsbreven och instruktionerna till 24 myndigheter som är relevanta för företag i . Enligt deras granskning nämns regelförbättring och företagarnas villkor inte alls i de flesta av dessa regleringsbrev. Regeringen delar uppfattningen om vikten av regelförenklingar som en del i arbetet med att stärka företagens konkurrenskraft. Framgångsrika och växande små och medelstora företag som anställer är helt avgörande för att nå regeringens jobbmål. Regeringen bedriver därför en aktiv näringspolitik med fokus på insatser som förbättrar företags och företagares villkor, som ökar attraktionskraft för investeringar och stärker incitamenten att starta företag. För att svenska företag ska ha konkurrenskraftiga förutsättningar i förhållande till omvärlden är det centralt att reglerna är ändamålsenliga. På så sätt begränsas den administration som krävs för att följa regelverken. Även service, bemötande och korta handläggningstider är av stor vikt för ett konkurrenskraftigt företagsklimat och för att nå ökad tillväxt och sysselsättning. Regeringen överväger alltid lämpliga styrformer för att politiken ska få det avsedda genomslaget. Förenklingsarbetet är inget undantag och det styrs genom den årliga budgetpropositionen, förordningar, regeringsuppdrag och myndigheternas regleringsbrev. Några för näringarna relevanta myndigheter som i sina regleringsbrev fått återrapporteringskrav om regelförenkling är , och länsstyrelserna. Genom att bättre ta tillvara digitaliseringens möjligheter, med allt fler och bättre digitala tjänster och processer, förenklar vi för företagare och medborgare i alla delar av landet. En fullt ut digital ärendehantering gör det lättare för företag att göra rätt från början, att få en snabbare ärendehantering och att lättare få besked om ärendestatus. Med bra service och digitala tjänster som är anpassade efter företagens förutsättningar och behov är mängden regler inte ett lika stort problem. Regeringen har bland annat gett i uppdrag att införa en digital tjänst för inlämning av årsredovisningar. Genom elektroniska årsredovisningar skapas bättre möjligheter för att uppgifterna ska kunna återanvändas av flera myndigheter och företagens administrativa kostnader minska. Härutöver har regeringen träffat en överenskommelse med Kommuner och Landsting (SKL) om att företagare i regeltunga branscher ska erbjudas nationella digitala lösningar för att bl.a. kunna ansöka om kommunala tillstånd. Arbetet började med restaurangföretagare. Genom digitaliseringen blir den kommunala regeltillämpningen och tillståndsgivningen lika över landet som handläggningstiderna och uppgiftslämnandet minskar. Dessa tjänster erbjuds nu restaurang- eller hotellföretag genom webbplatsen .
frs · H512582 · 2018-01-29 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:582 av (SD) Moms- och tullförluster vid privatimport har frågat mig hur jag avser att agera dels för att se till att momsredovisningen för privatimporten säkerställs, dels för att säkerställa korrekta värdeunderlag. Konsumenternas handelsmönster har förändrats och privatimporten till av varor i postförsändelser har ökat kraftigt. Fusk vid deklareringen riskerar bl.a. att snedvrida konkurrensen för de svenska företagen och kan leda till att staten går miste om intäkter. har i uppgift att fastställa och ta ut tullar, skatter och avgifter så att en riktig uppbörd kan säkerställas. Ett led i detta arbete är att kontrollera att det inte sker en undervärdering av varors värde vid import. arbetar riskbaserat och gör kontroller där myndigheten anser att det finns störst risk för felaktigheter. Regeringen har i budgetpropositionen tillfört en kraftig ökning av anslaget för att öka tullkontrollerna vid gränserna. Regeringens satsning omfattar såväl kontroller för att bekämpa fusk i varuflödet vid deklarering som kontroller för att stoppa smuggling av narkotika och vapen. När det gäller postförsändelser ska PostNord göra tullkontroller för räkning bl.a. för att säkerställa att tull och skatt betalas på rätt sätt. ska å sin sida kontrollera att PostNord sköter sitt uppdrag. Jag har begärt att tar fram en handlingsplan där det framgår vilka åtgärder avser att vidta för att dels säkerställa att en korrekt uppbörd betalas in till staten, dels underlätta för privatpersoner att betala in moms vid import. Jag kommer att följa utvecklingen noga.
frs · H512583 · 2018-01-23 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:583 av (KD) Svenska myndigheters inköp av livsmedel har frågat mig vad jag tänker göra för att säkerställa att de statliga myndigheterna vid sina upphandlingar använder upphandlings-kriterier på minst samma nivå som för producenter inom . Rätt använd kan offentlig upphandling vara ett effektivt verktyg för att åstadkomma flera positiva effekter i samhället, t.ex. vad gäller djurskydd och djurhälsa vid livsmedelsproduktion. Därför har regeringen vidtagit en rad åtgärder på området. I regeringens nationella upphandlingsstrategi som lanserade framhåller regeringen att upphandlande myndigheter, vid upphandling av livsmedel och måltidstjänster, säkerställer goda förhållanden under djurets liv oavsett produktionsland. I strategin påtalas vidare att statliga myndigheter fyller en viktig funktion genom att föregå med gott exempel på hur djurskydd kan – och får - säkerställas i offentliga upphandlingar. Regeringen förväntar sig att det som kommer till uttryck i strategin faktiskt realiseras av de upphandlande myndigheterna. Såsom nämner har vi i höga djurskyddskrav t.ex. vad gäller låg antibiotikaanvändning och hög djurvälfärd. De krav som ställs vid upphandling av livsmedel och måltidstjänster bör återspegla medborgarnas förväntningar på att minst svenska djurskyddskrav uppfylls. Jag vill understryka att upphandlare både får, kan och bör ställa krav på livsmedlens kvalitet, miljö och djurskydd. Här har kommuner, landsting och de statliga myndigheterna ett stort ansvar att, genom ett strategiskt perspektiv på sina inköp, ligga före och utveckla den offentliga upphandlingen. Genom att inrätta har regeringen gett förutsättningar för att upphandlande myndigheter och enheter ska kunna upphandla livsmedel med t.ex. krav om gott djurskydd såsom kriterier nr. 10419 Beläggningsgrad (djurtäthet) kyckling. Regeringen har dessutom gett ett särskilt uppdrag att förstärka kompetensen hos upphandlande myndigheter, enheter och leverantörer när det gäller strategisk upphandling av livsmedel och måltidstjänster. En delrapport lämnas 2018 och ska slutredovisas . Jag vara tydlig med att regeringen har höga ambitioner för att det ska ställas krav som minst motsvarar svenska djurskyddskrav vid livsmedelsupphandlingar.
frs · H512584 · 2018-01-24 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:584 av (C) Ansvarsfördelning mellan klimatministern och miljöministern Med anledning av kommunikationen kring förändringar i djurskyddslagen har frågat statsministern hur ansvaret är fördelat mellan ministern för internationellt utvecklingssamarbete och klimat och miljöministern. Frågan har överlämnats till mig. Inom Miljö- och område ansvarar jag för bl.a. handel med utsläppsrätter och statliga investeringsbidrag till klimatinvesteringsprogram. När det gäller frågor som rör djurskydd är landsbygdsminister ansvarigt statsråd. Som statsråd i regeringen och språkrör för ett regeringsparti är det angeläget att delta i kommunikationen av regeringens samlade politik. Att skriva en debattartikel är ett sätt att göra detta på.
frs · H512586 · 2018-01-24 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:586 av (M) Läkemedelshantering i ambulanssjukvården har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förtydliga för välfärdens kärna, ambulanssjukvårdspersonal, om det är , IVO:s eller annan statlig myndighets tolkning som gäller vad avser läkemedelshantering inom ambulanssjukvården, och när dessa åtgärder ska vidtas. är den myndighet som meddelar de aktuella föreskrifterna på hälso- och sjukvårdsområdet. har bl.a. föreskrifter om ordination och hantering av läkemedel i hälso- och sjukvården (HSLF-FS 2017:37) och om ambulanssjukvård m.m. (SOSFS 2009:10). Enligt föreskrifterna ska en ambulans vara bemannad med personal som har behörighet att administrera läkemedel och det är bl.a. sjuksköterskor som har sådan behörighet. Av föreskrifterna framgår också att iordningställande och administrering eller överlämnande av läkemedel inte får delegeras inom ambulanssjukvården. Vårdgivaren ansvarar för att hälso- och sjukvårdspersonalen inom ambulanssjukvården har den kompetens som krävs för att kunna ge prehospital akutsjukvård under ett ambulansuppdrag, och att ambulansen alltid är bemannad med hälso- och sjukvårdspersonal som har behörighet att administrera läkemedel i enlighet med föreskrifter. Inspektionen för vård och omsorg () har ansvar för tillsynen över hälso- och sjukvården och dess personal enligt patientsäkerhetslagen (2010:659). Syftet med tillsynen är att granska att befolkningen får vård och omsorg som är säker, har god kvalitet och bedrivs i enlighet med lagar och andra föreskrifter. Det är alltså som i enskilda fall i tillsynen har att tillämpa föreskrifter och ta ställning till om de har följts. Både för ambulanssjukvården och för annan hälso- och sjukvård gäller att ansvariga aktörer följer de regelverk som finns inom sina respektive ansvarsområden. Alla myndigheter ska dessutom i enlighet med förvaltningslagen (1986:223) och myndighetsförordningen (2007:515) verka för att genom samarbete med myndigheter och andra ta till vara de fördelar som kan vinnas för enskilda och staten som helhet, och hjälpa varandra inom ramen för den egna verksamheten.
frs · H512587 · 2018-01-24 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:587 av (M) Inbrottsvåg över landsbygden har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att rejält minska stölderna och öka tryggheten, inte minst på landsbygden, och vad jag avser att göra för att internationella ligor inte ska kunna ta sig över gränser med stöldgods. Internationella brottsnätverk som kommer till för att begå olika typer av stöldbrott är en kriminalitet som är etablerad i landet . Regeringen ser tydliga behov av att förstärka samhällets insatser mot den här brottsligheten. Därför gav jag en utredare i uppdrag att se över möjligheterna och lämna förslag till ytterligare straffrättsliga åtgärder mot organiserad tillgreppsbrottslighet. På departementet arbetar vi därtill med att ta fram ett åtgärdspaket mot utländska stöldligor som kommer att presenteras .
frs · H512588 · 2018-01-25 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:588 av (L) Ny polisstation i och framtida häktesverksamhet har frågat mig om regeringen avser att vidta åtgärder för att återfår ett häkte, exempelvis som del av en ny polisstation, och när i så fall detta beslut fattas. Bakgrunden till fråga är att Kriminalvården har fattat ett beslut om att permanent flytta häktesverksamheten från till anstalten Salberga i Sala. Inledningsvis vill jag betona att det är Kriminalvården som ansvarar för sin lokalförsörjning inom de rättsliga och ekonomiska ramar riksdag och regering bestämmer. Av förordningen (2007:1172) med instruktion för Kriminalvården följer att häktesorganisationen ska vara utformad på så sätt att den främjar ett effektivt samarbete med övriga myndigheter inom rättsväsendet och att en lokalisering av häktena som underlättar ett sådant samarbete ska eftersträvas. Innan beslut om större förändringar i häktesorganisationen fattas ska Kriminalvården samråda med , , , och de tingsrätter och länsstyrelser som berörs av verksamheten. Kriminalvården har samrått med berörda myndigheter och utöver detta fört löpande dialog med . Efter en analys av samtliga omständigheter rörande en omlokalisering av häktesverksamheten har Kriminalvården gjort bedömningen att en flexibel och resurseffektiv häktesverksamhet av god kvalitet bäst bedrivs vid anstalten Salberga. Bl a blir det möjligt att utveckla isoleringsbrytande åtgärder ytterligare. När det nya häktet är klart kommer det enligt Kriminalvården att motsvara behovet av häktesplatser i , vad gäller såväl häktade med som utan restriktioner.
frs · H512589 · 2018-01-24 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:589 av (M) Krav för vidareutbildning av lärare har frågat mig varför datumet , som meddelas i VAL-förordningens 17 § första stycket, om vilka studenter som omfattas i utbildningen, inte har ändrats till ett senare datum, då förordningen som helhet förlängts . Vidareutbildning av lärare, , är en kompletterande utbildning för yrkesverksamma lärare och förskollärare som saknar lärar- eller förskollärarexamen. För studenter med lång yrkeserfarenhet som lärare eller förskollärare finns särskilda bestämmelser som i praktiken ofta innebär en kortare utbildning om 30 högskolepoäng inom den utbildningsvetenskapliga kärnan, UVK. Studenten måste då uppfylla kravet om att ha arbetat i skolväsendet i en eller flera anställningar som lärare eller förskollärare under sammanlagt minst åtta läsår eller motsvarande före såväl som den dag som utbildningen ska vara slutförd. Vid behov kan lärare även komplettera sina ämnesstudier inom . Datumet i bestämmelsen bygger på samma datum som övergångsbestämmelserna i förordningen (2011:326) om behörighet och legitimation för lärare och förskollärare. Regeringen har uppmärksammat att kravet på att ha arbetat som lärare eller förskollärare under före har medfört att sökande till inte har kunnat antas på grund av denna bestämmelse. I en rapport från framgår att under de tre ansökningsomgångarna samt vårterminen och fick 53 personer av 516 sökande avslag på sin ansökan för att de hade arbetat än som förskollärare. Några av dessa skulle kunna antas till en utbildning inom om datumet flyttades fram. I utformningen av de kompletterande utbildningarna för lärare har regeringen alltid att överväga gränsdragningen mellan den reguljära utbildningen och den kompletterande utbildningen, bl.a. för att inte urholka den reguljära utbildningens ställning. Fler vägar in i lärar- och förskolläraryrkena är dock en viktig och prioriterade fråga för regeringen. Därför har regeringen i budgetpropositionen föreslagit ett åtgärdspaket för fler vägar till läraryrket som bl.a. omfattar en fortsatt utbyggnad av lärar- och förskollärarutbildningarna och fler kompletterande utbildningar mot lärar- eller förskollärarexamina, t.ex. vidareutbildning av lärare, . Därför kommer regeringen noga att bevaka frågan för att vid behov justera bestämmelserna i .
frs · H512590 · 2018-01-24 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:590 av (M) opinionsbildning har utifrån det mobilspel som lanserade frågat mig vad jag avser vidta för åtgärder för att säkerställa att den här typen av opinionsbildning inte är en del av regeringsuppdrag. har ett uppdrag att arbeta mot osund konkurrens. Uppdraget handlar dels om att förstärka tillsynen av företag som bryter mot arbetsmiljöregelverket för att få konkurrensfördelar och dels om att i samråd med arbetsmarknadens parter utveckla och genomföra informationsinsatser riktade mot berörda branscher och företag. Regeringen styr myndigheterna genom lagar och regler, med ekonomiska medel och genom att lämna uppdrag. Myndigheterna är fristående och genomför uppdragen självständigt och återrapporterar till regeringen.